# Euroopan unionin L 30/2014

| | ISSN 1977-0812
  doi:10.3000/19770812.L_2014.030.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 30 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 57. vuosikerta31. tammikuu 2014 |

ISSN 1977-0812

doi:10.3000/19770812.L_2014.030.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 30

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

57. vuosikerta31. tammikuu 2014

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | | 2014/13/EU |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, Yhdistyneen kuningaskunnan meriekosysteemien suojelemiseksi Haisborough Hammond & Wintertonin, Start Point to Plymouth Sound & Eddystonen ja Land's End & Cape Bankin suojelualueilla ehdottamien toimenpiteiden vahvistamisesta
  (tiedoksiannettu numerolla C(2013) 9003) | 1 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

PÄÄTÖKSET

2014/13/EU

*

Komission täytäntöönpanopäätös, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, Yhdistyneen kuningaskunnan meriekosysteemien suojelemiseksi Haisborough Hammond & Wintertonin, Start Point to Plymouth Sound & Eddystonen ja Land's End & Cape Bankin suojelualueilla ehdottamien toimenpiteiden vahvistamisesta
  (tiedoksiannettu numerolla C(2013) 9003)

(tiedoksiannettu numerolla C(2013) 9003)

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

PÄÄTÖKSET

| 31.1.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 30/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 30/1

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS,

annettu 11 päivänä joulukuuta 2013,

Yhdistyneen kuningaskunnan meriekosysteemien suojelemiseksi Haisborough Hammond & Wintertonin, Start Point to Plymouth Sound & Eddystonen ja Land's End & Cape Bankin suojelualueilla ehdottamien toimenpiteiden vahvistamisesta

(tiedoksiannettu numerolla C(2013) 9003)

Ainoastaan englannin-, ranskan ja hollanninkieliset tekstit ovat todistusvoimaiset

(2014/13/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon elollisten vesiluonnonvarojen säilyttämisestä ja kestävästä hyödyntämisestä yhteisessä kalastuspolitiikassa 20 päivänä joulukuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2371/2002 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan yhdessä sen 8 artiklan 3 kohdan kanssa,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21 päivänä toukokuuta 1992 annetussa neuvoston direktiivissä 92/43/ETY (2) säädetään mahdollisuudesta osoittaa EU:n tason suojelualueita. Direktiivin 3 ja 4 artiklassa jäsenvaltiot velvoitetaan perustamaan erityisten suojelutoimien alueita, ja sen 6 artiklassa ne velvoitetaan ryhtymään tarvittaviin toimenpiteisiin näiden alueiden suojelemiseksi häiriöiltä ja heikentymiseltä. |
| --- | --- |

(1)

Luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21 päivänä toukokuuta 1992 annetussa neuvoston direktiivissä 92/43/ETY (2) säädetään mahdollisuudesta osoittaa EU:n tason suojelualueita. Direktiivin 3 ja 4 artiklassa jäsenvaltiot velvoitetaan perustamaan erityisten suojelutoimien alueita, ja sen 6 artiklassa ne velvoitetaan ryhtymään tarvittaviin toimenpiteisiin näiden alueiden suojelemiseksi häiriöiltä ja heikentymiseltä.

| (2) | Hyväksytyllä komission täytäntöönpanopäätöksellä 2012/23/EU (3) sisällytettiin Haisborough, Hammond & Winterton (UK0030369), Start Point to Plymouth Sound & Eddystone (UK0030373) ja Land's End & Cape Bank (UK0030375) -nimiset alueet Euroopan tärkeinä pitämien alueiden luetteloon direktiivin 92/43/ETY4 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(2)

Hyväksytyllä komission täytäntöönpanopäätöksellä 2012/23/EU (3) sisällytettiin Haisborough, Hammond & Winterton (UK0030369), Start Point to Plymouth Sound & Eddystone (UK0030373) ja Land's End & Cape Bank (UK0030375) -nimiset alueet Euroopan tärkeinä pitämien alueiden luetteloon direktiivin 92/43/ETY4 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

| (3) | Elollisten vesiluonnonvarojen säilyttämiseen, hoitoon ja hyödyntämiseen sovelletaan yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjä. |
| --- | --- |

(3)

Elollisten vesiluonnonvarojen säilyttämiseen, hoitoon ja hyödyntämiseen sovelletaan yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjä.

| (4) | Asetuksen (EY) N:o 2371/2002 9 artiklassa sallitaan jäsenvaltioiden toteuttaa syrjimättömiä toimenpiteitä, joilla minimoidaan kalastuksen vaikutukset meriekosysteemien säilyttämiseen 12 meripeninkulman sisäpuolella edellyttäen, että unioni ei ole toteuttanut erityisesti kyseistä aluetta koskevia säilyttämis- ja hoitotoimenpiteitä. Direktiivissä 92/43/ETY edellytetään, että näillä alueilla toteutetaan suojelutoimenpiteitä. Jäsenvaltioiden toimenpiteiden on oltava yhteensopivia asetuksen (EY) N:o 2371/2002 2 artiklassa säädettyjen yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteiden kanssa ja vähintään yhtä tiukkoja kuin voimassa oleva unionin lainsäädäntö. Jos toimenpiteitä sovelletaan toisten jäsenvaltioiden kalastusaluksiin, niistä on ilmoitettava komissiolle, jäsenvaltioille ja asianomaisille alueellisille neuvoa-antaville toimikunnille ja niille on saatava tämän jälkeen komission vahvistus. |
| --- | --- |

(4)

Asetuksen (EY) N:o 2371/2002 9 artiklassa sallitaan jäsenvaltioiden toteuttaa syrjimättömiä toimenpiteitä, joilla minimoidaan kalastuksen vaikutukset meriekosysteemien säilyttämiseen 12 meripeninkulman sisäpuolella edellyttäen, että unioni ei ole toteuttanut erityisesti kyseistä aluetta koskevia säilyttämis- ja hoitotoimenpiteitä. Direktiivissä 92/43/ETY edellytetään, että näillä alueilla toteutetaan suojelutoimenpiteitä. Jäsenvaltioiden toimenpiteiden on oltava yhteensopivia asetuksen (EY) N:o 2371/2002 2 artiklassa säädettyjen yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteiden kanssa ja vähintään yhtä tiukkoja kuin voimassa oleva unionin lainsäädäntö. Jos toimenpiteitä sovelletaan toisten jäsenvaltioiden kalastusaluksiin, niistä on ilmoitettava komissiolle, jäsenvaltioille ja asianomaisille alueellisille neuvoa-antaville toimikunnille ja niille on saatava tämän jälkeen komission vahvistus.

| (5) | Yhdistynyt kuningaskunta ilmoitti 18 päivänä marraskuuta 2013 toimenpiteistä, joita se aikoo toteuttaa edellä mainituilla suojelualueilla, jäsenvaltioille, joita toimenpiteet koskevat, eli Belgialle ja Ranskalle, Pohjanmeren alueelliselle neuvoa-antavalle toimikunnalle, luoteisten vesialueiden neuvoa-antavalle toimikunnalle ja Euroopan komissiolle. |
| --- | --- |

(5)

Yhdistynyt kuningaskunta ilmoitti 18 päivänä marraskuuta 2013 toimenpiteistä, joita se aikoo toteuttaa edellä mainituilla suojelualueilla, jäsenvaltioille, joita toimenpiteet koskevat, eli Belgialle ja Ranskalle, Pohjanmeren alueelliselle neuvoa-antavalle toimikunnalle, luoteisten vesialueiden neuvoa-antavalle toimikunnalle ja Euroopan komissiolle.

| (6) | Yhdistyneen kuningaskunnan direktiivin 92/43/ETY perusteella esittämissä toimenpiteissä perustetaan kolmen suojelualueen vyöhykejaottelu ja kielletään kaikkien pohjassa vedettävien pyydysten käyttö täsmennetyillä alueilla kullakin kolmesta osoitetusta suojelualueesta. Tämän päätöksen kohteena olevia toimenpiteitä varten Yhdistynyt kuningaskunta määrittelee pohjassa vedettäviksi pyydyksiksi kaikki pyydykset, joita työnnetään tai vedetään veden läpi ja jotka koskevat merenpohjaa. Näihin sisältyvät pohjapyyntiin tarkoitetut ovelliset troolit, puomitroolit ja vedettävät laahusreet ja imuharat. |
| --- | --- |

(6)

Yhdistyneen kuningaskunnan direktiivin 92/43/ETY perusteella esittämissä toimenpiteissä perustetaan kolmen suojelualueen vyöhykejaottelu ja kielletään kaikkien pohjassa vedettävien pyydysten käyttö täsmennetyillä alueilla kullakin kolmesta osoitetusta suojelualueesta. Tämän päätöksen kohteena olevia toimenpiteitä varten Yhdistynyt kuningaskunta määrittelee pohjassa vedettäviksi pyydyksiksi kaikki pyydykset, joita työnnetään tai vedetään veden läpi ja jotka koskevat merenpohjaa. Näihin sisältyvät pohjapyyntiin tarkoitetut ovelliset troolit, puomitroolit ja vedettävät laahusreet ja imuharat.

| (7) | Yhdistyneen kuningaskunnan ehdottamilla toimenpiteillä pyritään edistämään direktiivin 92/43/ETY täytäntöönpanoa ja ne ovat yhteensopivat asetuksen (EY) N:o 2371/2002 2 artiklassa säädettyjen tavoitteiden kanssa erityisesti elollisten vesiluonnonvarojen suojelutoimenpiteissä sovellettavan ennalta varautumisen periaatteen kanssa, |
| --- | --- |

(7)

Yhdistyneen kuningaskunnan ehdottamilla toimenpiteillä pyritään edistämään direktiivin 92/43/ETY täytäntöönpanoa ja ne ovat yhteensopivat asetuksen (EY) N:o 2371/2002 2 artiklassa säädettyjen tavoitteiden kanssa erityisesti elollisten vesiluonnonvarojen suojelutoimenpiteissä sovellettavan ennalta varautumisen periaatteen kanssa,

ON HYVÄKSYYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Vahvistetaan Yhdistyneen kuningaskunnan meriekosysteemien suojelemiseksi Haisborough Hammond & Wintertonin, Start Point to Plymouth Sound & Eddystonen ja Land's End & Cape Bankin suojelualueilla ehdottamat toimenpiteet.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Belgian kuningaskunnalle, Ranskan tasavallalle ja Iso-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneelle kuningaskunnalle.

Tehty Brysselissä 11 päivänä joulukuuta 2013.

Komission puolesta

Maria DAMANAKI

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 358, 31.12.2002, s. 59.

1

(2)  EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7.

2

(3)  EUVL L 11, 13.1.2012, s. 1.

3

---

LIITE

PERUSTELUT ILMOITETUILLE KOLMELLE MÄÄRÄYKSELLE, JOILLA KIELLETÄÄN POHJAPYYDYKSET TIETYILLÄ YHDISTYNEEN KUNINGASKUNNAN ALUEVESILLÄ

Elollisten vesiluonnonvarojen säilyttämisestä ja kestävästä hyödyntämisestä yhteisessä kalastuspolitiikassa 20 päivänä joulukuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2371/2002 (EYVL L 358, 31.12.2002, s. 59) 9 artiklan mukainen ilmoitus

SISÄLLYS

| 1. | Johdanto |
| --- | --- |

1.

| 2. | EU:n lainsäädäntökehys |
| --- | --- |

2.

| 3. | Englannin säädöskehys |
| --- | --- |

3.

| 4. | Ammattikalastuksen hoitoa eurooppalaisilla suojelluilla merialueilla (Natura 2000 -alueilla) koskeva tarkistettu lähestymistapa |
| --- | --- |

4.

| 5. | Ehdotetut toimenpiteet |
| --- | --- |

5.

| 6. | Toimenpiteiden täytäntöönpano |
| --- | --- |

6.

| 7. | Asiaankuuluvien jäsenvaltioiden, alueellisten neuvoa-antavien toimikuntien ja Euroopan komission kuuleminen |
| --- | --- |

7.

LIITTEET

| Liite I: | Eurooppalaisella suojellulla merialueella Land’s End & Cape Bank (määritetty alue) pohjapyydyksellä kalastamista koskeva määräys sekä alueen kartta |
| --- | --- |

Liite I:

| Liite II: | Eurooppalaisella suojellulla merialueella Start Point to Plymouth Sound & Eddystone (määritetyt alueet) pohjapyydyksellä kalastamista koskeva määräys sekä alueen kartta |
| --- | --- |

Liite II:

| Liite III: | Eurooppalaisella suojellulla merialueella Haisborough, Hammond & Winterton (määritetyt alueet) pohjapyydyksellä kalastamista koskeva määräys sekä alueen kartat |
| --- | --- |

Liite III:

| Liite IV: | Eurooppalaisella suojellulla merialueella Land’s End & Cape Bank (määritetty alue) pohjapyydyksellä kalastamista koskevaan määräykseen liittyvä vaikutustenarviointi |
| --- | --- |

Liite IV:

| Liite V: | Eurooppalaisella suojellulla merialueella Start Point to Plymouth Sound & Eddystone (määritetyt alueet) pohjapyydyksellä kalastamista koskevaan määräykseen liittyvä vaikutustenarviointi |
| --- | --- |

Liite V:

| Liite VI: | Eurooppalaisella suojellulla merialueella Haisborough, Hammond & Winterton (määritetyt alueet) pohjapyydyksellä kalastamista koskevaan määräykseen liittyvä vaikutustenarviointi |
| --- | --- |

Liite VI:

1.   JOHDANTO

Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus aikoo toteuttaa toimenpiteitä, joilla kielletään pohjapyydyksellä kalastaminen erikseen määritetyillä alueilla ja pyritään näin suojelemaan Yhdistyneen kuningaskunnan Natura 2000 -alueisiin kuuluvilla merialueilla sijaitsevien, tiettyjen liitteessä I nimettyjen riuttojen ominaispiirteitä. Jotta toimenpiteitä voidaan soveltaa kaikkiin aluksiin, myös Euroopan unionin muiden jäsenvaltioiden aluksiin, Yhdistynyt kuningaskunta noudattaa Euroopan unionissa annetun asetuksen (EY) N:o 2371/2002 9 artiklan mukaista menettelyä. Yhdistynyt kuningaskunta aikoo siis toteuttaa seuraavat toimenpiteet, jotka koskevat alla mainittuja jäsenvaltioita:

| — | eurooppalaisella suojellulla merialueella Land’s End & Cape Bank (määritetty alue) pohjapyydyksellä kalastamista koskeva määräys – Ranska ja Belgia (liite I) |
| --- | --- |

—

eurooppalaisella suojellulla merialueella Land’s End & Cape Bank (määritetty alue) pohjapyydyksellä kalastamista koskeva määräys – Ranska ja Belgia (liite I)

| — | eurooppalaisella suojellulla merialueella Start Point to Plymouth Sound & Eddystone (määritetyt alueet) pohjapyydyksellä kalastamista koskeva määräys – Ranska ja Belgia (liite II) |
| --- | --- |

—

eurooppalaisella suojellulla merialueella Start Point to Plymouth Sound & Eddystone (määritetyt alueet) pohjapyydyksellä kalastamista koskeva määräys – Ranska ja Belgia (liite II)

| — | eurooppalaisella suojellulla merialueella Haisborough, Hammond & Winterton (määritetyt alueet) pohjapyydyksellä kalastamista koskeva määräys – Belgia (liite III) |
| --- | --- |

—

eurooppalaisella suojellulla merialueella Haisborough, Hammond & Winterton (määritetyt alueet) pohjapyydyksellä kalastamista koskeva määräys – Belgia (liite III)

2.   EU:N LAINSÄÄDÄNTÖKEHYS

2.1.   Asetuksen (EY) N:o 2371/2002 (yhteistä kalastuspolitiikkaa koskeva perusasetus) 9 artikla

Asetuksen (EY) N:o 2371/2002 9 artiklan mukaan jäsenvaltio voi toteuttaa syrjimättömiä toimenpiteitä kalastuksen meriekosysteemiin kohdistamien vaikutusten saattamiseksi mahdollisimman vähäisiksi 12 meripeninkulman sisällä sen perusviivoista edellyttäen, että yhteisö ei ole toteuttanut erityisesti kyseistä aluetta koskevia säilyttämis- ja kalastuksenhoitotoimenpiteitä.

Jäsenvaltioiden toteuttamien toimenpiteiden on oltava yhteensopivia 2 artiklassa asetettujen tavoitteiden kanssa ja vähintään yhtä tiukkoja kuin voimassa oleva yhteisön lainsäädäntö.

Jos jäsenvaltion toteuttamat toimenpiteet todennäköisesti koskevat jonkin toisen jäsenvaltion aluksia, toimenpiteet voidaan toteuttaa vasta sen jälkeen, kun komissiota, kyseistä jäsenvaltiota ja asianomaisia alueellisia neuvoa-antavia toimikuntia on kuultu toimenpideluonnoksesta, johon on liitetty perustelut.

Yhdistyneen kuningaskunnan ehdottamien toimenpiteiden tavoitteena on saattaa kalastuksesta meriekosysteemiin kohdistuvat vaikutukset mahdollisimman vähäisiksi suojelemalla neuvoston direktiivin 92/43/ETY liitteessä I nimettyjä riuttojen ominaispiirteitä, jotteivät ne heikentyisi pohjapyydyksillä harjoitetun kalastuksen vaikutuksesta.

Yhteisö ei ole myöskään toteuttanut erityisesti kyseisten Natura 2000 -alueisiin kuuluvien merialueiden ekosysteemejä koskevia säilyttämistoimenpiteitä.

2.2.   Yhdistyneen kuningaskunnan aluevesille pääsy

Asetuksen (EY) N:o 2371/2002 liitteessä I määrätään muiden jäsenvaltioiden alusten oikeudesta päästä Englannin aluevesille (6–12 meripeninkulman etäisyydelle vuoden 1983 perusviivoista).

Ranskan ja Belgian aluksilla on oikeus pyytää pohjakalaa alueilla, joihin kuuluvat yhteisön tärkeänä pitämät alueet (SCI-alueet) (1) Land’s End & Cape Bank sekä Start Point to Plymouth Sound & Eddystone. Lisäksi Belgian aluksilla on oikeus kalastaa pohjakalaa alueella, johon kuuluu SCI-alue Haisborough, Hammond & Winterton.

3.   ENGLANNIN LAINSÄÄDÄNTÖKEHYS

3.1.   Vuoden 2009 laki meri- ja rannikkoalueille pääsystä

Meri- ja rannikkoalueille pääsystä vuonna 2009 annetun lain (Marine and Coastal Access Act) 129–133 pykälän mukaan merialuehallinnolla (Marine Management Organisation, jäljempänä MMO) on valtuudet antaa Englannissa merisuojelualueille (”marine conservation zone”, tietyntyyppinen suojeltu merialue) asetettujen suojelutavoitteiden edistämiseksi määräyksiä, joita sovelletaan 12 meripeninkulman etäisyydelle Yhdistyneen kuningaskunnan perusviivoista.

3.2.   Elinympäristöjen ja lajien suojelusta vuonna 2010 annettu asetus (luontoasetus)

Luontoasetuksen 38 pykälässä laajennetaan meri- ja rannikkoalueille pääsystä annetun lain mukaista MMO:n määräyksenantovaltaa siten, että MMO voi antaa määräyksiä eurooppalaisen suojellun merialueen (Natura 2000 -alueisiin kuuluvan merialueen) suojelusta Englannissa.

4.   AMMATTIKALASTUKSEN HOITOA EUROOPPALAISILLA SUOJELLUILLA MERIALUEILLA (NATURA 2000 -ALUEILLA) KOSKEVA TARKISTETTU LÄHESTYMISTAPA

Ympäristö-, elintarvike- ja maaseutuministeriö (Department for Environment, Food and Rural Affairs, jäljempänä Defra) julkisti 14. elokuuta 2012 ammattikalastuksen hoitoa eurooppalaisilla suojelluilla merialueilla (2) (Natura 2000 -alueisiin kuuluvilla merialueilla) Englannin aluevesillä koskevan tarkistetun lähestymistavan. Tarkistettu lähestymistapa laadittiin ja toteutetaan tiiviissä yhteistyössä eurooppalaisilla suojelluilla merialueilla kalastamista käsittelevän työryhmän (Fisheries in European Marine Site Implementation Group) kanssa. Työryhmään kuuluu kalastusalan edustajia, ympäristöjärjestöjä sekä kalastus- ja meriasiantuntijoita.

Tarkistetussa lähestymistavassa tehtiin yleisluonteinen riskienarviointi ammattikalastuksen ja Natura 2000 -alueisiin kuuluvien merialueiden kaikkien nimettyjen ominaispiirteiden välisistä vuorovaikutuksista Englannin aluevesillä. Arvioinnin tulokset on koottu yhteen ja esitetty taulukkomuodossa (3). Kalastustoiminnan ja ominaispiirteen väliset vuorovaikutukset on merkitty taulukossa punaisella, oranssilla, vihreällä tai sinisellä. Punainen merkintä tarkoittaa, että ominaispiirteen heikentymisen riski on suuri. Ominaispiirteen heikentymisen riskin poistamiseksi ja sitä kautta neuvoston direktiivin 92/43/ETY (luontodirektiivi) 6 artiklan noudattamisen turvaamiseksi Yhdistyneen kuningaskunnan lainsäätäjien on toteutettava kalastuksenhoitotoimenpiteitä ja kiellettävä tällaista vuorovaikutusta aiheuttava toiminta vuoden 2013 loppuun mennessä. Ympäristö-, kalastus- ja vesiviljelytieteen keskus (Cefas) (4) on tehnyt taulukolle riippumattoman tarkastuksen.

Tähän ilmoitukseen sisältyvillä ehdotetuilla toimenpiteillä pyritään saamaan hallintaan suuren riskin (punaisella merkityt) vuorovaikutukset. Oranssilla merkityissä vuorovaikutuksissa riskiin liittyy enemmän epävarmuuksia, joten alueella on toteutettava arvioita sen selvittämiseksi, ovatko tietyt kalastuksenhoitotoimenpiteet tarpeen ominaispiirteiden suojelemiseksi. Arvioinnit toteutetaan vuosina 2014–2016, ja jos kalastuksenhoitotoimenpiteet ovat tarpeen, ne toteutetaan vuoden 2016 loppuun mennessä. Oranssilla merkittyjen vuorovaikutusten arvioinnissa on otettava huomioon sellaisista vuorovaikutuksista aiheutuvat vaikutukset, jotka eivät erittäin todennäköisesti vaikuta ominaispiirteen suojelutavoitteen saavuttamiseen (tällaiset vuorovaikutukset on merkitty taulukossa vihreällä). Sininen merkintä tarkoittaa, ettei vuorovaikutusta todennäköisesti ole eikä varsinaista lisäarviota näin ollen tarvita.

5.   EHDOTETUT TOIMENPITEET

Ehdotetuilla toimenpiteillä kielletään pohjapyydysten käyttö määritetyillä alueilla (liitteet I–III). Pohjapyydyksiin kuuluvat kaikki vedessä työnnettävät tai vedettävät pyydykset, jotka koskettavat merenpohjaa. Niihin kuuluvat myös pohjapyyntiin tarkoitetut ovelliset troolit, pohjapyyntiin tarkoitetut puomitroolit sekä pohja- ja imuharat.

Riuttojen ominaispiirteiden ja pohjapyydysten väliset vuorovaikutukset on valittu suojelun kohteeksi, koska niihin on havaittu liittyvän suuri ominaispiirteen heikentymisen riski. Muista näillä Natura 2000 -alueisiin kuuluvilla merialueilla tapahtuvista vuorovaikutuksista (esimerkiksi pohjapyydysten ja särkkien välisistä vuorovaikutuksista) tehdään vaikutustenarviointi aluekohtaisesti (edellä esitetyllä tavalla), ja näihin vuorovaikutuksiin sopivat asianmukaiset kalastuksenhoitotoimenpiteet toteutetaan vuoden 2016 loppuun mennessä.

Jokaisesta ehdotetusta toimenpiteestä on laadittu vaikutustenarviointi toimenpiteestä mahdollisesti aiheutuvien talousvaikutusten selvittämiseksi (liitteet IV–VI).

6.   TOIMENPITEIDEN NOUDATTAMISEN VALVONTA

MMO soveltaa eurooppalaisilla suojelluilla merialueilla kalastuksenhoitotoimenpiteiden noudattamisen valvontaa koskevaa tiedusteluun perustuvaa riskilähtöistä lähestymistapaa.

Jos tiedustelun perusteella vaikuttaa siltä, ettei kalastuksenhoitotoimenpidettä noudateta tai on olemassa riski sen noudattamatta jättämisestä, MMO laatii kyseisen merisuojelualueen tarpeisiin sovitetun valvontastrategian ja osoittaa siihen tarvittaessa resursseja. Tähän voi kuulua merivoimien partiointia, ilmavalvontaa tai muiden virastojen (esimerkiksi rannikkovesien kalastus- ja suojeluviranomaisten (IFCA), Yhdistyneen kuningaskunnan rajavalvontaviranomaisten, ympäristöviraston (EA) tai muiden jäsenvaltioiden sääntelyelinten) kanssa järjestettäviä yhteisiä operaatioita. MMO koordinoi mahdollisia yhteisiä operaatioita, valvonnan tiheys ja intensiteetti määritetään riskin perusteella ja myös tiedustelutoiminnan seurantatoimenpiteitä voidaan käyttää, kun alukset velvoitetaan ilmoittamaan sijaintinsa.

Lisätietoa MMO:n riskilähtöisestä valvonnasta on osoitteessa http://www.marinemanagement.org.uk/about/documents/risk-based-enforcement.pdf.

MMO soveltaa merisuojelualueiden sääntelyssä vuonna 2006 annetun, lainsäädäntöä ja sääntelyä uudistaneen lain (Legislative and Regulatory Reform Act) sekä sääntelyviranomaisten toimintaohjeiden (Regulators' Compliance Code) mukaisia periaatteita ja pyrkii varmistamaan, että sen mahdollisesti toteuttamat valvontatoimet ovat oikeasuhteisia, vastuullisia, johdonmukaisia, avoimia ja kohdennettuja. Lisätietoja on saatavana määräysten noudattamista ja noudattamisen valvontaa koskevassa MMO:n strategiassa osoitteessa http://www.marinemanagement.org.uk/about/documents/compliance_enforcement.pdf.

7.   ASIAANKUULUVIEN JÄSENVALTIOIDEN, ALUEELLISTEN NEUVOA-ANTAVIEN TOIMIKUNTIEN JA EUROOPAN KOMISSION KUULEMINEN

Ehdotettujen toimenpiteiden kannalta asiaankuuluvia jäsenvaltioita ovat Ranska ja Belgia. Asiaankuuluvia alueellisia neuvoa-antavia toimikuntia ovat Pohjanmeren alueellinen neuvoa-antava toimikunta (SCI-alue Haisborough, Hammond & Winterton) ja luoteisten vesialueiden neuvoa-antava toimikunta (SCI-alue Land’s End & Cape Bank sekä SCI-alue Start Point to Plymouth Sound & Eddystone).

Ranskan ja Belgian kalastusviranomaisiin otettiin yhteyttä ja niiden kanssa keskusteltiin Yhdistyneen kuningaskunnan ehdotuksista epävirallisen kuulemisen aikana. Molempien valtioiden kalastusviranomaisia, asiaankuuluvia kalastusalan edustajia ja asiaankuuluvia alueellisia neuvoa-antavia toimikuntia kuultiin osana toimenpiteitä koskevaa virallista kuulemista, joka pidettiin 10. syyskuuta 2013 – 22. lokakuuta 2013.

7.1   Kuulemisen ajankohdat

Epävirallinen ennakkokuuleminen ehdotetuista toimenpiteistä pidettiin 9. kesäkuuta 2013 – 15. elokuuta 2013. Toimenpiteitä koskeva julkinen kuuleminen, jota edellytetään Yhdistyneen kuningaskunnan lainsäädännössä, pidettiin 10. syyskuuta 2013 – 22. lokakuuta 2013. Asetuksen (EY) N:o 2371/2002 9 artiklan mukainen virallinen ilmoitus tehdään viimeistään 18. marraskuuta 2013.

Merialuehallinto (Marine Management Organisation, MMO) otti 7. kesäkuuta 2013 kirjeitse yhteyttä Ranskan kalastusviranomaisiin (Direction des pêches maritimes et de l’aquaculture ja Agence des aires marine protégées) sekä Belgian kalastusviranomaiseen (Dienst Zeevisserij) ja pyysi saada keskustella ehdotuksista viranomaisten ja kalastusalan edustajien kanssa.

MMO:n, Belgian kalastusviranomaisen (Dienst Zeevisserij), Belgian kalatalousalan tuottajajärjestön (Redescentrale) ja muiden Belgian kalastusalan edustajien välillä järjestettiin tapaaminen 12. heinäkuuta 2013.

Ranskan viranomaiset vastasivat MMO:lle 9. heinäkuuta 2013 ja ehdottivat tapaamista syyskuussa. MMO:n, Ranskan kalastusviranomaisen (Direction des pêches maritimes et de l’aquaculture), Ranskan kansallisen kalastus- ja vesiviljelyjärjestön (Comité National des Pêches Maritimes et des élevages marins, CNPMEM) sekä useiden Ranskan alueellisten kalastusalan edustajien välillä järjestettiin tapaaminen 27. syyskuuta 2013.

MMO otti kirjeitse yhteyttä edellä mainittuihin kahteen alueelliseen neuvoa-antavaan toimikuntaan 10. syyskuuta 2013 ja pyysi niitä esittämään huomautuksia julkisesta kuulemisesta. Kirjeiden jatkoksi molempien alueellisten neuvoa-antavien toimikuntien sihteeristöjen kanssa käydyissä puhelinkeskusteluissa kävi ilmi, ettei kumpikaan toimikunta antaisi yhteistä vastausta julkiseen kuulemiseen, mutta ne molemmat aikoivat välittää kuulemista koskevat tiedot jäsenilleen, jotka voisivat vastata halutessaan yksilöllisesti.

7.2   Vastaukset julkiseen kuulemiseen ja MMO:n vastaukset

Julkiseen kuulemiseen ei saatu vastausta Ranskan eikä Belgian viranomaisilta eikä asiaankuuluvilta alueellisilta neuvoa-antavilta toimikunnilta. Muiden jäsenvaltioiden aluksia koskevaan julkiseen kuulemiseen saatiin vastaukset Redescentralelta ja CNPMEM:ltä.

7.3   Kirjeenvaihto Yhdistyneen kuningaskunnan ja Euroopan komission välillä

Defra otti kirjeitse yhteyttä Euroopan komissioon 20. kesäkuuta 2013 ja kertoi ajantasaiset tiedot ehdotetuista MMO:n toimenpiteistä. Kirjeeseen sisältyi suojelua tarvitsevista liitteen 1 ominaispiirteistä laadittu kartta. Defran, MMO:n ja Euroopan komission välillä järjestettiin 18. syyskuuta 2013 tapaaminen, jossa MMO:n ehdotuksia käsiteltiin tarkemmin.

LIITE I

MERIALUEHALLINTO (MMO)

VUODEN 2009 LAKI MERI- JA RANNIKKOALUEILLE PÄÄSYSTÄ (2009 c.23)

EUROOPPALAISELLA SUOJELLULLA MERIALUEELLA LAND'S END & CAPE BANK (MÄÄRITETTY ALUE) POHJAPYYDYKSELLÄ KALASTAMISTA KOSKEVA MÄÄRÄYS

MMO (5), joka käyttää elinympäristöjen ja lajien suojelusta vuonna 2010 annetun asetuksen (6) 38 pykälässä sekä meri- ja rannikkoalueille pääsystä vuonna 2009 annetun lain (7) 129 pykälässä sille annettuja valtuuksia, ja joka

| — | on toimittanut jäljennökset määräysluonnoksesta asianmukaisiin paikkoihin tarkastettavaksi kyseisen lain 130 pykälän 3 momentin mukaisesti, |
| --- | --- |

—

on toimittanut jäljennökset määräysluonnoksesta asianmukaisiin paikkoihin tarkastettavaksi kyseisen lain 130 pykälän 3 momentin mukaisesti,

| — | on toimittanut jäljennöksen määräysluonnoksesta kaikille sitä pyytäneille henkilöille kyseisen lain 130 pykälän 4 momentin mukaisesti, |
| --- | --- |

—

on toimittanut jäljennöksen määräysluonnoksesta kaikille sitä pyytäneille henkilöille kyseisen lain 130 pykälän 4 momentin mukaisesti,

| — | on julkaissut ehdotuksen määräyksen antamisesta kyseisen lain 130 pykälän 6 momentin ja 130 pykälän 7 momentin mukaisesti, |
| --- | --- |

—

on julkaissut ehdotuksen määräyksen antamisesta kyseisen lain 130 pykälän 6 momentin ja 130 pykälän 7 momentin mukaisesti,

| — | on kuullut Euroopan komissiota, Belgian kuningaskunnan hallitusta, Ranskan tasavallan hallitusta ja luoteisten vesialueiden neuvoa-antavaa toimikuntaa ja saanut näin määräysluonnokselle vahvistuksen komissiolta elollisten vesiluonnonvarojen säilyttämisestä ja kestävästä hyödyntämisestä yhteisessä kalastuspolitiikassa 20 päivänä joulukuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2371/2002 (8) 8 artiklan 3 kohdan, 9 artiklan 1 kohdan ja 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

on kuullut Euroopan komissiota, Belgian kuningaskunnan hallitusta, Ranskan tasavallan hallitusta ja luoteisten vesialueiden neuvoa-antavaa toimikuntaa ja saanut näin määräysluonnokselle vahvistuksen komissiolta elollisten vesiluonnonvarojen säilyttämisestä ja kestävästä hyödyntämisestä yhteisessä kalastuspolitiikassa 20 päivänä joulukuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2371/2002 (8) 8 artiklan 3 kohdan, 9 artiklan 1 kohdan ja 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti,

on antanut seuraavan määräyksen:

Tulkinta

| 1. | Tässä määräyksessä tarkoitetaan ”määritetyllä alueella” liitteessä määriteltyä Cape Bankin aluetta. |
| --- | --- |

1.

Tässä määräyksessä tarkoitetaan ”määritetyllä alueella” liitteessä määriteltyä Cape Bankin aluetta.

Kielto

| 2. | Yksikään henkilö ei saa käyttää määritetyllä alueella minkäänlaista pohjapyydystä. |
| --- | --- |

2.

Yksikään henkilö ei saa käyttää määritetyllä alueella minkäänlaista pohjapyydystä.

Tieteellistä tarkoitusta, varastointia ja jalostusta koskeva poikkeus

| 3. | Tämä määräys ei koske henkilöä, joka toteuttaa määräyksen vastaisen toimen, jos kyseinen toimi toteutetaan MMO:n antaman kirjallisen luvan nojalla tieteellistä tarkoitusta, varastointia tai jalostusta varten. |
| --- | --- |

3.

Tämä määräys ei koske henkilöä, joka toteuttaa määräyksen vastaisen toimen, jos kyseinen toimi toteutetaan MMO:n antaman kirjallisen luvan nojalla tieteellistä tarkoitusta, varastointia tai jalostusta varten.

Nimitys

| 4. | Tätä määräystä voidaan kutsua eurooppalaisella suojellulla merialueella Land’s End & Cape Bank (määritetty alue) pohjapyydyksellä kalastamista koskevaksi määräykseksi. |
| --- | --- |

4.

Tätä määräystä voidaan kutsua eurooppalaisella suojellulla merialueella Land’s End & Cape Bank (määritetty alue) pohjapyydyksellä kalastamista koskevaksi määräykseksi.

Tehty MMO:ssa ja vahvistettu sen sinetillä

[ ] päivänä [ ]kuuta 2013

LS

MMO:n sinetti lyötiin tähän määräykseen seuraavan henkilön läsnä ollessa:

[nimi]

MMO:n pääjohtaja

Ympäristö-, elintarvike- ja maaseutuasioiden valtiosihteeri käyttää meri- ja rannikkoalueille pääsystä vuonna 2009 annetun lain 130 pykälän 8 momentin mukaista valtaansa ja vahvistaa eurooppalaisella suojellulla merialueella Land's End & Cape Bank (määritetty alue) pohjapyydyksillä kalastamisesta [ ] päivänä [ ]kuuta 2013 annetun MMO:n määräyksen ja on päättänyt, että määräys tulee voimaan [ ] päivänä [ ]kuuta 2013.

[nimi]

[virkanimike]

Ylempi virkamies ympäristö-, elintarvike- ja maaseutuasioiden valtiosihteerin puolesta

Päiväys:

LIITE

Cape Bankin määritelmä

Tässä liitteessä käytetyt koordinaatit perustuvat vuonna 1984 tarkistettuun WGS 84 -koordinaattijärjestelmään, jossa ”WGS 84” tulee sanoista ”World Geodetic System” (maailman geodeettinen järjestelmä).

”Cape Bank” tarkoittaa aluetta, joka jää seuraavien pisteiden välille piirretyn viivan sisään:

| | pisteestä A (50°19,969′N, 5°43,216′W) pisteeseen B |
| --- | --- |

pisteestä A (50°19,969′N, 5°43,216′W) pisteeseen B

| | pisteestä B (50°16,913′N, 5°48,820′W) pisteeseen C |
| --- | --- |

pisteestä B (50°16,913′N, 5°48,820′W) pisteeseen C

| | pisteestä C (50°8,500′N, 5°47,338′W) pisteeseen D |
| --- | --- |

pisteestä C (50°8,500′N, 5°47,338′W) pisteeseen D

| | pisteestä D (50°4,747′N, 5°48,929′W) pisteeseen E |
| --- | --- |

pisteestä D (50°4,747′N, 5°48,929′W) pisteeseen E

| | pisteestä E (50°11,468′N, 5°57,977′W) pisteeseen F |
| --- | --- |

pisteestä E (50°11,468′N, 5°57,977′W) pisteeseen F

| | pisteestä F (50°19,129′N, 5°52,099′W) pisteeseen G |
| --- | --- |

pisteestä F (50°19,129′N, 5°52,099′W) pisteeseen G

| | pisteestä G (50°21,159′N, 5°44,468′W) |
| --- | --- |

pisteestä G (50°21,159′N, 5°44,468′W)

takaisin pisteeseen A.

Perustelut

(Perustelut eivät ole määräyksen osa)

MMO on antanut tämän määräyksen sen varmistamiseksi, että kalastuksenhoidolla voidaan turvata luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21 päivänä toukokuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/43/ETY 6 artiklan vaatimusten noudattaminen.

Tällä määräyksellä suojellaan kauempana merellä sijaitsevien pystyjen riuttojen eliöyhteisöjä kieltämällä pohjapyydysten käyttö määritetyillä Land's Endin ja Cape Bankin alueilla.

Määritetyt alueet on määritelty tämän määräyksen 1 kohdassa ja liitteessä.

Määritetyt alueet on esitetty niiden havainnollistamiseksi jäljempänä olevissa kartoissa.

Image

LIITE II

MERIALUEHALLINTO (MMO)

VUODEN 2009 LAKI MERI- JA RANNIKKOALUEILLE PÄÄSYSTÄ (2009 c.23)

EUROOPPALAISELLA SUOJELLULLA MERIALUEELLA START POINT TO PLYMOUTH SOUND & EDDYSTONE (MÄÄRITETYT ALUEET) POHJAPYYDYKSILLÄ KALASTAMISTA KOSKEVA MÄÄRÄYS

MMO (9), joka käyttää elinympäristöjen ja lajien suojelusta vuonna 2010 annetun asetuksen (10) 38 pykälässä sekä meri- ja rannikkoalueille pääsystä vuonna 2009 annetun lain (11) 129 pykälässä sille annettuja valtuuksia, ja joka

| — | on toimittanut jäljennökset määräysluonnoksesta asianmukaisiin paikkoihin tarkastettavaksi kyseisen lain 130 pykälän 3 momentin mukaisesti, |
| --- | --- |

—

on toimittanut jäljennökset määräysluonnoksesta asianmukaisiin paikkoihin tarkastettavaksi kyseisen lain 130 pykälän 3 momentin mukaisesti,

| — | on toimittanut jäljennöksen määräysluonnoksesta kaikille sitä pyytäneille henkilöille kyseisen lain 130 pykälän 4 momentin mukaisesti, |
| --- | --- |

—

on toimittanut jäljennöksen määräysluonnoksesta kaikille sitä pyytäneille henkilöille kyseisen lain 130 pykälän 4 momentin mukaisesti,

| — | on julkaissut ehdotuksen määräyksen antamisesta kyseisen lain 130 pykälän 6 momentin ja 130 pykälän 7 momentin mukaisesti, |
| --- | --- |

—

on julkaissut ehdotuksen määräyksen antamisesta kyseisen lain 130 pykälän 6 momentin ja 130 pykälän 7 momentin mukaisesti,

| — | on kuullut Euroopan komissiota, Belgian kuningaskunnan hallitusta, Ranskan tasavallan hallitusta ja luoteisten vesialueiden neuvoa-antavaa toimikuntaa ja saanut näin määräysluonnokselle vahvistuksen komissiolta elollisten vesiluonnonvarojen säilyttämisestä ja kestävästä hyödyntämisestä yhteisessä kalastuspolitiikassa 20 päivänä joulukuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2371/2002 (12) 8 artiklan 3 kohdan, 9 artiklan 1 kohdan ja 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

on kuullut Euroopan komissiota, Belgian kuningaskunnan hallitusta, Ranskan tasavallan hallitusta ja luoteisten vesialueiden neuvoa-antavaa toimikuntaa ja saanut näin määräysluonnokselle vahvistuksen komissiolta elollisten vesiluonnonvarojen säilyttämisestä ja kestävästä hyödyntämisestä yhteisessä kalastuspolitiikassa 20 päivänä joulukuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2371/2002 (12) 8 artiklan 3 kohdan, 9 artiklan 1 kohdan ja 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti,

on antanut seuraavan määräyksen:

Tulkinta

| 1. | Tässä määräyksessä tarkoitetaan






  (a) | ”vuoden 1983 perusviivoilla” Yhdistyneen kuningaskunnan aluevesien leveyden mittaamisessa käytettyjä perusviivoja sellaisena kuin niitä käytettiin 25 päivänä tammikuuta 1983 vuonna 1964 annetun aluevesiä koskevan määräyksen (Territorial Waters Order in Council) (13) mukaisesti; |
| --- | --- | --- |

1.

Tässä määräyksessä tarkoitetaan

(a)

”vuoden 1983 perusviivoilla” Yhdistyneen kuningaskunnan aluevesien leveyden mittaamisessa käytettyjä perusviivoja sellaisena kuin niitä käytettiin 25 päivänä tammikuuta 1983 vuonna 1964 annetun aluevesiä koskevan määräyksen (Territorial Waters Order in Council) (13) mukaisesti;

| (b) | ”määritetyillä alueilla” liitteessä määriteltyjä Hatt Rockin ja Brentonsin alueita. |
| --- | --- |

(b)

”määritetyillä alueilla” liitteessä määriteltyjä Hatt Rockin ja Brentonsin alueita.

Kielto

| 2. | Yksikään henkilö ei saa käyttää määritetyillä alueilla minkäänlaista pohjapyydystä. |
| --- | --- |

2.

Yksikään henkilö ei saa käyttää määritetyillä alueilla minkäänlaista pohjapyydystä.

Tieteellistä tarkoitusta, varastointia ja jalostusta koskeva poikkeus

| 3. | Tämä määräys ei koske henkilöä, joka toteuttaa määräyksen vastaisen toimen, jos kyseinen toimi toteutetaan MMO:n antaman kirjallisen luvan nojalla tieteellistä tarkoitusta, varastointia tai jalostusta varten. |
| --- | --- |

3.

Tämä määräys ei koske henkilöä, joka toteuttaa määräyksen vastaisen toimen, jos kyseinen toimi toteutetaan MMO:n antaman kirjallisen luvan nojalla tieteellistä tarkoitusta, varastointia tai jalostusta varten.

Nimitys

| 4. | Tätä määräystä voidaan kutsua eurooppalaisella suojellulla merialueella Start Point to Plymouth Sound & Eddystone (määritetty alue) pohjapyydyksellä kalastamista koskevaksi määräykseksi. |
| --- | --- |

4.

Tätä määräystä voidaan kutsua eurooppalaisella suojellulla merialueella Start Point to Plymouth Sound & Eddystone (määritetty alue) pohjapyydyksellä kalastamista koskevaksi määräykseksi.

Tehty MMO:ssa ja vahvistettu sen sinetillä

[ ] päivänä [ ]kuuta 2013

LS

MMO:n sinetti lyötiin tähän määräykseen seuraavan henkilön läsnä ollessa:

[nimi]

MMO:n pääjohtaja

Ympäristö-, elintarvike- ja maaseutuasioiden valtiosihteeri käyttää meri- ja rannikkoalueille pääsystä vuonna 2009 annetun lain 130 pykälän 8 momentin mukaista valtaansa ja vahvistaa eurooppalaisella merialueella Start Point to Plymouth Sound & Eddystone (määritetyt alueet) pohjapyydyksillä kalastamisesta [ ] päivänä [ ]kuuta 2013 annetun MMO:n määräyksen ja on päättänyt, että määräys tulee voimaan [ ] päivänä [ ]kuuta 2013.

[nimi]

[virkanimike]

Ylempi virkamies ympäristö-, elintarvike- ja maaseutuasioiden valtiosihteerin puolesta

Päiväys:

LIITE

Hatt Rockin ja Brentonsin määritelmät

Tässä liitteessä käytetyt koordinaatit perustuvat vuonna 1984 tarkistettuun WGS 84 -koordinaattijärjestelmään, jossa ”WGS 84” tulee sanoista ”World Geodetic System” (maailman geodeettinen järjestelmä).

”Hatt Rock” tarkoittaa aluetta, joka jää seuraavien pisteiden välille piirretyn viivan sisään:

| | pisteestä A (50°10,320′N, 4°28,388′W) pisteeseen B |
| --- | --- |

pisteestä A (50°10,320′N, 4°28,388′W) pisteeseen B

| | pisteestä B (50°10,170′N, 4°29,413′W) pisteeseen C |
| --- | --- |

pisteestä B (50°10,170′N, 4°29,413′W) pisteeseen C

| | pisteestä C (50°10,568′N, 4°29,755′W) pisteeseen D |
| --- | --- |

pisteestä C (50°10,568′N, 4°29,755′W) pisteeseen D

| | pisteestä D (50°10,832′N, 4°29,227′W) pisteeseen E |
| --- | --- |

pisteestä D (50°10,832′N, 4°29,227′W) pisteeseen E

| | pisteestä E (50°10,782′N, 4°28,543′W) |
| --- | --- |

pisteestä E (50°10,782′N, 4°28,543′W)

takaisin pisteeseen A.

”Brentons” tarkoittaa aluetta, joka jää seuraavien pisteiden välille piirretyn viivan sisään:

| | pisteestä A (50°10,714′N, 4°25,325′W) pisteeseen B |
| --- | --- |

pisteestä A (50°10,714′N, 4°25,325′W) pisteeseen B

| | pisteestä B (50°10,651′N, 4°25,599′W) pisteeseen C |
| --- | --- |

pisteestä B (50°10,651′N, 4°25,599′W) pisteeseen C

| | pisteestä C (50°10,632′N, 4°25,870′W) pisteeseen D |
| --- | --- |

pisteestä C (50°10,632′N, 4°25,870′W) pisteeseen D

| | pisteestä D (50°12,167′N, 4°26,709′W) pisteeseen E |
| --- | --- |

pisteestä D (50°12,167′N, 4°26,709′W) pisteeseen E

| | pisteestä E (50°12,330′N, 4°26,505′W) pisteeseen F |
| --- | --- |

pisteestä E (50°12,330′N, 4°26,505′W) pisteeseen F

| | pisteestä F (50°12,398′N, 4°26,1972′W) pisteeseen G |
| --- | --- |

pisteestä F (50°12,398′N, 4°26,1972′W) pisteeseen G

| | pisteestä G (50°12,750′N, 4°25,251′W) pisteeseen H |
| --- | --- |

pisteestä G (50°12,750′N, 4°25,251′W) pisteeseen H

| | pisteestä H (50°12,956′N, 4°24,723′W) |
| --- | --- |

pisteestä H (50°12,956′N, 4°24,723′W)

takaisin pisteeseen A sitä linjaa pitkin, joka piirretään kuusi meripeninkulmaa merelle päin vuoden 1983 perusviivoista.

Perustelut

(Perustelut eivät ole määräyksen osa)

MMO on antanut tämän määräyksen sen varmistamiseksi, että kalastuksenhoidolla voidaan turvata luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21 päivänä toukokuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/43/ETY 6 artiklan vaatimusten noudattaminen

Tällä määräyksellä suojellaan kallioriuttoja kieltämällä pohjapyydysten käyttö eurooppalaiseen suojeltuun merialueeseen Start Point to Plymouth Sound & Eddystone kuuluvilla määritetyillä alueilla.

Määritetyt alueet on määritelty tämän määräyksen 1 kohdassa ja liitteessä.

Määritetyt alueet on esitetty niiden havainnollistamiseksi jäljempänä olevissa kartoissa.

Image

LIITE III

MERIALUEHALLINTO (MMO)

VUODEN 2009 LAKI MERI- JA RANNIKKOALUEILLE PÄÄSYSTÄ (2009 c.23)

EUROOPPALAISELLA SUOJELLULLA MERIALUEELLA HAISBOROUGH, HAMMOND & WINTERTON (MÄÄRITETYT ALUEET) POHJAPYYDYKSILLÄ KALASTAMISTA KOSKEVA MÄÄRÄYS

MMO (14), joka käyttää elinympäristöjen ja lajien suojelusta vuonna 2010 annetun asetuksen (15) 38 pykälässä sekä meri- ja rannikkoalueille pääsystä vuonna 2009 annetun lain (16) 129 pykälässä sille annettuja valtuuksia, ja joka

| — | on toimittanut jäljennökset määräysluonnoksesta asianmukaisiin paikkoihin tarkastettavaksi kyseisen lain 130 pykälän 3 momentin mukaisesti; |
| --- | --- |

—

on toimittanut jäljennökset määräysluonnoksesta asianmukaisiin paikkoihin tarkastettavaksi kyseisen lain 130 pykälän 3 momentin mukaisesti;

| — | on toimittanut jäljennöksen määräysluonnoksesta kaikille sitä pyytäneille henkilöille kyseisen lain 130 pykälän 4 momentin mukaisesti; |
| --- | --- |

—

on toimittanut jäljennöksen määräysluonnoksesta kaikille sitä pyytäneille henkilöille kyseisen lain 130 pykälän 4 momentin mukaisesti;

| — | on julkaissut ehdotuksen määräyksen antamisesta kyseisen lain 130 pykälän 6 momentin ja 130 pykälän 7 momentin mukaisesti; |
| --- | --- |

—

on julkaissut ehdotuksen määräyksen antamisesta kyseisen lain 130 pykälän 6 momentin ja 130 pykälän 7 momentin mukaisesti;

| — | on kuullut Euroopan komissiota, Belgian kuningaskunnan hallitusta ja Pohjanmeren alueellista neuvoa-antavaa toimikuntaa ja saanut näin määräysluonnokselle vahvistuksen komissiolta elollisten vesiluonnonvarojen säilyttämisestä ja kestävästä hyödyntämisestä yhteisessä kalastuspolitiikassa 20 päivänä joulukuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2371/2002 (17) 8 artiklan 3 kohdan, 9 artiklan 1 kohdan ja 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

—

on kuullut Euroopan komissiota, Belgian kuningaskunnan hallitusta ja Pohjanmeren alueellista neuvoa-antavaa toimikuntaa ja saanut näin määräysluonnokselle vahvistuksen komissiolta elollisten vesiluonnonvarojen säilyttämisestä ja kestävästä hyödyntämisestä yhteisessä kalastuspolitiikassa 20 päivänä joulukuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2371/2002 (17) 8 artiklan 3 kohdan, 9 artiklan 1 kohdan ja 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti;

antaa seuraavan määräyksen.

Tulkinta

| 1. | Tässä määräyksessä tarkoitetaan ”määritetyllä alueella” liitteessä määriteltyjä aluetta 1 ja aluetta 2. |
| --- | --- |

1.

Tässä määräyksessä tarkoitetaan ”määritetyllä alueella” liitteessä määriteltyjä aluetta 1 ja aluetta 2.

Kielto

| 2. | Yksikään henkilö ei saa käyttää minkäänlaista pohjapyydystä määritetyillä alueilla. |
| --- | --- |

2.

Yksikään henkilö ei saa käyttää minkäänlaista pohjapyydystä määritetyillä alueilla.

Tieteellistä tarkoitusta, varastointia ja jalostusta koskeva poikkeus

| 3. | Tämä määräys ei koske henkilöä, joka toteuttaa määräyksen vastaisen toimen, jos kyseinen toimi toteutetaan MMO:n antaman kirjallisen luvan mukaisesti tieteellistä tarkoitusta, varastointia tai jalostusta varten. |
| --- | --- |

3.

Tämä määräys ei koske henkilöä, joka toteuttaa määräyksen vastaisen toimen, jos kyseinen toimi toteutetaan MMO:n antaman kirjallisen luvan mukaisesti tieteellistä tarkoitusta, varastointia tai jalostusta varten.

Nimitys

| 4. | Tätä määräystä voidaan kutsua eurooppalaisella merialueella Haisborough Hammond & Winterton (määritetty alue) pohjapyydyksellä kalastamista koskevaksi määräykseksi. |
| --- | --- |

4.

Tätä määräystä voidaan kutsua eurooppalaisella merialueella Haisborough Hammond & Winterton (määritetty alue) pohjapyydyksellä kalastamista koskevaksi määräykseksi.

Tehty MMO:ssa ja vahvistettu sen sinetillä

[ ] päivänä [ ]kuuta 2013

LS

MMO:n sinetti lyötiin tähän määräykseen seuraavan henkilön läsnä ollessa:

[nimi]

MMO:n pääjohtaja

Ympäristö-, elintarvike- ja maaseutuasioiden valtiosihteeri käyttää meri- ja rannikkoalueille pääsystä vuonna 2009 annetun lain 130 pykälän 8 momentin mukaista valtaansa ja vahvistaa eurooppalaisella suojellulla merialueella Haisborough, Hammond & Winterton (määritetyt alueet) pohjapyydyksillä kalastamisesta [ ] päivänä [ ]kuuta 2013 annetun MMO:n määräyksen ja on päättänyt, että määräys tulee voimaan [ ] päivänä [ ]kuuta 2013.

[nimi]

[virkanimike]

Ylempi virkamies ympäristö-, elintarvike- ja maaseutuasioiden valtiosihteerin puolesta

Päiväys:

LIITE

Alueiden 1 ja 2 määritelmät

Tässä liitteessä käytetyt koordinaatit perustuvat vuosina 1984 ja 2004 tarkistettuun WGS 84 -koordinaattijärjestelmään, jossa ”WGS 84” tulee sanoista ”World Geodetic System” (maailman geodeettinen järjestelmä).

”Alue 1” tarkoittaa aluetta, joka jää seuraavien pisteiden välille piirretyn viivan sisään:

| | pisteestä A (52°47,792′N, 1°58,661′E) pisteeseen B |
| --- | --- |

pisteestä A (52°47,792′N, 1°58,661′E) pisteeseen B

| | pisteestä B (52°47,919′N, 1°58,179′E) pisteeseen C |
| --- | --- |

pisteestä B (52°47,919′N, 1°58,179′E) pisteeseen C

| | pisteestä C (52°48,229′N, 1°58,065′E) pisteeseen D |
| --- | --- |

pisteestä C (52°48,229′N, 1°58,065′E) pisteeseen D

| | pisteestä D (52°48,267′N, 1°58,114′E) pisteeseen E |
| --- | --- |

pisteestä D (52°48,267′N, 1°58,114′E) pisteeseen E

| | pisteestä E (52°48,442′N, 1°57,900′E) pisteeseen F |
| --- | --- |

pisteestä E (52°48,442′N, 1°57,900′E) pisteeseen F

| | pisteestä F (52°48,705′N, 1°57,942′E) pisteeseen G |
| --- | --- |

pisteestä F (52°48,705′N, 1°57,942′E) pisteeseen G

| | pisteestä G (52°48,876′N, 1°58,277′E) pisteeseen H |
| --- | --- |

pisteestä G (52°48,876′N, 1°58,277′E) pisteeseen H

| | pisteestä H (52°48,814′N, 1°58,920′E) pisteeseen I |
| --- | --- |

pisteestä H (52°48,814′N, 1°58,920′E) pisteeseen I

| | pisteestä I (52°48,615′N, 1°59,207′E) pisteeseen J |
| --- | --- |

pisteestä I (52°48,615′N, 1°59,207′E) pisteeseen J

| | pisteestä J (52°48,465′N, 1°59,173′E) pisteeseen K |
| --- | --- |

pisteestä J (52°48,465′N, 1°59,173′E) pisteeseen K

| | pisteestä K (52°48,397′N, 1°59,328′E) pisteeseen L |
| --- | --- |

pisteestä K (52°48,397′N, 1°59,328′E) pisteeseen L

| | pisteestä L (52°48,123′N, 1°59,400′E) pisteeseen M |
| --- | --- |

pisteestä L (52°48,123′N, 1°59,400′E) pisteeseen M

| | pisteestä M (52°47,926′N, 1°59,179′E) |
| --- | --- |

pisteestä M (52°47,926′N, 1°59,179′E)

takaisin pisteeseen A.

”Alue 2” tarkoittaa aluetta, joka jää seuraavien pisteiden välille piirretyn viivan sisään:

| | pisteestä A (52°50,804′N, 1°48,365′E) pisteeseen B |
| --- | --- |

pisteestä A (52°50,804′N, 1°48,365′E) pisteeseen B

| | pisteestä B (52°50,617′N, 1°48,178′E) pisteeseen C |
| --- | --- |

pisteestä B (52°50,617′N, 1°48,178′E) pisteeseen C

| | pisteestä C (52°50,698′N, 1°47,043′E) pisteeseen D |
| --- | --- |

pisteestä C (52°50,698′N, 1°47,043′E) pisteeseen D

| | pisteestä D (52°51,027′N, 1°46,490′E) pisteeseen E |
| --- | --- |

pisteestä D (52°51,027′N, 1°46,490′E) pisteeseen E

| | pisteestä E (52°51,133′N, 1°46,633′E) pisteeseen F |
| --- | --- |

pisteestä E (52°51,133′N, 1°46,633′E) pisteeseen F

| | pisteestä F (52°51,013′N, 1°48,138′E) |
| --- | --- |

pisteestä F (52°51,013′N, 1°48,138′E)

takaisin pisteeseen A.

Perustelut

(Perustelut eivät ole määräyksen osa)

MMO on antanut tämän määräyksen sen varmistamiseksi, että kalastuksenhoidolla voidaan turvata luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21 päivänä toukokuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/43/ETY 6 artiklan vaatimusten noudattaminen

Tällä määräyksellä suojellaan Sabellaria spinulosa -madoista muodostuvia biogeenisiä riuttoja kieltämällä pohjapyydysten käyttö eurooppalaiseen suojeltuun merialueeseen Haisborough, Hammond & Winterton kuuluvilla määritetyillä alueilla.

Määritetyt alueet on määritelty tämän määräyksen 1 kohdassa ja liitteessä.

Määritetyt alueet on esitetty niiden havainnollistamiseksi jäljempänä olevissa kartoissa.

Image

LIITE IV

Image

Image

Image

Image

TAUSTATIEDOT

1.   Johdanto

| 1.1 | Alue: SCI-alue (18) Land’s End & Cape Bank. |
| --- | --- |

1.1

Alue: SCI-alue (18) Land’s End & Cape Bank.

| 1.2 | Land’s End & Cape Bank on nimetty SCI-alueeksi alueella sijaitsevien kallioriuttojen eliöyhteisöjen perusteella. Kallioriuttojen eliöyhteisöt ovat muodostuneet alueille, joilla erilaiset kasvit ja eläimet ovat vallanneet esiin työntyvän kallion. Eliöyhteisöt muuttuvat auringon valaisemien, lähellä pintaa sijaitsevien alueiden yhteisöistä, joissa elää pääasiassa kasveja, kuten rakkoleviä ja punaleviä, syvemmälle veteen ulottuviksi yhteisöiksi, joissa kallioriutoilla elää erilaisia eläimiä, kuten piikkinahkaisia, sarveissieniä, koralleja, merivuokkoja, sammaleläimiä ja äyriäiseläimiä (19). |
| --- | --- |

1.2

Land’s End & Cape Bank on nimetty SCI-alueeksi alueella sijaitsevien kallioriuttojen eliöyhteisöjen perusteella. Kallioriuttojen eliöyhteisöt ovat muodostuneet alueille, joilla erilaiset kasvit ja eläimet ovat vallanneet esiin työntyvän kallion. Eliöyhteisöt muuttuvat auringon valaisemien, lähellä pintaa sijaitsevien alueiden yhteisöistä, joissa elää pääasiassa kasveja, kuten rakkoleviä ja punaleviä, syvemmälle veteen ulottuviksi yhteisöiksi, joissa kallioriutoilla elää erilaisia eläimiä, kuten piikkinahkaisia, sarveissieniä, koralleja, merivuokkoja, sammaleläimiä ja äyriäiseläimiä (19).

| 1.3 | Alueella sijaitsevat kallioriutat kuuluvat maan biologisesti monimuotoisimpiin riuttoihin, ja ne muodostavat monien harvinaisten tai biomaantieteellisen levinneisyysalueensa laidalla elävien lajien elinympäristön. |
| --- | --- |

1.3

Alueella sijaitsevat kallioriutat kuuluvat maan biologisesti monimuotoisimpiin riuttoihin, ja ne muodostavat monien harvinaisten tai biomaantieteellisen levinneisyysalueensa laidalla elävien lajien elinympäristön.

| 1.4 | Ympäristö-, elintarvike- ja maaseutuministeriö (Defra) on ottanut käyttöön kalastuksen hoitoa eurooppalaisilla suojeluilla merialueilla koskevan tarkistetun lähestymistavan (ks. kohta 2.1). Näin ollen MMO:n oli laadittava toimenpiteitä kallioriutan ominaispiirteiden suojelemiseksi pohjapyydysten käytöltä 0–12 meripeninkulman etäisyydellä sijaitsevassa SCI-alueen Cape Bankin osassa, jotta varmistetaan luontodirektiivin (20) 6 artiklan täysimääräinen noudattaminen. |
| --- | --- |

1.4

Ympäristö-, elintarvike- ja maaseutuministeriö (Defra) on ottanut käyttöön kalastuksen hoitoa eurooppalaisilla suojeluilla merialueilla koskevan tarkistetun lähestymistavan (ks. kohta 2.1). Näin ollen MMO:n oli laadittava toimenpiteitä kallioriutan ominaispiirteiden suojelemiseksi pohjapyydysten käytöltä 0–12 meripeninkulman etäisyydellä sijaitsevassa SCI-alueen Cape Bankin osassa, jotta varmistetaan luontodirektiivin (20) 6 artiklan täysimääräinen noudattaminen.

| 1.5 | Pohjapyydyksellä tarkoitetaan kaikkia meressä työnnettäviä tai vedettäviä pyydyksiä, jotka koskettavat merenpohjaa. Näihin kuuluvat pohjapyyntiin tarkoitetut ovelliset troolit, pohjapyyntiin tarkoitetut puomitroolit sekä simpukkaharat. Kalastustoiminnan ja ominaispiirteen välistä vuorovaikutusta on siis rajoitettava kalastuksenhoitotoimenpiteillä. |
| --- | --- |

1.5

Pohjapyydyksellä tarkoitetaan kaikkia meressä työnnettäviä tai vedettäviä pyydyksiä, jotka koskettavat merenpohjaa. Näihin kuuluvat pohjapyyntiin tarkoitetut ovelliset troolit, pohjapyyntiin tarkoitetut puomitroolit sekä simpukkaharat. Kalastustoiminnan ja ominaispiirteen välistä vuorovaikutusta on siis rajoitettava kalastuksenhoitotoimenpiteillä.

| 1.6 | Vaikutustenarvioinnin tarkoituksena on tuoda esiin kyseisten ominaispiirteiden suojelemiseksi esitetyn, pohjapyydysten käytön kieltämistä koskevan MMO:n määräyksen kustannukset ja hyödyt. Vaikutustenarvioinnista käy myös ilmi, miksi suositettua vaihtoehtoa pidetään parhaana. Vaikutustenarviointiluonnoksesta on järjestetty julkinen kuuleminen. |
| --- | --- |

1.6

Vaikutustenarvioinnin tarkoituksena on tuoda esiin kyseisten ominaispiirteiden suojelemiseksi esitetyn, pohjapyydysten käytön kieltämistä koskevan MMO:n määräyksen kustannukset ja hyödyt. Vaikutustenarvioinnista käy myös ilmi, miksi suositettua vaihtoehtoa pidetään parhaana. Vaikutustenarviointiluonnoksesta on järjestetty julkinen kuuleminen.

| 1.7 | Vaikutustenarvioinnin perustana olevat tilastotiedot ja muut tiedot on saatu Natural England -asiantuntijaelimeltä (NE), rannikkovesien kalastus- ja suojeluviranomaisilta (IFCA) ja MMO:lta. Lisäksi MMO järjesti yhdessä Cornwallin IFCA:n kanssa Looessa 10. kesäkuuta 2013 sekä Devonin ja Severnin IFCA:n kanssa Plymouthissa 11. kesäkuuta 2013 yleisötilaisuudet, joissa tavattiin sidosryhmiä suorien kysymysten esittämiseksi ja tietojen keräämiseksi ehdotettujen kieltoalueiden (ks. karttakuva 1) taloudellisista vaikutuksista. Belgian viranomaisten ja kalastusalan edustajien kanssa pidettiin tapaaminen Belgiassa 12. heinäkuuta 2013, ja Ranskan viranomaisten ja kalastusalan edustajien kanssa Pariisissa 27. syyskuuta 2013. Ranskan kalastusalan edustajat toivat esiin, että Ranskan ovellisia trooleja on käytetty Cape Bankin ehdotetulla kieltoalueella ja että pyydystyyppien tekninen kehitys on syytä ottaa huomioon kalastuksenhoidossa. Ammattikalastajien haastatteluista saadut tiedot ja lausunnot merkittiin muistiin ja otettiin tässä vaikutustenarvioinnissa huomioon epävirallisina tietoina. |
| --- | --- |

1.7

Vaikutustenarvioinnin perustana olevat tilastotiedot ja muut tiedot on saatu Natural England -asiantuntijaelimeltä (NE), rannikkovesien kalastus- ja suojeluviranomaisilta (IFCA) ja MMO:lta. Lisäksi MMO järjesti yhdessä Cornwallin IFCA:n kanssa Looessa 10. kesäkuuta 2013 sekä Devonin ja Severnin IFCA:n kanssa Plymouthissa 11. kesäkuuta 2013 yleisötilaisuudet, joissa tavattiin sidosryhmiä suorien kysymysten esittämiseksi ja tietojen keräämiseksi ehdotettujen kieltoalueiden (ks. karttakuva 1) taloudellisista vaikutuksista. Belgian viranomaisten ja kalastusalan edustajien kanssa pidettiin tapaaminen Belgiassa 12. heinäkuuta 2013, ja Ranskan viranomaisten ja kalastusalan edustajien kanssa Pariisissa 27. syyskuuta 2013. Ranskan kalastusalan edustajat toivat esiin, että Ranskan ovellisia trooleja on käytetty Cape Bankin ehdotetulla kieltoalueella ja että pyydystyyppien tekninen kehitys on syytä ottaa huomioon kalastuksenhoidossa. Ammattikalastajien haastatteluista saadut tiedot ja lausunnot merkittiin muistiin ja otettiin tässä vaikutustenarvioinnissa huomioon epävirallisina tietoina.

| 1.8 | Määräysesityksen sekä kyseistä aluetta koskevan vaikutustenarvioinnin luonnoksista järjestettiin virallinen kuuleminen 10. syyskuuta 2013 – 22. lokakuuta 2013 lakimääräisen määräyksenantomenettelyn mukaisesti. Ranskan kalastusalan edustajilta saatujen huomautusten perusteella vahvistui, että pohjapyydyksillä kalastaminen tapahtuu Cape Bankin ehdotetun kieltoalueen läntisessä osassa. Myös Belgian kalastusalan edustajien vastauksista vahvistui, että Belgian aluksetkin harjoittavat kalastusta Cape Bankin ehdotetun kieltoalueen pohjoisosassa. |
| --- | --- |

1.8

Määräysesityksen sekä kyseistä aluetta koskevan vaikutustenarvioinnin luonnoksista järjestettiin virallinen kuuleminen 10. syyskuuta 2013 – 22. lokakuuta 2013 lakimääräisen määräyksenantomenettelyn mukaisesti. Ranskan kalastusalan edustajilta saatujen huomautusten perusteella vahvistui, että pohjapyydyksillä kalastaminen tapahtuu Cape Bankin ehdotetun kieltoalueen läntisessä osassa. Myös Belgian kalastusalan edustajien vastauksista vahvistui, että Belgian aluksetkin harjoittavat kalastusta Cape Bankin ehdotetun kieltoalueen pohjoisosassa.

2.   Toimenpiteen perustelut

| 2.1 | Defra tarkisti kalastuksenhoitoa eurooppalaisilla suojelluilla merialueilla elokuussa 2012 määrittääkseen jatkossa tarvittavia kalastuksenhoitotoimenpiteitä, jotta alueen ominaispiirteet saadaan säilymään hyvässä kunnossa. Tästä syntyi kalastuksenhoitoa eurooppalaisilla suojelluilla merialueilla koskeva tarkistettu lähestymistapa (21). |
| --- | --- |

2.1

Defra tarkisti kalastuksenhoitoa eurooppalaisilla suojelluilla merialueilla elokuussa 2012 määrittääkseen jatkossa tarvittavia kalastuksenhoitotoimenpiteitä, jotta alueen ominaispiirteet saadaan säilymään hyvässä kunnossa. Tästä syntyi kalastuksenhoitoa eurooppalaisilla suojelluilla merialueilla koskeva tarkistettu lähestymistapa (21).

| 2.2. | Tarkistetun lähestymistavan täytäntöönpano tapahtuu tutkimustiedon perusteella, riskilähtöisesti ja vaiheittain. Riskien priorisoinnin perustana on käytetty taulukkoa (22), jossa luokitellaan kalastustoiminnan ja ekologisten ominaispiirteiden välisten vuorovaikutusten riskit. Kalastustoiminnan ja ominaispiirteen väliset vuorovaikutukset on merkitty punaisella, oranssilla, vihreällä tai sinisellä. Punaisella merkityt on asetettu ensisijaisiksi, ja niiden osalta kalastuksenhoitotoimenpiteet pannaan täytäntöön vuoden 2013 loppuun mennessä (kalastustoiminnan todellisesta määrästä riippumatta), jotta vältetään nimettyjen ominaispiirteiden heikentyminen luontodirektiivin 6 artiklan 2 kohdassa säädettyjen velvoitteiden mukaisesti. Oranssilla merkityt vuorovaikutukset edellyttävät aluekohtaista arviointia, jossa selvitetään, tarvitaanko ominaispiirteiden suojelemiseksi kalastuksenhoitotoimenpiteitä. Myös vihreällä merkityt vuorovaikutukset edellyttävät aluekohtaista arviointia, jos niihin liittyy yhdistelmävaikutuksia. Sininen merkintä tarkoittaa, ettei vuorovaikutusta todennäköisesti ole, eikä varsinaista lisäarviota näin ollen tarvita (23). |
| --- | --- |

2.2.

Tarkistetun lähestymistavan täytäntöönpano tapahtuu tutkimustiedon perusteella, riskilähtöisesti ja vaiheittain. Riskien priorisoinnin perustana on käytetty taulukkoa (22), jossa luokitellaan kalastustoiminnan ja ekologisten ominaispiirteiden välisten vuorovaikutusten riskit. Kalastustoiminnan ja ominaispiirteen väliset vuorovaikutukset on merkitty punaisella, oranssilla, vihreällä tai sinisellä. Punaisella merkityt on asetettu ensisijaisiksi, ja niiden osalta kalastuksenhoitotoimenpiteet pannaan täytäntöön vuoden 2013 loppuun mennessä (kalastustoiminnan todellisesta määrästä riippumatta), jotta vältetään nimettyjen ominaispiirteiden heikentyminen luontodirektiivin 6 artiklan 2 kohdassa säädettyjen velvoitteiden mukaisesti. Oranssilla merkityt vuorovaikutukset edellyttävät aluekohtaista arviointia, jossa selvitetään, tarvitaanko ominaispiirteiden suojelemiseksi kalastuksenhoitotoimenpiteitä. Myös vihreällä merkityt vuorovaikutukset edellyttävät aluekohtaista arviointia, jos niihin liittyy yhdistelmävaikutuksia. Sininen merkintä tarkoittaa, ettei vuorovaikutusta todennäköisesti ole, eikä varsinaista lisäarviota näin ollen tarvita (23).

| 2.3 | Luontodirektiivin (24) 6 artiklan 1 ja 2 kohdassa vaaditaan, että erityisten suojelutoimien alueilla (SAC-alue) ja erityisillä suojelualueilla (SPA-alue) jäsenvaltioiden on






  — | toteutettava tarvittavat suojelutoimenpiteet, jotka vastaavat liitteen I luontotyyppien ja liitteessä II esitettyjen lajien ekologisia vaatimuksia alueilla |
| --- | --- | --- |

2.3

Luontodirektiivin (24) 6 artiklan 1 ja 2 kohdassa vaaditaan, että erityisten suojelutoimien alueilla (SAC-alue) ja erityisillä suojelualueilla (SPA-alue) jäsenvaltioiden on

—

toteutettava tarvittavat suojelutoimenpiteet, jotka vastaavat liitteen I luontotyyppien ja liitteessä II esitettyjen lajien ekologisia vaatimuksia alueilla

| — | toteutettava tarpeellisia toimenpiteitä luontotyyppien ja lajien elinympäristöjen heikentymisen sekä niitä lajeja koskevien häiriöiden estämiseksi, joita varten alueet on osoitettu. |
| --- | --- |

—

toteutettava tarpeellisia toimenpiteitä luontotyyppien ja lajien elinympäristöjen heikentymisen sekä niitä lajeja koskevien häiriöiden estämiseksi, joita varten alueet on osoitettu.

| 2.4 | Elinympäristöjen ja lajien suojelusta vuonna 2010 annetun asetuksen 8 pykälän 1 momentin määritelmän mukaan eurooppalainen suojeltu merialue on (muun muassa) mikä tahansa SAC-, SPA- tai SCI-alue. Kyseisen asetuksen 6 osassa säädetään eurooppalaisten suojeltujen merialueiden hoitoa koskevista vaatimuksista luontodirektiivin 6 artiklan 2, 3 ja 4 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

2.4

Elinympäristöjen ja lajien suojelusta vuonna 2010 annetun asetuksen 8 pykälän 1 momentin määritelmän mukaan eurooppalainen suojeltu merialue on (muun muassa) mikä tahansa SAC-, SPA- tai SCI-alue. Kyseisen asetuksen 6 osassa säädetään eurooppalaisten suojeltujen merialueiden hoitoa koskevista vaatimuksista luontodirektiivin 6 artiklan 2, 3 ja 4 kohdan mukaisesti.

| 2.5 | SCI-alueella Land’s End & Cape Bank esiintyy kallioriutan ominaispiirteitä, jotka on merkitty punaisella pohjapyydysten käyttöön liittyvien riskien osalta, joten kalastuksenhoitotoimenpiteet ovat välttämättömiä riskin poistamiseksi. MMO vastaa kalastuksenhoitotoimenpiteen täytäntöönpanosta ja kieltää kallioriutan ominaispiirteiden ja pohjapyydysten välisen vuorovaikutuksen. Muiden pyydystyyppien vuorovaikutusta kallioriutan ominaispiirteisiin arvioidaan keltaiseen tai vihreään merkintään liittyvän arviointiprosessin yhteydessä. |
| --- | --- |

2.5

SCI-alueella Land’s End & Cape Bank esiintyy kallioriutan ominaispiirteitä, jotka on merkitty punaisella pohjapyydysten käyttöön liittyvien riskien osalta, joten kalastuksenhoitotoimenpiteet ovat välttämättömiä riskin poistamiseksi. MMO vastaa kalastuksenhoitotoimenpiteen täytäntöönpanosta ja kieltää kallioriutan ominaispiirteiden ja pohjapyydysten välisen vuorovaikutuksen. Muiden pyydystyyppien vuorovaikutusta kallioriutan ominaispiirteisiin arvioidaan keltaiseen tai vihreään merkintään liittyvän arviointiprosessin yhteydessä.

| 2.6 | Alue sijaitsee kahdella hallinnollisella alueella, jotka on jaettu 0–6 meripeninkulman etäisyydellä ja 6–12 meripeninkulman etäisyydellä oleviin alueisiin. Alueella on kaksi pääasiallista kallioriutta-aluetta, yksi Land’s Endin osuudella ja toinen Cape Bankin osuudella. Land’s Endin riutta sijaitsee alle 6 meripeninkulman etäisyydellä, ja siihen sovelletaan Cornwallin IFCA:n antamaa määräystä. Cape Bankin riutta sijaitsee sekä alle 6 meripeninkulman etäisyydellä että 6–12 meripeninkulman etäisyydellä, ja siihen sovelletaan MMO:n antamaa määräystä. |
| --- | --- |

2.6

Alue sijaitsee kahdella hallinnollisella alueella, jotka on jaettu 0–6 meripeninkulman etäisyydellä ja 6–12 meripeninkulman etäisyydellä oleviin alueisiin. Alueella on kaksi pääasiallista kallioriutta-aluetta, yksi Land’s Endin osuudella ja toinen Cape Bankin osuudella. Land’s Endin riutta sijaitsee alle 6 meripeninkulman etäisyydellä, ja siihen sovelletaan Cornwallin IFCA:n antamaa määräystä. Cape Bankin riutta sijaitsee sekä alle 6 meripeninkulman etäisyydellä että 6–12 meripeninkulman etäisyydellä, ja siihen sovelletaan MMO:n antamaa määräystä.

| 2.7 | Kallioriutan tarkan sijainnin ja laajuuden on määrittänyt asiantuntijaelin Natural England (25). Suoja-alue perustuu Natural Englandin ohjeluonnokseen (26), jossa suositellaan suoja-alueen koon määrittämistä suojellun ominaispiirteen syvyyden perusteella. Kallioriutan ominaispiirteet ulottuvat tällä alueella 100 metriin. Natural Englandin ohjeissa suositellaan, että 25–200 metrin syvyydessä suoja-alueen suuruus olisi kolme kertaa ominaispiirteen syvyys. Suoja-alueeksi määritettiin näin ollen 300 metriä (3 x 100 metriä). |
| --- | --- |

2.7

Kallioriutan tarkan sijainnin ja laajuuden on määrittänyt asiantuntijaelin Natural England (25). Suoja-alue perustuu Natural Englandin ohjeluonnokseen (26), jossa suositellaan suoja-alueen koon määrittämistä suojellun ominaispiirteen syvyyden perusteella. Kallioriutan ominaispiirteet ulottuvat tällä alueella 100 metriin. Natural Englandin ohjeissa suositellaan, että 25–200 metrin syvyydessä suoja-alueen suuruus olisi kolme kertaa ominaispiirteen syvyys. Suoja-alueeksi määritettiin näin ollen 300 metriä (3 x 100 metriä).

| 2.8 | Toimenpidettä tarvitaan, koska markkinoiden puutteellista toimintaa meriympäristössä on korjattava toteuttamalla asianmukaisia kalastuksenhoitotoimenpiteitä (kuten tämä määräys) ominaispiirteiden suojelemiseksi, jotta varmistetaan negatiivisten ulkoisvaikutusten vähentyminen tai lieventyminen sopivalla tavalla. Määräyksen täytäntöönpanolla varmistetaan meriympäristön julkishyödykkeiden keskeytyksetön saanti. |
| --- | --- |

2.8

Toimenpidettä tarvitaan, koska markkinoiden puutteellista toimintaa meriympäristössä on korjattava toteuttamalla asianmukaisia kalastuksenhoitotoimenpiteitä (kuten tämä määräys) ominaispiirteiden suojelemiseksi, jotta varmistetaan negatiivisten ulkoisvaikutusten vähentyminen tai lieventyminen sopivalla tavalla. Määräyksen täytäntöönpanolla varmistetaan meriympäristön julkishyödykkeiden keskeytyksetön saanti.

| 2.9 | Markkinoiden toiminta on puutteellista, jos markkinat eivät tuota tehokasta lopputulosta. (27) Meriympäristön yhteydessä puutteellista toimintaa voidaan kuvata seuraavasti:






  — | Julkishyödykkeet ja palvelut – Meriympäristöstä saatavat erilaiset ”tavarat ja palvelut”, kuten ilmaston sääntely ja biologinen monimuotoisuus, ovat julkishyödykkeitä (ketään ei voida estää hyötymästä niistä eikä palvelun kuluttaminen vähennä muiden mahdollisuuksia saada kyseistä palvelua). Julkishyödykkeen ominaispiirteiden vuoksi yksittäisillä henkilöillä ei ole välttämättä taloudellisia kannustimia antaa rahaa tai panostaa muulla tavoin vapaaehtoisesti sen varmistamiseen, että nämä hyödykkeet ovat jatkuvasti olemassa, mikä voi johtaa hyödykkeen niukkuuteen tai – kuten tässä tapauksessa – riittämättömään suojeluun. |
| --- | --- | --- |

2.9

Markkinoiden toiminta on puutteellista, jos markkinat eivät tuota tehokasta lopputulosta. (27) Meriympäristön yhteydessä puutteellista toimintaa voidaan kuvata seuraavasti:

—

Julkishyödykkeet ja palvelut – Meriympäristöstä saatavat erilaiset ”tavarat ja palvelut”, kuten ilmaston sääntely ja biologinen monimuotoisuus, ovat julkishyödykkeitä (ketään ei voida estää hyötymästä niistä eikä palvelun kuluttaminen vähennä muiden mahdollisuuksia saada kyseistä palvelua). Julkishyödykkeen ominaispiirteiden vuoksi yksittäisillä henkilöillä ei ole välttämättä taloudellisia kannustimia antaa rahaa tai panostaa muulla tavoin vapaaehtoisesti sen varmistamiseen, että nämä hyödykkeet ovat jatkuvasti olemassa, mikä voi johtaa hyödykkeen niukkuuteen tai – kuten tässä tapauksessa – riittämättömään suojeluun.

| — | Negatiiviset ulkoisvaikutukset – Negatiivisia ulkoisvaikutuksia aiheutuu, kun meriympäristölle vahinkoa aiheuttaneet käyttäjät eivät vastaa aiheutuneesta vahingosta täysin. Monissa tapauksissa meriympäristön tavaroille ja palveluille ei ole olemassa rahamääräistä hintaa, joten vahingon kustannuksia ei voida hinnoitella markkinoilla suoraan. Myöskään kaupankäynnin kohteena olevien tavaroiden (kuten luonnonkalojen) markkinahinnat eivät useinkaan vastaa kaikkia taloudellisia kustannuksia, vaan niistä vastaavat viime kädessä muut yksilöt ja koko yhteiskunta. |
| --- | --- |

—

Negatiiviset ulkoisvaikutukset – Negatiivisia ulkoisvaikutuksia aiheutuu, kun meriympäristölle vahinkoa aiheuttaneet käyttäjät eivät vastaa aiheutuneesta vahingosta täysin. Monissa tapauksissa meriympäristön tavaroille ja palveluille ei ole olemassa rahamääräistä hintaa, joten vahingon kustannuksia ei voida hinnoitella markkinoilla suoraan. Myöskään kaupankäynnin kohteena olevien tavaroiden (kuten luonnonkalojen) markkinahinnat eivät useinkaan vastaa kaikkia taloudellisia kustannuksia, vaan niistä vastaavat viime kädessä muut yksilöt ja koko yhteiskunta.

| 2.10 | Hallituksen toimenpiteitä tarvitaan korjaamaan näitä molempia markkinoiden puutteellisen toiminnan syitä meriympäristössä. Eurooppalaisten suojeltujen merialueiden ominaispiirteiden suojelemiseksi toteutettavilla kalastuksenhoitotoimenpiteillä varmistetaan, että negatiiviset ulkoisvaikutukset vähenevät tai lievenevät sopivalla tavalla. Kalastuksenhoitotoimenpiteillä myös tuetaan meriympäristön julkishyödykkeiden keskeytyksetöntä saantia, esimerkiksi säilytetään Englannin aluevesien biologinen monimuotoisuus. |
| --- | --- |

2.10

Hallituksen toimenpiteitä tarvitaan korjaamaan näitä molempia markkinoiden puutteellisen toiminnan syitä meriympäristössä. Eurooppalaisten suojeltujen merialueiden ominaispiirteiden suojelemiseksi toteutettavilla kalastuksenhoitotoimenpiteillä varmistetaan, että negatiiviset ulkoisvaikutukset vähenevät tai lievenevät sopivalla tavalla. Kalastuksenhoitotoimenpiteillä myös tuetaan meriympäristön julkishyödykkeiden keskeytyksetöntä saantia, esimerkiksi säilytetään Englannin aluevesien biologinen monimuotoisuus.

3.   Toimenpiteen tavoitteet ja odotetut vaikutukset

| 3.1 | MMO perustettiin meri- ja rannikkoalueille pääsystä vuonna 2009 annetulla lailla (28) johtamaan, puolustamaan ja hoitamaan meriympäristössä ja rannikkovesillä harjoitettavaa kestävää kalastusta siten, että se onnistuu turvaamaan sopivan tasapainon yhteiskuntaan, ympäristöön ja talouteen kohdistuvien hyötyjen välillä ja takaa näin merten hyvinvoinnin, kestävän kalastuksen ja kannattavan elinkeinotoiminnan. |
| --- | --- |

3.1

MMO perustettiin meri- ja rannikkoalueille pääsystä vuonna 2009 annetulla lailla (28) johtamaan, puolustamaan ja hoitamaan meriympäristössä ja rannikkovesillä harjoitettavaa kestävää kalastusta siten, että se onnistuu turvaamaan sopivan tasapainon yhteiskuntaan, ympäristöön ja talouteen kohdistuvien hyötyjen välillä ja takaa näin merten hyvinvoinnin, kestävän kalastuksen ja kannattavan elinkeinotoiminnan.

| 3.2 | Tähän vaikutustenarviointiin liittyvän toimenpiteen tavoitteena on edistää alueen suojelutavoitteita varmistamalla, että kallioriutan ominaispiirteitä suojellaan pohjapyydysten käytöstä aiheutuvalta vahingoittumiselta. |
| --- | --- |

3.2

Tähän vaikutustenarviointiin liittyvän toimenpiteen tavoitteena on edistää alueen suojelutavoitteita varmistamalla, että kallioriutan ominaispiirteitä suojellaan pohjapyydysten käytöstä aiheutuvalta vahingoittumiselta.

| 3.3 | Alueen suojelutavoitteet ovat seuraavat:






  — | Luonnollisia muutoksia estämättä pyritään säilyttämään






  — | kallioriutan elinympäristön laajuus sekä elinympäristön ja sen lajien monimuotoisuus |
| --- | --- | --- | --- |

3.3

Alueen suojelutavoitteet ovat seuraavat:

—

Luonnollisia muutoksia estämättä pyritään säilyttämään

—

kallioriutan elinympäristön laajuus sekä elinympäristön ja sen lajien monimuotoisuus

| — | elinympäristön eliöyhteisön rakenne (esimerkiksi yksittäisten merkittävien lajien populaatiorakenne ja niiden osuus ekosysteemin toiminnassa) |
| --- | --- |

—

elinympäristön eliöyhteisön rakenne (esimerkiksi yksittäisten merkittävien lajien populaatiorakenne ja niiden osuus ekosysteemin toiminnassa)

| — | ympäristön luonnollinen laatu (esimerkiksi veden laatu, kerrostuneiden sedimenttien paksuus jne.) |
| --- | --- |

—

ympäristön luonnollinen laatu (esimerkiksi veden laatu, kerrostuneiden sedimenttien paksuus jne.)

| — | ympäristön luonnolliset prosessit (esimerkiksi ympäristössä luonnollisesti tapahtuvat biologiset ja fysikaaliset prosessit, kuten veden kiertokulku ja sedimenttien kerrostuminen, eivät saisi poiketa nimeämisajankohdan vertailuarvoista) |
| --- | --- |

—

ympäristön luonnolliset prosessit (esimerkiksi ympäristössä luonnollisesti tapahtuvat biologiset ja fysikaaliset prosessit, kuten veden kiertokulku ja sedimenttien kerrostuminen, eivät saisi poiketa nimeämisajankohdan vertailuarvoista)

| 3.4 | Vaikutuksena odotetaan, että kalloriutan ominaispiirteiden heikentymisen riski vähenee ja luontodirektiivin 6 artiklan mukaiset velvoitteet täytetään. Kalastuksenhoitotoimenpiteiden taloudellisia vaikutuksia pyritään lisäksi saamaan mahdollisimman vähäisiksi. |
| --- | --- |

3.4

Vaikutuksena odotetaan, että kalloriutan ominaispiirteiden heikentymisen riski vähenee ja luontodirektiivin 6 artiklan mukaiset velvoitteet täytetään. Kalastuksenhoitotoimenpiteiden taloudellisia vaikutuksia pyritään lisäksi saamaan mahdollisimman vähäisiksi.

4.   Vaihtoehdot

4.1   Osana Defran tarkistettua lähestymistapaa parhaana pidettyjä kalastuksenhoitotoimenpiteitä ovat MMO:n määräykset, joita sovelletaan 6–12 meripeninkulman etäisyydellä, sekä se, että MMO johtaa 0–6 meripeninkulman etäisyydelle ulottuvien alueiden hoitoa. MMO:n ja Cornwallin IFCA:n kanssa käytyjen keskustelun perusteella sovittiin, että vaikka kyseinen SCI-alue ulottuu 0–6 meripeninkulman etäisyydelle, IFCA:n antamia määräyksiä sovelletaan 0–6 meripeninkulman etäisyydellä olevaan alueen osaan ja MMO:n määräystä sovelletaan kalastuksenhoitotoimenpiteissä, jotka kohdistuvat 0–12 meripeninkulman etäisyydellä sijaitsevaan Cape Bankin osaan. Näin ollen suositettu vaihtoehto on MMO:n määräys, jota sovelletaan 0–12 meripeninkulman etäisyydellä olevaan SCI-alueen osaan.

4.1.1   Vaihtoehto 1: Ei toimenpiteitä

Tähän vaihtoehtoon ei kuuluisi pysyvien kalastuksenhoitotoimenpiteiden toteuttamista. Vaihtoehto merkitsisi sitä, ettei vahinkoa aiheuttavasta toiminnasta alueeseen kohdistuviin riskeihin puututtaisi lainkaan eikä Defran tarkistetun lähestymistavan ja luontodirektiivin 6 artiklan 2 kohdan mukaisia velvoitteita täytettäisi.

4.1.2   Vaihtoehto 2: Harkinnanvaraiset toimenpiteet

Tässä vaihtoehdossa ominaispiirteiden suojelemiseksi laadittaisiin harkinnanvaraisia käytännön menettelyohjeita. MMO on ottanut tätä vaihtoehtoa tarkastellessaan huomioon paremman sääntelyn periaatteet (Better Regulation Principles), joiden mukaan uusi säädös voidaan antaa vasta viimeisenä keinona, sekä Defran tarkistetun lähestymistavan, jonka mukaan kalastuksenhoitotoimenpiteiden odotetaan olevan luonteeltaan säänteleviä riittävän suojelun varmistamiseksi. Defran tarkistetussa lähestymistavassa edellytetään myös, että toimenpiteet nimettyjen ominaispiirteiden ja pyydysten välisiin suuren riskin (punaisella merkittyihin) vuorovaikutuksiin puuttumiseksi on toteutettava joulukuun 2013 loppuun mennessä. MMO:n mielestä harkinnanvaraiset toimenpiteet eivät sovellu tässä tapauksessa, sillä ominaispiirteitä on suojeltava kiireellisesti ja on vaara, että jo vähäinen vuorovaikutus voi heikentää ominaispiirteitä.

4.1.3   Vaihtoehto 3: MMO:n määräys, jolla kielletään pohjapyydysten käyttö koko SCI-alueella (koko aluetta koskeva kielto)

Pohjapyydysten käytön kieltäminen koko Cape Bankin osassa SCI-aluetta ei ole välttämätöntä kallioriutan ominaispiirteiden suojelemiseksi, ja siitä aiheutuisi tarpeettomia tulonmenetyksiä SCI-alueen muita osia käyttäville kalastajille. Taulukkoon 1 merkitty, maihin tuodusta saalismäärästä aiheutuva arvioitu tulonmenetys olisi yhteensä 15 971,20 puntaa, kun parhaana pidetyssä vaihtoehdossa se olisi 11 788,83 puntaa, ja kiellon noudattamisen valvonnasta aiheutuvat kustannukset olisivat paljon suuremmat.

4.1.4   Vaihtoehto 4: MMO:n määräys, jolla kielletään pohjapyydysten käyttö Sabellaria spinulosa -riuttojen päällä sekä asianmukaisilla suoja-alueilla (aluekohtainen kalastuksenhoito)

Tätä vaihtoehtoa pidetään parhaana, ja jäljempänä esitetään siitä täydellinen analyysi.

4.1.5   Toiminnan hallinta lainsäädännön säädöksellä, sääntelymääräyksellä tai kalastusluvilla

Näitä hallintakeinoja ei pidetä asianmukaisena tässä tilanteessa. Meri- ja rannikkoalueille pääsystä annetun lain mukainen MMO:n määräyksenantovalta on sopivampi keino, koska se on tarkoitettu käytettäväksi merisuojelualueilla harjoitettavan toiminnan hallinnassa ja se on vallankäytön, joustavuuden, kuulemisen ja nopeuden kannalta asianmukainen sääntelyn taso.

4.2   Suositettu vaihtoehto

4.2.1   MMO:n määräys, jolla kielletään pohjapyydysten käyttö kyseisen kallioriuttojen ominaispiirteiden päällä sekä asianmukaisilla suoja-alueilla (aluekohtainen kalastuksenhoito).

4.2.2   Tätä vaihtoehtoa suositetaan, koska se on kustannustehokkain. MMO on sopivin viranomainen toteuttamaan kalastuksenhoitotoimenpiteitä Cape Bankin riutan ominaispiirteiden osalta 0–12 meripeninkulman etäisyydellä, koska sillä on valtuudet antaa koko aluetta koskevia määräyksiä SCI-alueen suojelutavoitteiden edistämiseksi. Ehdotetun kieltoalueen rajoja määritettäessä on otettu huomioon parhaat käytettävissä olevat tiedot ominaispiirteiden esiintyvyydestä sekä ominaispiirteiden esiintymisalueen ja määräyksen soveltamisrajan välisen suoja-alueen tarve. Kieltoalueen muotoa pohdittaessa huomioon otettiin myös kiellon noudattamisen valvonnan helppous ja selkeän rajaamisen tarve kiellon noudattamisen edistämiseksi.

5.   Taustatiedot

5.1   Pohjapyydyksellä kalastamisen vaikutukset kallioriuttaan

| 5.1.1 | Käytettävissä on vain vähän empiirisistä tutkimuksista saatua tietoa (29), jossa kalastuksen vaikutukset merenpohjan elinympäristöihin olisi kvantifioitu. Troolien vetämisen kallioisen kasvualustan poikki tiedetään kuitenkin vahingoittavan merkittävää osuutta laajoista pystysuuntaan kiinnittyneistä lajeista, kuten sarveissienistä ja koralleista, tai jopa tuhoavan merkittävän osuuden niistä kokonaan (Løkkeborg, 2005). Yhden troolin ylivedon aikana 67 prosenttia sarveissienistä vahingoittui Alaskanlahdella (Freese ym., 1999). Muut lajit, kuten polyypit, merivuokot, sammaleläimet, vaippaeläimet ja piikkinahkaiset, ovat herkkiä liikkuville pyydyksille (McConnaughey ym., 2000; Sewell ja Hiscock, 2005). Troolaus voi myös vähentää elinympäristön monimuotoisuutta, kun kovaan kasvualustaan liittyvät lohkareet ja irtokivet liikkuvat edestakaisin (Engel ja Kvitek, 2008; Freese ym., 1999). Fyysinen vahingonsietokyky vaihtelee alustan tyypin mukaan, ja savikiviriutat ovat erityisen herkkiä rakenteellisille vahingoille (Attrill ym., 2011). Merkittävän vaikutuksen riskin katsotaan olevan riittävä peruste riskin merkitsemiseksi punaisella ja kalastuksenhoitotoimenpiteiden toteuttamiseksi näin ollen jo tänä vuonna. |
| --- | --- |

5.1.1

Käytettävissä on vain vähän empiirisistä tutkimuksista saatua tietoa (29), jossa kalastuksen vaikutukset merenpohjan elinympäristöihin olisi kvantifioitu. Troolien vetämisen kallioisen kasvualustan poikki tiedetään kuitenkin vahingoittavan merkittävää osuutta laajoista pystysuuntaan kiinnittyneistä lajeista, kuten sarveissienistä ja koralleista, tai jopa tuhoavan merkittävän osuuden niistä kokonaan (Løkkeborg, 2005). Yhden troolin ylivedon aikana 67 prosenttia sarveissienistä vahingoittui Alaskanlahdella (Freese ym., 1999). Muut lajit, kuten polyypit, merivuokot, sammaleläimet, vaippaeläimet ja piikkinahkaiset, ovat herkkiä liikkuville pyydyksille (McConnaughey ym., 2000; Sewell ja Hiscock, 2005). Troolaus voi myös vähentää elinympäristön monimuotoisuutta, kun kovaan kasvualustaan liittyvät lohkareet ja irtokivet liikkuvat edestakaisin (Engel ja Kvitek, 2008; Freese ym., 1999). Fyysinen vahingonsietokyky vaihtelee alustan tyypin mukaan, ja savikiviriutat ovat erityisen herkkiä rakenteellisille vahingoille (Attrill ym., 2011). Merkittävän vaikutuksen riskin katsotaan olevan riittävä peruste riskin merkitsemiseksi punaisella ja kalastuksenhoitotoimenpiteiden toteuttamiseksi näin ollen jo tänä vuonna.

5.2   Kallioriutan ominaispiirteiden esiintyminen

Alla olevassa karttakuvassa 1 on esitetty kallioriutan sijainti Cape Bankin osassa SCI-aluetta.

Karttakuva 1

Alueen ja ominaispiirteen kartta

6.   Asiaankuuluvat sektorit

| 6.1 | Kalastusala: Kielto koskee pääasiassa puomitrooleja, hara-aluksia ja muita pohjapyyntiin tarkoitettuja trooleja, joihin kuuluu lähinnä Newlynissa saaliinsa maihin purkavia aluksia. Ranskan ja Belgian aluksilla on oikeus päästä kalastamaan pohjakalaa, mutta valtaosaa saaliista ei kuitenkaan pureta maihin Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Sidosryhmien ja Belgian kalastusalan edustajien kanssa ennen ehdotetusta toimenpiteestä järjestettyä kuulemista käydyssä vuoropuhelussa kävi ilmi, että pohjapyydyksillä kalastaminen on vähäistä. Muutamat Ranskan ovelliset troolit kalastavat Cape Bankin ehdotetun kieltoalueen länsipäässä ja useat Belgian alukset saman alueen pohjoispäässä. Toimenpiteen ei odoteta vaikuttavan kalastusalan lisäksi muihin sektoreihin. |
| --- | --- |

6.1

Kalastusala: Kielto koskee pääasiassa puomitrooleja, hara-aluksia ja muita pohjapyyntiin tarkoitettuja trooleja, joihin kuuluu lähinnä Newlynissa saaliinsa maihin purkavia aluksia. Ranskan ja Belgian aluksilla on oikeus päästä kalastamaan pohjakalaa, mutta valtaosaa saaliista ei kuitenkaan pureta maihin Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Sidosryhmien ja Belgian kalastusalan edustajien kanssa ennen ehdotetusta toimenpiteestä järjestettyä kuulemista käydyssä vuoropuhelussa kävi ilmi, että pohjapyydyksillä kalastaminen on vähäistä. Muutamat Ranskan ovelliset troolit kalastavat Cape Bankin ehdotetun kieltoalueen länsipäässä ja useat Belgian alukset saman alueen pohjoispäässä. Toimenpiteen ei odoteta vaikuttavan kalastusalan lisäksi muihin sektoreihin.

| 6.2 | Paikallistaloudet ja yhteiskunta: Yhdistyneen kuningaskunnan, Ranskan ja Belgian paikallisyhteisöille maihin tuodun saalismäärän mahdollisesta menettämisestä aiheutuvien sosiaalisten ja taloudellisten kustannusten mahdollisuus ja tästä seuraava vaikutus paikalliseen kalastukseen on pieni. Tämä johtuu siitä, että vaihtoehtoisia kalastuspaikkoja on käytettävissä, joten siirtyminen muille alueille on hyvin vähäistä. Parhaana pidetyn vaihtoehdon vaikutukset ovat todennäköisesti vähäisiä, sillä vallitsevana kalastuksen muotona on seisovalla pyydyksellä kalastaminen, jota harjoittavat Newlynissa, Mouseholessa, Sennen Covessa, muissa Penwithin avoimissa satamissa, St Ivesissa ja Haylessa sijaitsevat alukset. Kallioriuttojen suojelusta aiheutuvista laajemmista hyödyistä on kerrottu kohdassa 7. |
| --- | --- |

6.2

Paikallistaloudet ja yhteiskunta: Yhdistyneen kuningaskunnan, Ranskan ja Belgian paikallisyhteisöille maihin tuodun saalismäärän mahdollisesta menettämisestä aiheutuvien sosiaalisten ja taloudellisten kustannusten mahdollisuus ja tästä seuraava vaikutus paikalliseen kalastukseen on pieni. Tämä johtuu siitä, että vaihtoehtoisia kalastuspaikkoja on käytettävissä, joten siirtyminen muille alueille on hyvin vähäistä. Parhaana pidetyn vaihtoehdon vaikutukset ovat todennäköisesti vähäisiä, sillä vallitsevana kalastuksen muotona on seisovalla pyydyksellä kalastaminen, jota harjoittavat Newlynissa, Mouseholessa, Sennen Covessa, muissa Penwithin avoimissa satamissa, St Ivesissa ja Haylessa sijaitsevat alukset. Kallioriuttojen suojelusta aiheutuvista laajemmista hyödyistä on kerrottu kohdassa 7.

| 6.3 | Valvontaelimet: MMO on päävastuussa ehdotetun kieltoalueen noudattamisen valvonnasta 0–12 meripeninkulman etäisyydellä, joten valvonnasta aiheutuvat lisäkustannukset kohdistuisivat siihen. Nämä arvioidut kustannukset on esitetty kohdassa 7. |
| --- | --- |

6.3

Valvontaelimet: MMO on päävastuussa ehdotetun kieltoalueen noudattamisen valvonnasta 0–12 meripeninkulman etäisyydellä, joten valvonnasta aiheutuvat lisäkustannukset kohdistuisivat siihen. Nämä arvioidut kustannukset on esitetty kohdassa 7.

7.   Kustannusten ja hyötyjen analysointi

7.1   Suositetun vaihtoehdon kustannukset

7.1.1   Pohjapyydysten käytön kieltämisestä ehdotetulla alueella voisi aiheutua seuraavia kustannuksia:

| — | kalastuspaikan pienentymisestä kalastusalalle aiheutuvat välittömät kustannukset |
| --- | --- |

—

kalastuspaikan pienentymisestä kalastusalalle aiheutuvat välittömät kustannukset

| — | muille kalastuspaikoille siirtymisestä kalastusalalle aiheutuvat kustannukset |
| --- | --- |

—

muille kalastuspaikoille siirtymisestä kalastusalalle aiheutuvat kustannukset

| — | mahdolliset ympäristövaikutukset, jotka liittyvät elinympäristöjen vahinkojen lisääntymiseen muilla alueilla kalastuksen siirtyessä niille |
| --- | --- |

—

mahdolliset ympäristövaikutukset, jotka liittyvät elinympäristöjen vahinkojen lisääntymiseen muilla alueilla kalastuksen siirtyessä niille

| — | kalastuksenhoitotoimenpiteiden hallinnoinnista ja noudattamisen valvonnasta MMO:lle aiheutuvat kustannukset. |
| --- | --- |

—

kalastuksenhoitotoimenpiteiden hallinnoinnista ja noudattamisen valvonnasta MMO:lle aiheutuvat kustannukset.

7.1.2   Kalastusalalle aiheutuvat kustannukset, mukaan luettuina mahdolliset muille alueille siirtymisestä aiheutuvat kustannukset, sekä MMO:lle aiheutuvat hallinnolliset ja kiellon noudattamisen valvonnasta aiheutuvat kustannukset voidaan esittää rahamääräisinä. Nämä arvioidut arvot on koottu yhteen ja esitetty tässä vaikutustenarvioinnissa (jäljempänä olevat taulukot 1–2). Elinympäristöjen mahdollisten vahinkojen lisääntymisestä aiheutuvia ympäristökustannuksia on hankala ilmaista lukuarvoina, ja siksi ne kuvataan tässä muina kuin rahamääräisinä kustannuksina.

7.2   Kalastusalalle aiheutuvien kustannusten analysointi

7.2.1   Ehdotetun kiellon vaikutusten arvioinnissa käytettyjä tietoja on saatu seuraavista lähteistä:

| — | alusten maihin tuomat saalismäärät vuosina 2008–2011 MMO:n tilastoista saatujen, aluspäiväkirjaan kirjattujen tietojen sekä myynti-ilmoitusten tietojen perusteella |
| --- | --- |

—

alusten maihin tuomat saalismäärät vuosina 2008–2011 MMO:n tilastoista saatujen, aluspäiväkirjaan kirjattujen tietojen sekä myynti-ilmoitusten tietojen perusteella

| — | maihin tuodut saalismäärät ICES-ruutujen tasolla. SCI-alueen sekä riutta-/suoja-alueen arvioidun saalismäärän ja arvioidun maihin tuodun saalismäärän tarkempi analysointi Yhdistyneen kuningaskunnan ja muiden jäsenvaltioiden osalta (taulukot 1 ja 2) |
| --- | --- |

—

maihin tuodut saalismäärät ICES-ruutujen tasolla. SCI-alueen sekä riutta-/suoja-alueen arvioidun saalismäärän ja arvioidun maihin tuodun saalismäärän tarkempi analysointi Yhdistyneen kuningaskunnan ja muiden jäsenvaltioiden osalta (taulukot 1 ja 2)

| — | MMO:n kalastajilta keräämät tiedot kuulemista edeltäneissä tilaisuuksissa, joita pidettiin kesäkuusta elokuuhun 2013 |
| --- | --- |

—

MMO:n kalastajilta keräämät tiedot kuulemista edeltäneissä tilaisuuksissa, joita pidettiin kesäkuusta elokuuhun 2013

| — | sidosryhmiltä kerätyt tiedot MMO:n virallisessa määräystä koskevassa kuulemisessa 10. syyskuuta 2013 – 22. lokakuuta 2013 |
| --- | --- |

—

sidosryhmiltä kerätyt tiedot MMO:n virallisessa määräystä koskevassa kuulemisessa 10. syyskuuta 2013 – 22. lokakuuta 2013

| — | paikallisen MMO:n ja IFCA:n rannikkoalueesta vastaavan virkamiehen tiedot. |
| --- | --- |

—

paikallisen MMO:n ja IFCA:n rannikkoalueesta vastaavan virkamiehen tiedot.

7.3   Epävarmuus ja olettamat

7.3.1   Keskimääräiset kustannusarviot perustuvat Yhdistyneen kuningaskunnan alusten maihin tuoman saalismäärän arvioituihin arvoihin SCI-alueella ICES-tilastoruudussa 29E4 (ks. karttakuva 2). Ei tiedetä, miten suuri osuus maihin tuodun saalismäärän kokonaisarvosta on tosiasiallisesti peräisin suoraan ehdotetulta kieltoalueelta, jonka osuus on alle 5,79 prosenttia ICES-ruudusta. Tilastotiedot on laadittu määritetyt SCI-alueet kattavien ICES-ruutujen alueelta ilmoitetun toiminnan perusteella. Ilmoitettu toiminta (maihin tuodun saaliin määrä ja arvo sekä tarkemmat tiedot käytetyistä pyydyksistä) on saatu MMO:n Ifish-tietokannasta. Belgian ja Ranskan aluksia koskevat tiedot on poimittu niistä maihin tuotuja saalismääriä koskevista tiedoista, jotka jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet tieteellis-teknis-taloudellisen kalastuskomitean (STECF) pyyntiponnistusjärjestelyjä käsittelevälle työryhmälle. Tarkempi kuvaus kalastusalan kustannusten laskentamenetelmästä on annettu liitteissä A ja B.

7.3.2   Taulukossa 1 esitetyt ehdotetun kieltoalueen arvot on laskettu kertomalla koko SCI-alueen osalta arvioidut arvot SCI-alueella sijaitsevan kieltoalueen pinta-alan prosentuaalisella osuudella koko SCI-alueesta. Useimmiten ehdotettujen kieltoalueiden pinta-alat ovat suhteellisen pieniä koko SCI-alueeseen verrattuna. Ilmoitettua arviota on siis käytettävä varovasti, eikä se vastaa ehdotetulla kieltoalueella syntyvää tosiasiallista arvoa. Lisäksi on myönnettävä, että riutan ympäristö voi olla biologiselta monimuotoisuudeltaan runsaampaa, eli se voi olla suhteessa kalaisampi kalastuspaikka, ja että kalastuspaikan pienentymisen arvo saatetaan aliarvioida analyysissä.

7.3.3   Kalastajilta ja muilta sidosryhmiltä kuulemista edeltäneissä tapaamisissa kerättyjä tietoja käytetään taustatietojen ja olettamien tukena, tosin niiden katsotaan olevan vain epävirallista tietoa. Kerätyt tiedot on esitetty hyötymistarkoituksessa, ja ne ovat vain pieni otos asianomaisena päivänä huomautuksia esittämässä olleiden edustajien näkemyksistä. Huomautuksia esittäneiden edustajien määrä vastaa vain niitä henkilöitä, jotka ovat tuoneet tiedon itsenäisesti esille, ei tiettyä kantaa puoltavien tai vastustavien henkilöiden määrää.

7.3.4   Muiden jäsenvaltioiden alusten maihin tuomia saalismääriä koskevat tiedot ovat vähäisiä, koska valtaosa näistä aluksista ei pura saalista Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Joitakin oletuksia voidaan kuitenkin esittää Yhdistyneen kuningaskunnan kalastuksen seurantakeskuksessa (FMC) alusten satelliittiseurantajärjestelmän (VMS) kautta vastaanotettujen, muiden jäsenvaltioiden yli 15-metrisiä aluksia koskevien tietojen perusteella, mistä on tarkempia tietoja kohdassa 7.4.

Karttakuva 2

Kartta ICES-tilastoruudusta 29E4 ja SCI-alueesta Land's End & Cape Bank

7.4   Kalastus SCI-alueella Land's End & Cape Bank

7.4.1   Valtaosa ICES-alueella 29E4 toimivista Yhdistyneen kuningaskunnan aluksista on pituudeltaan alle 10-metrisiä ja pääasiassa verkkoaluksia (165 alusta), käsisiima-aluksia (146 alusta), merta-aluksia (71 alusta) ja muita pohjatrooleja (11 alusta). Lisäksi on joitakin yli 15-metrisiä puomitrooleja (25 alusta).

7.4.2   Maihin tuodaan eniten pelagisia kaloja, äyriäisiä, pohjakalaa ja nilviäisiä.

7.4.3   Ranskan ja Belgian aluksilla on lain mukaan oikeus päästä yli 6 meripeninkulman etäisyydellä sijaitsevaan SCI-alueen osaan.

7.4.4   Suurin osa ICES-alueilla kalastavista Ranskan ja Belgian aluksista on yli 15-metrisiä, ja alle 10-metrisiä aluksia on muutamia. Muiden jäsenvaltioiden alusten maihin tuomia saalismääriä koskevat tiedot ovat vähäisiä, koska valtaosa näistä aluksista ei pura saalista Yhdistyneessä kuningaskunnassa. 7.4.5 VMS-tiedot (30) Ranskan ja Belgian aluksista viittaavat siihen, että SCI-alueeseen kuuluvilla ehdotetuilla kieltoalueilla, joihin niillä on pääsyoikeus, kalastetaan vain vähän tai ei lainkaan (karttakuvat 3 ja 4).

7.4.5   Belgian kalastusalan edustajien kanssa pidettiin kuulemista edeltävä tapaaminen 12. heinäkuuta 2013 Ostendissa Belgian kalastusviranomaisten avustuksella. Tarkoituksena oli tiedottaa Englannin SCI-alueella toteutettavasta mahdollisesta ammattikalastuksen hoitotoimenpiteestä, joka vaikutti Belgian alusten kalastusoikeuteen 6–12 meripeninkulman etäisyydellä. Heinäkuun 12. päivän tapaamiseen osallistuneet alan edustajat kertoivat, että senhetkiset ehdotetut toimenpiteet SCI-alueella sijaitsevan kallioriutan ominaispiirteiden suojelemiseksi eivät vaikuttaneet merkittävästi niiden toimintaan. Kyseisiä kallioriuttoja pidettiin pääasiassa sopimattomina pohjapyydysten käytölle. Ranskan viranomaisten ja kalastusalan edustajien kanssa pidettiin kuulemistilaisuus Pariisissa 27. syyskuuta 2013, ja tilaisuudessa vahvistui, että kaksitoista 15–24-metristä ovellista troolia Normandiasta kalasti Cape Bankin ehdotetulla kieltoalueella.

7.4.6   Sekä Belgian että Ranskan kalastusalan edustajilta kuulemisissa saaduista virallisista vastauksista vahvistui, että ehdotetulla kieltoalueella harjoitetaan kalastusta jonkin verran.

Karttakuva 3

Ranskan alusten VMS-sijaintiraportit vuodelta 2012

Karttakuva 4

Belgian alusten VMS-sijaintiraportit vuodelta 2012

7.5   Asiaankuuluvan maihin tuodun saalismäärän arvon määrittäminen

Yhdistynyt kuningaskunta

7.5.1   Kalastusaluksiin kohdistuvana välittömänä vaikutuksena olisi pohjapyydyksillä saadun saalismäärän väheneminen ja sitä kautta maihin tuodun saalismäärän väheneminen ehdotetulla kieltoalueella. Mahdollisten vaikutusten arvioimiseksi analysoitiin MMO:n keräämiä, maihin tuotuja saalismääriä koskevia tietoja.

7.5.2   Taulukossa 1 on esitetty ICES-tilastoruudun 29E4 alueelta maihin tuotua saalismäärää koskeva laskelma (mukana Yhdistyneen kuningaskunnan alukset, joiden on havaittu kalastaneen alueella tammikuusta 2008 lähtien). Taulukon 1 arviot perustuvat maihin tuodun saaliin keskimääräiseen määrään tammikuusta 2008 joulukuuhun 2011 ulottuvalla jaksolla.

Taulukko 1

Yhdistyneen kuningaskunnan alusten maihin tuomat saalismäärät ICES-alueelta 29E4 keskimäärin vuosittain sekä SCI-alueelta maihin tuodut arvioidut keskimääräiset saalismäärät (tammikuu 2008 – joulukuu 2011)

| Pyydystyyppi | Maihin tuodun saaliin paino
  (tonneina) | ICES-alueelta 29E4 maihin tuodun saaliin arvo
  (GBP) | SCI-alueelta maihin tuodun saaliin arvo
  (GBP) | Kieltoalueelta maihin tuodun saaliin arvo (73,813 % SCI-alueesta)
  (GBP) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Puomitroolit | 209 | 830 886 | 2 492,30 | 1 839,65 |
| Harat | 86 | 120 294 | 0 | 0 |
| Meriraputroolit | 3 | 3 753 | 141,90 | 104,74 |
| Muut pohjatroolit | 161 | 342 297 | 13 337 | 9 844,44 |
| Yhteensä | 459 | 1 297 230 | 15 971,20 | 11 788,83 |

Pyydystyyppi

Maihin tuodun saaliin paino

(tonneina)

ICES-alueelta 29E4 maihin tuodun saaliin arvo

(GBP)

SCI-alueelta maihin tuodun saaliin arvo

(GBP)

Kieltoalueelta maihin tuodun saaliin arvo (73,813 % SCI-alueesta)

(GBP)

Puomitroolit

209

830 886

2 492,30

1 839,65

Harat

86

120 294

0

0

Meriraputroolit

3

3 753

141,90

104,74

Muut pohjatroolit

161

342 297

13 337

9 844,44

Yhteensä

459

1 297 230

15 971,20

11 788,83

7.5.3   SCI-alueelta maihin tuodun saalismäärän arvioitu arvo on laskettu yhdistämällä käytettävissä olevat maihin tuotuja saalismääriä koskevat tiedot (jotka jokainen kalastusalus antaa ICES-ruudun tasolla) kalastusaluksen toimintaa SCI-alueella koskeviin tietoihin (jotka perustuvat VMS-raportteihin). Menetelmässä SCI-alueeseen sovelletaan kunkin ICES-ruudun alueelta maihin tuodun saalismäärän osuutta koko SCI-alueella harjoitetun kalastustoiminnan määrän perusteella.

SCI-alueella Land's End & Cape Bank on käytetty ICES-ruutua (29E4) koskevia maihin tuodun saalismäärän tietoja, jotka on luokiteltu aluksen koon mukaan (yli 15-metriset alukset, 10–15-metriset alukset ja alle 10-metriset alukset).

Tämän jälkeen ehdotetulta kieltoalueelta maihin tuodun saalismäärän arvo on arvioitu suhteellisesti (alueiden koon mukaan) SCI-alueelta maihin tuodun saalismäärän arvioidun arvon perusteella.

SCI-alueeseen liittyvien ICES-ruutujen alueella harjoitettua toimintaa koskevat tiedot on jaoteltu kattavasti vuosia 2008–2011 koskevissa kalastustilastotaulukoissa.

Arvion mukaan SCI-alueelta yli 15-metrisillä puomitrooleilla saadut keskimääräiset vuositulot ovat 2 434,6 puntaa. Yli 15-metrisiltä hara-aluksilta ei ole merkitty tuloja, eikä myöskään muilta pohjatrooleilta. Alle 10-metrisillä puomitrooleilla arvioidut keskimääräiset vuositulot ovat 10,90 puntaa, ja 10–15-metrisillä puomitrooleilla 46,80 puntaa. (Tiedot on jaoteltu kattavasti vuosia 2008–2011 koskeviin kalastustilastotaulukkoihin kuuluvassa taulukossa 5.)

Kuulemista edeltäneessä sidosryhmien tapaamisessa kävi ilmi, että määräyksen antamisen pääasiallinen rahallinen vaikutus kohdistuu pohjatroolaukseen ja haralla tapahtuvaan kampasimpukoiden pyyntiin.

7.5.4   Arvioiden mukaan ehdotetulta kieltoalueelta (joka on 73,813 prosenttia SCI-alueesta) maihin tuodusta saalismäärästä johtuvat tulonmenetykset ovat yhteensä 11 788,83 puntaa.

7.5.5   Arvioidut kokonaiskustannukset ovat todennäköisesti yliarvioituja, sillä muille alueille siirtymistä ei ole odotettavissa.

Ranska ja Belgia

7.5.6   VMS-tietojen analysoinnin perusteella valtaosa Belgian alusten kalastustoiminnasta ICES-ruudun 29E4 alueella tapahtuu SCI-alueen ulkopuolella. Vuonna 2012 ICES-alueen pohjoisosissa kalasti 26 Belgian alusta.

Suurin osa Ranskan alusten kalastustoiminnasta ICES-ruudun 29E4 alueella tapahtuu SCI-alueen ulkopuolella alueesta luoteeseen. Vuonna 2012 SCI-alueeseen kuuluvan Cape Bankin läntisessä osassa 46 Ranskan alusta ilmoitti VMS-sijainnin, jonka mukaan ne purjehtivat 1–6 solmun nopeudella.

7.5.7   Belgian alusten kalastustoiminta kohdistuu pääasiassa Solen osaan kyseisellä alueella, ja Ranskan alusten kalastustoiminta kohdistuu Haddockiin ja Codiin. Analyysiä muiden maiden kuin Yhdistyneen kuningaskunnan alusten VMS-toiminnasta ICES-ruutujen alueella koskevassa liitteessä B mainittua menetelmää käyttäen on arvioitu, että vuonna 2012

| — | Belgian alusten maihin tuoma saalismäärä tonneina niistä SCI-alueen osista, joihin aluksilla on pääsy, on arviolta 0,44 tonnia. Arvoksi arvioidaan 1 749 puntaa. |
| --- | --- |

—

Belgian alusten maihin tuoma saalismäärä tonneina niistä SCI-alueen osista, joihin aluksilla on pääsy, on arviolta 0,44 tonnia. Arvoksi arvioidaan 1 749 puntaa.

| — | Ranskan alusten maihin tuoma saalismäärä tonneina niistä SCI-alueen osista, joihin aluksilla on pääsy, on arviolta 24,98 tonnia. Arvoksi arvioidaan 44 036 puntaa. |
| --- | --- |

—

Ranskan alusten maihin tuoma saalismäärä tonneina niistä SCI-alueen osista, joihin aluksilla on pääsy, on arviolta 24,98 tonnia. Arvoksi arvioidaan 44 036 puntaa.

7.5.8   Karttakuvista 3 ja 4 näkyy kuitenkin, että suurin osa kalastustoiminnasta on keskittynyt alueen luoteisväylään, joka jää ehdotetun kieltoalueen (riutta ja suoja-alue) ulkopuolelle. Maihin tuodun saalismäärän tosiasiallisen arvioidun menetyksen arvellaan näin ollen olevan paljon yllä esitettyä pienempi. Liitteessä B on lisätietoja muiden maiden kuin Yhdistyneen kuningaskunnan alusten kalastustoiminnasta ehdotetuilla kieltoalueilla ja niiden ympärillä.

7.6   Kiellon todennäköiset vaikutukset kalastusaluksiin

7.6.1   Maihin tuodun saalismäärän arvioidun menetyksen oletetaan olevan yliarvioitu (pohjapyydyksellä kalastaminen kallioriutan päällä on vähäistä), joten ehdotetun kiellon odotetaan vaikuttavan kalastusaluksiin vain vähän. Monet kalastajat ilmoittivat ennen kuulemista järjestetyissä tapaamisissa, ettei pohjapyydyksiä käytetä kallioriuttojen päällä, sillä se vahingoittaisi pyydyksiä. Ranskan ja Belgian kalastusalan edustajat vahvistivat, että Cape Bankin kieltoalueen läntisen ja pohjoisen osan ympäristössä olevat kalastuspaikat menetetään, mutta vaihtoehtoisille kalastuspaikoille on kuitenkin helppo päästä.

7.7   Sopeutuvuus

7.7.1   Kalastustoimintaan kohdistuvien, ehdotetun kiellon todennäköisten vaikutusten arvioimiseksi on arvioitava, missä määrin alukset pystyvät säilyttämään saaliin arvon siirtymällä kalastamaan muille alueille.

7.7.2   Kalastajia pyydettiin täyttämään arviointia varten kysely, jossa kysyttiin suoraan, missä määrin he joutuisivat siirtymään muille alueille ehdotetun kiellon vuoksi ja pystyisivätkö he kalastamaan vaihtoehtoisilla kalastuspaikoilla ja sopeutumaan tilanteeseen säilyttääkseen saaliin arvon. Useat kalastajat ilmoittivat, etteivät pystyisi vaihtamaan kalastuspaikkaa tai pyydystyyppiä, mutta koska ehdotettu vaihtoehto rajoittaa kalastusta ainoastaan kallioriutan päällä ja suoja-alueella, siirtymisen tarvetta ei juurikaan ole.

7.7.3   Parhaana pidetyllä vaihtoehdolla (määritettyä kieltoaluetta koskevalla määräyksellä) koko aluetta koskevan kiellon asettamisen sijaan minimoidaan pohjapyydystä käyttävien alusten tarve siirtyä muille alueille. Ranskan ja Belgian kalastusalan edustajat vahvistivat kuulemista edeltävässä vaiheessa sekä virallisen kuulemisen aikana, että kalastusta harjoitetaan ehdotetulla kieltoalueella. Muille alueille siirtymisen laajuutta ja vaihtoehtoisia kalastuspaikkoja ei kuitenkaan kommentoitu erikseen.

7.7.4   Pyydysten tekninen edistyminen ja vaikutukset herkkiin ominaispiirteisiin aiotaan ottaa huomioon oranssilla/vihreällä merkityn prosessin aikana.

7.8   Välilliset kustannukset

7.8.1   Ympäristökustannukset

Suositetussa vaihtoehdossa on vain hyvin vähäinen mahdollisuus kustannusten nousuun siitä syystä, että kauemmas vaihtoehtoisille kalastuspaikoille siirtyvät alukset kuluttaisivat enemmän polttoainetta, sillä suurin osa kalastajista on ilmoittanut, ettei kalasta kyseisellä alueella, ja vaihtoehtoisille kalastuspaikoille on helppo päästä.

7.9   Hallinnolliset kustannukset ja valvontakustannukset

7.9.1   MMO soveltaa kiellon noudattamisen valvonnassa tiedusteluun perustuvaa riskilähtöistä lähestymistapaa, jota käyttävät useat hallituksen sääntelyviranomaiset kansallisen tiedustelumallin (National Intelligence Model) (31) mukaisesti. Jos tiedustelun perusteella vaikuttaa siltä, ettei kieltoa noudateta tai on olemassa riski sen noudattamatta jättämisestä, MMO laatii kyseisen suojellun merialueen tarpeisiin sovitetun valvontastrategian ja osoittaa siihen tarvittaessa resursseja. Tähän voi kuulua merivoimien partiointia, ilmavalvontaa tai muiden virastojen (esimerkiksi rannikkovesien kalastus- ja suojeluviranomaisten (IFCA), Yhdistyneen kuningaskunnan rajavalvontaviranomaisten tai ympäristöviraston (EA)) kanssa järjestettäviä yhteisiä operaatioita. MMO koordinoi mahdollisia yhteisiä operaatioita. MMO soveltaa suojeltujen merialueiden sääntelyssä vuonna 2006 annetun, lainsäädäntöä ja sääntelyä uudistaneen lain (Legislative and Regulatory Reform Act) mukaisia periaatteita sekä sääntelyviranomaisten toimintaohjeita (Regulators' Compliance Code) ja pyrkii varmistamaan, että sen mahdolliset valvontatoimet ovat oikeasuhteisia, vastuullisia, johdonmukaisia, avoimia ja kohdennettuja (32).

7.9.2   Ehdotetun määräyksen noudattamisen valvonta hoidetaan nykyisestä talousarviosta. EU:n VMS-seurantajärjestelmää käytetään hallinnointityökaluna yli 12-metrisiin aluksiin kohdistuvassa meri- ja ilmavalvonnassa. Alueella harjoitetaan kalastusta vain vähän, joten noudattamatta jättämisen riski on lähes olematon tai pieni (33). Taulukossa 2 on esitetty parhaana pidetyn vaihtoehdon hallinnoinnista aiheutuvat arvioidut valvontakustannukset.

Taulukko 2

Suositetun vaihtoehdon noudattamisen valvonnasta aiheutuvat vuotuiset lisäkustannukset
   (34)

| Toimet | Yksikkökustannus
  (GBP) | Arvioitu yksikkömäärä vuodessa | Kokonaiskustannukset vuodessa
  (GBP) |
| --- | --- | --- | --- |
| Merivoimien pintavalvonta alueittain | 4 000/päivä | 1 | 4 000 |
| Yhteiset valvontapartiot paikallisen merikalastuskomitean (SFC) tai IFCA:n kanssa alueittain | 800–1 000/päivä | 5 | 4 000–5 000 |
| Ilmavalvonta alueittain | 2 050/tunti | 2 | 4 100 |
| Tutkinnat/syytteet alueittain | 10 375/tapaus | 1 | 10 375 |
| Yhteensä | | 9 | 22 475–23 475 |

Toimet

Yksikkökustannus

(GBP)

Arvioitu yksikkömäärä vuodessa

Kokonaiskustannukset vuodessa

(GBP)

Merivoimien pintavalvonta alueittain

4 000/päivä

1

4 000

Yhteiset valvontapartiot paikallisen merikalastuskomitean (SFC) tai IFCA:n kanssa alueittain

800–1 000/päivä

5

4 000–5 000

Ilmavalvonta alueittain

2 050/tunti

2

4 100

Tutkinnat/syytteet alueittain

10 375/tapaus

1

10 375

Yhteensä

9

22 475–23 475

Taulukko 3

Suositetun vaihtoehdon rahamääräisten kustannusten vuosikehitys kiinteinä hintoina (GBP)

| | V0 | V1 | V2 | V3 | V4 | V5 | V6 | V7 | V8 | V9 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Siirtymisestä aiheutuvat kustan-nukset | EI | EI | EI | EI | EI | EI | EI | EI | EI | EI |
| Vuotuiset jatkuvaluonteiset kustannukset – Paras arvio | 22 975 | 22 975 | 22 975 | 22 975 | 22 975 | 22 975 | 22 975 | 22 975 | 22 975 | 22 975 |
| Pienimmät | 22 475 | 22 975 | 22 975 | 22 975 | 22 975 | 22 975 | 22 975 | 22 975 | 22 975 | 22 975 |
| Suurimmat | 23 475 | 22 975 | 22 975 | 22 975 | 22 975 | 22 975 | 22 975 | 22 975 | 22 975 | 22 975 |
| Vuosittaisten kustannusten nykyarvo yhteensä (35): | 200 000 GBP |

V0

V1

V2

V3

V4

V5

V6

V7

V8

V9

Siirtymisestä aiheutuvat kustan-nukset

EI

EI

EI

EI

EI

EI

EI

EI

EI

EI

Vuotuiset jatkuvaluonteiset kustannukset – Paras arvio

22 975

22 975

22 975

22 975

22 975

22 975

22 975

22 975

22 975

22 975

Pienimmät

22 475

22 975

22 975

22 975

22 975

22 975

22 975

22 975

22 975

22 975

Suurimmat

23 475

22 975

22 975

22 975

22 975

22 975

22 975

22 975

22 975

22 975

Vuosittaisten kustannusten nykyarvo yhteensä (35):

200 000 GBP

7.10   Suositetun vaihtoehdon hyödyt

7.10.1   Pohjapyydysten kieltäminen ehdotetulla kieltoalueella estäisi pohjapyydysten käytön kallioriutalla, mistä on seuraavaa hyötyä:

| — | kallioriutan elinympäristöjen säilyttämisestä aiheutuvat ympäristöhyödyt. |
| --- | --- |

—

kallioriutan elinympäristöjen säilyttämisestä aiheutuvat ympäristöhyödyt.

Ympäristöhyötyjä kuvataan tässä muina kuin rahamääräisinä hyötyinä.

7.11   Ympäristöhyödyt

7.11.1   SCI-alueella sijaitseva kallioriutta on yksi maan biologisesti monimuotoisimmista riutoista, ja se on tärkeä elinympäristö harvinaisille lajeille tai biomaantieteellisen esiintymisalueensa laidalla eläville lajeille. Vaikka yksittäiset riutat ovat suhteellisen pieniä (sekä kansallisessa että paikallisessa mittakaavassa), ne ovat ekologiselta kannalta monimuotoisia ja (kokonsa puolesta) paikallisesti merkittävä vedenalainen kauempana merellä sijaitseva riuttaelinympäristö (36).

7.11.2   SCI-alue muodostuu kahdesta pääriutasta, jotka ovat lähes kokonaan graniittia (Axelsson & Dewey, 2011; Birchenough ym., 2008): rannikkoa reunustavasta riutta-alueesta (Land's Endin osa SCI-aluetta, rannikolla sijaitseva pysty riutta) sekä kauempana merellä sijaitsevasta laajasta puolikuun muotoisesta pystystä riutta-alueesta, joka mukailee karkeasti rantaviivaa (Cape Bankin osa SCI-aluetta, kauempana merellä sijaitseva pysty riutta). Kauempana merellä sijaitsevaa pystyä riuttaa hoitaa MMO. Alueella kasvaa pääasiassa rakkoleviä ja elää matoksi levittäytyneitä sammaleläin- ja polyyppiyhteisöjä, ja riutalla on myös piikkinahkaisten suosimia alueita, ja siellä elävät muun muassa koralleihin kuuluva Pentapora fascialis, ruokamerisiili Echinus esculentus ja sarveissieniin kuuluva Cliona celata (Birchenough ym., 2008a). Myös virtausten ja aaltojen aiheuttama liike lisää sarveissienten, merituppien, merivuokkojen ja pehmytkorallien tiheitä kasvustoja (Irving, 1996) (37).

7.11.3   Riutat myös suojaavat jossain määrin rannikkoa ja ovat tärkeitä alueita ravinnekierron, hiilen- ja typensidonnan sekä sedimenttien vakautumisen kannalta.

7.11.4   Suojeltu riutan elinympäristö on pyydettyjen lajien ja sivusaaliina saatavien lajien luonnollinen lisääntymisalue.

7.11.5   Määräyksen hyötyjä ovat asianmukaisen suojelun antaminen ja ekologisten ominaispiirteiden turvaaminen, mikä voi mahdollisesti johtaa entistä runsaampaan biologiseen monimuotoisuuteen muihin kalastuspaikkoihin verrattuna.

7.11.6   Määräyksen voimaantulosta aiheutuvat ympäristöhyödyt ovat merkittäviä, sillä sen avulla suojellaan alueella sijaitsevan kallioriutan ominaispiirteitä pohjapyydyksiltä. Näin edistetään säilyttämistä koskevan suojelutavoitteen saavuttamista. Tästä on lisähyötyä SCI-alueella sijaitseville muille ominaispiirteille, ja suositetusta kiellosta aiheutuu yleistä hyötyä koko riutan elinympäristölle. Tämä voi lisätä alueiden virkistyskäyttöä, ja esimerkiksi sukeltajat ja vapaa-ajan kalastajat saattavat hyödyttää paikallista taloutta.

7.12   Sosiaaliset ja taloudelliset hyödyt

7.12.1   On mahdollista, että kallioriutan ja elinympäristön kunnon säilyminen voi lisätä alueen virkistyskäyttöä ja houkutella alueelle myös sukeltajia ja vapaa-ajan kalastajia (Rees, S. E. ym., 2013 (38); Chae, D. R. ym., 2012 (39)). Se voi myös lisätä alueen matkailua ja sitä kautta paikallisten yritysten tuloja (Rees, S. E. ym., 2013).

7.12.2   Aluekohtaisen lähestymistavan soveltaminen kalastuksenhoidossa koko aluetta koskevan kiellon sijaan vähentää pohjapyydystä käyttävien alusten tarvetta siirtyä muille alueille.

7.13   Kustannusten ja hyötyjen jakautuminen

7.13.1   Sosiaaliset ja taloudelliset kustannukset jakautuvat pääasiassa Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Ranskassa ja Belgiassa paikallisella tasolla (valvontakustannuksia lukuun ottamatta), ja ympäristöhyödyt kattavat kaikkineen laajemman alueen ja vaikuttavat enemmän kansallisesti.

Liite A: Yhdistyneen kuningaskunnan kalastustilastoista poimittuja tietoja ja taulukkoja koskevat huomautukset

MMO:n verkkosivuilla (40) on yksityiskohtaisempia taulukoita, joihin on koottu tietoja eurooppalaisiksi suojelluiksi merialueiksi määritetyt alueet kattavien ICES-ruutujen alueella harjoitetusta ja ilmoitetusta toiminnasta.

Tiedot on esitetty niin yksityiskohtaisesti kuin Yhdistyneen kuningaskunnan kalastusviranomaisten käytettävissä olevien ilmoitettujen tietojen perusteella on mahdollista.

Tilastoissa on tietoa alueet kattavien ruutujen alueelta maihin tuodun saaliin määrästä ja arvosta sekä yksityiskohtaista tietoa aluksista, käytetyistä pyydyksistä ja pyydetyistä lajeista.

Kalastusta koskevien tietojen lisäksi pituudeltaan yli 15-metriset alukset ilmoittavat tarkan sijaintinsa joka toinen tunti Yhdistyneen kuningaskunnan VMS-seurantajärjestelmässä.

Näiden yli 15-metristen alusten osalta on pystytty kokoamaan yhteen melko karkea joukko sijaintitietoja kalastuksen raportointijärjestelmistä sekä yksityiskohtaisia sijaintiraportteja VMS-seurantajärjestelmistä, minkä avulla kalastustoimintaa on voitu arvioida tarkemmin. Kalastusta koskevien tietojen yksityiskohtainen kokoaminen antaa tilaisuuden arvioida yli 15-metristen alusten toimintaa määritetyillä eurooppalaisilla suojelluilla merialueilla.

Kun näitä tietoja on ollut käytettävissä, ne on esitetty taulukoissa yli 15-metristen alusten kohdalla ICES-ruutujen alueilla harjoitetun kokonaistoiminnan rinnalla. Näiden kahden tiedon välistä suhdelukua on sovellettu sitten muun pituisia aluksia koskeviin tietoihin ja näin on laadittu arviot kokonaispituudeltaan alle 15-metristen alusten toiminnasta ehdotetulla kieltoalueella.

Huom. Ehdotettu kieltoalue sijaitsee rannikon läheisyydessä, joten yli 15-metristen alusten alueilla harjoittaman toiminnan osuuden soveltaminen arvioitaessa Yhdistyneen kuningaskunnan muiden alusten toimintaa ei välttämättä ole asianmukaista, sillä suuremmat etenkin yli 10-metriset alukset kalastavat yleensä kauempana merellä kuin muut.

Nämä tiedot on merkitty taulukoissa harmaalla taustavärillä sen osoittamiseksi, että kyse on arvioista, joita on syytä käyttää varovasti.

Jäljempänä on luettelo analyysiin sisältyvistä, keltaisella merkityistä eurooppalaisista suojelluista merialueista, jotka ovat rannikkoalueita (osa ruuduista kattaa useamman kuin yhden alueen).

Tämän päällekkäisyyden vuoksi ehdotettujen kieltoalueiden mahdollista kokonaiskattavuutta ei pystytä arvioimaan laskemalla yksittäisistä alueista tehdyt analyysit yhteen. Jäljempänä olevassa taulukossa on tarkempia tietoja yli 15-metristen alusten osuudesta kuhunkin ehdotettuun kieltoalueeseen liittyvien ICES-ruutujen alueella harjoitetusta kokonaistoiminnasta (aluksista on saatavana yksityiskohtaisia satelliittitietoja).

Näin ollen jos alusten toiminnasta eurooppalaisilla suojelluilla merialueilla on paljon tietoa, VMS-toimintaan perustuvat arviot muun pituisten alusten toiminnasta ovat todennäköisesti luotettavampia kuin niillä alueilla, joilta tietoja on vain vähän.

Liite B: Muiden maiden kalastustilastoista poimittuja tietoja koskevat huomautukset

Nämä taulukot ovat otteita niistä maihin tuotuja saalismääriä koskevista tiedoista, jotka jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet tieteellis-teknis-taloudellisen kalastuskomitean (STECF) pyyntiponnistusjärjestelyjä käsittelevälle työryhmälle.

Työryhmä kerää toimintansa ohella erilaisia tietoja, mukaan luettuina yksityiskohtaiset tiedot kunkin ICES-ruudun alueelta kussakin jäsenvaltiossa maihin tuoduista saalismääristä eri lajien osalta asiaan liittyvine alusryhmineen.

Tiedot kootaan STEFC:n työryhmän tarpeisiin, joten niiden käsittelyssä on oltava tarkkana, jottei kalastusta koskevia tietoja lasketa kahteen kertaan. Tiedot ovat peräisin STECF:n verkkosivuilta. (41)

Yhteenlasketut tulokset on tarkistettu vertaamalla niitä EU:n kalastuksen tiedonsiirtojärjestelmiin (FIDES) kirjattuun, tiettyihin kiintiökantoihin liittyvään toimintaan ilmoitettujen tietojen paikkansapitävyyden varmistamiseksi.

STECF:n tiedostoihin sisältyvien, lajien ja alueiden eri yhdistelmiä koskevien tietojen sekä FIDES-järjestelmään kiintiöiden käytön seuraamiseksi ilmoitettujen yhtä yksityiskohtaisten saalistietojen yhteenlasketuissa tuloksissa on kuitenkin eroja. Luvut kertovat siis vain suuntaa-antavasti asiaankuuluvien jäsenvaltioiden toiminnasta alueella, eivätkä ne ole lopullisia tietoja.

Suuntaa-antavat rahamääräiset arvot on laskettu käyttämällä Yhdistyneen kuningaskunnan alusten asianomaisen ICES-ruudun alueelta tai vastaavalta alueelta maihin tuoman saalismäärän keskimääräistä arvoa.

Tietojen puuttuminen joidenkin vuosien osalta voi tarkoittaa, ettei toiminnasta ole ilmoitettu tai ettei tietoja ole toimitettu.

ANALYYSI MUIDEN MAIDEN KUIN YHDISTYNEEN KUNINGASKUNNAN ALUSTEN VMS-TOIMINNASTA TÄHÄN VAIKUTUSTENARVIOINTIIN LIITTYVÄN SCI-ALUEEN KATTAVIEN ICES-RUUTUJEN ALUEELLA

Käytetty menetelmä

Tämä analyysi on tehty soveltamalla muiden maiden kuin Yhdistyneen kuningaskunnan aluksista, etenkin Ranskan ja Belgian aluksista, joilla on historiaan perustuva oikeus päästä Yhdistyneen kuningaskunnan tietyille rannikkovesille, saatuihin tietoihin samaa perusmenetelmää, jolla on selvitetty, ovatko Yhdistyneen kuningaskunnan alukset harjoittaneet toimintaa tietyllä alueella.

Menetelmään kuuluu kalastustoiminnan arviointi VMS-tietojen pohjalta VMS-sanomissa (niin sanotuissa ping-sanomissa) ilmoitetun aluksen nopeuden perusteella.

Yhdistyneen kuningaskunnan VMS-järjestelmästä valitaan määritetyn alueen kattavan yhden tai useamman ruudun alueelta muiden maiden kuin Yhdistyneen kuningaskunnan aluksilta saadun jokaisen VMS-sanoman tiedot, ja niistä poimitaan tarkemmat tiedot aluksesta eli aluksen (yhteisön kalastuslaivastorekisterin) numero, sijainti ja nopeus sekä sanoman päiväys ja kellonaika.

Jokainen sanoma arvioidaan ja luokitellaan kalastukseen viittaavaksi, jos nopeus on vähintään 1 ja enintään 6 solmua.

Nämä yhden tai useamman asiaankuuluvan ruudun alueelta saadut kalastukseen viittaavat sanomat käsitellään sitten paikkatietojärjestelmäohjelmistolla sen selvittämiseksi, sijaitsiko alus asiaankuuluvan alueen sisä- vai ulkopuolella.

Näin voidaan laskea kyseisen ruudun alueella sijaitsevan määritetyn alueen sisältä kirjattujen kalastukseen viittaavien sanomien suhteellinen osuus jokaisen jäsenvaltion osalta. Näin saatua kerrointa sovelletaan sitten kyseistä jäsenvaltiota koskevissa STEFC:n tiedostoissa ilmoitettuun maihin tuodun saaliin kokonaismäärään, minkä avulla voidaan laatia arvio muiden maiden kuin Yhdistyneen kuningaskunnan alusten harjoittamasta toiminnasta määritetyllä alueella.

TIIVISTELMÄ BELGIAN JA RANSKAN ALUSTEN TOIMINNASTA ALUEEN LAND'S END JA CAPE BANK KATTAVAN ICES-RUUDUN 29E4 ALUEELLA

Seuraavaksi esitetään yhteenveto jäsenvaltion alusten maihin tuomien kalasaaliiden määristä ja arvoista seuraavien osalta:

| (1) | pohjapyydyksillä harjoitettu kalastus yhteensä asianomaisen alueen kattavien ICES-ruutujen alueella |
| --- | --- |

(1)

pohjapyydyksillä harjoitettu kalastus yhteensä asianomaisen alueen kattavien ICES-ruutujen alueella

| (2) | pohjapyydyksillä harjoitettua kalastusta koskevat arviot asianomaisella määritetyllä alueella. |
| --- | --- |

(2)

pohjapyydyksillä harjoitettua kalastusta koskevat arviot asianomaisella määritetyllä alueella.

Osa A – Kalastuksen kokonaismäärä (tonneina):

| | | (1) | (2) |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Kalastus (tonneina) ICES-ruudussa 29E4 | SCI-alueella harjoitettu kalastus (tonneina), arvioitu vuosien 2010–2012 VMS-toiminnan enimmäismäärän perusteella |
| BELGIA | Pyydyksen koodi | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| Yli 15-metriset alukset | BT2 (42) | 105,77 | 76,81 | 121,77 | 352,38 | 0,13 | 0,10 | 0,15 | 0,44 |
| | TR2 (43) | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,35 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| | 29E4 yhteensä | 105,77 | 76,81 | 121,77 | 352,73 | 0,13 | 0,10 | 0,15 | 0,44 |
| RANSKA | Pyydyksen koodi | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| 0–15-metriset alukset | Puomitroolit | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 2,15 | | | | 0,05 |
| | Pohjatroolit | 0,00 | 0,00 | 3,00 | 0,17 | | | 0,07 | |
| | Harat | 0,00 | 0,00 | 9,63 | 0,00 | | | 0,23 | |
| Yli 15-metriset alukset | Pohjatroolit | 0,00 | 0,00 | 940,59 | 1 055,57 | | | 22,21 | 24,93 |
| | Harat | 0,00 | 0,00 | 13,26 | 0,00 | | | 0,31 | |
| | 29E4 yhteensä | 0,00 | 0,00 | 966,48 | 1 057,89 | 0,00 | 0,00 | 22,82 | 24,98 |

(1)

(2)

Kalastus (tonneina) ICES-ruudussa 29E4

SCI-alueella harjoitettu kalastus (tonneina), arvioitu vuosien 2010–2012 VMS-toiminnan enimmäismäärän perusteella

BELGIA

Pyydyksen koodi

2009

2010

2011

2012

2009

2010

2011

2012

Yli 15-metriset alukset

BT2 (42)

105,77

76,81

121,77

352,38

0,13

0,10

0,15

0,44

TR2 (43)

0,00

0,00

0,00

0,35

0,00

0,00

0,00

0,00

29E4 yhteensä

105,77

76,81

121,77

352,73

0,13

0,10

0,15

0,44

RANSKA

Pyydyksen koodi

2009

2010

2011

2012

2009

2010

2011

2012

0–15-metriset alukset

Puomitroolit

0,00

0,00

0,00

2,15

0,05

Pohjatroolit

0,00

0,00

3,00

0,17

0,07

Harat

0,00

0,00

9,63

0,00

0,23

Yli 15-metriset alukset

Pohjatroolit

0,00

0,00

940,59

1 055,57

22,21

24,93

Harat

0,00

0,00

13,26

0,00

0,31

29E4 yhteensä

0,00

0,00

966,48

1 057,89

0,00

0,00

22,82

24,98

Osa B – Kalastuksen kokonaisarvo

| | | (1) | (2) |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Kalastus (GBP) ICES-ruudun 29E4 alueella | SCI-alueella harjoitettu kalastus (GBP), arvioitu vuosien 2009–2012 VMS-toiminnan enimmäismäärän perusteella |
| BELGIA | Pyydyksen koodi | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| Yli 15-metriset alukset | BT2 (44) | 442 857 | 404 990 | 705 959 | 1 409 228 | 549 | 502 | 876 | 1 748 |
| | TR2 (45) | 0 | 0 | 0 | 522 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| | 29E4 yhteensä | 442 857 | 404 990 | 705 959 | 1 409 751 | 549 | 502 | 876 | 1 749 |
| RANSKA | Pyydyksen koodi | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| 0–15-metriset alukset | Puomitroolit | 0 | 0 | 0 | 8 116 | 0 | 0 | 0 | 192 |
| | Pohjatroolit | 0 | 0 | 4 898 | 1 452 | 0 | 0 | 116 | 34 |
| | Harat | 0 | 0 | 15 722 | 0 | 0 | 0 | 371 | 0 |
| Yli 15-metriset alukset | Pohjatroolit | 0 | 0 | 1 804 373 | 1 855 331 | 0 | 0 | 42 607 | 43 810 |
| | Harat | 0 | 0 | 21 648 | 0 | 0 | 0 | 511 | 0 |
| | 29E4 yhteensä | 0 | 0 | 1 846 641 | 1 864 899 | 0 | 0 | 43 605 | 44 036 |

(1)

(2)

Kalastus (GBP) ICES-ruudun 29E4 alueella

SCI-alueella harjoitettu kalastus (GBP), arvioitu vuosien 2009–2012 VMS-toiminnan enimmäismäärän perusteella

BELGIA

Pyydyksen koodi

2009

2010

2011

2012

2009

2010

2011

2012

Yli 15-metriset alukset

BT2 (44)

442 857

404 990

705 959

1 409 228

549

502

876

1 748

TR2 (45)

0

0

0

522

0

0

0

1

29E4 yhteensä

442 857

404 990

705 959

1 409 751

549

502

876

1 749

RANSKA

Pyydyksen koodi

2009

2010

2011

2012

2009

2010

2011

2012

0–15-metriset alukset

Puomitroolit

0

0

0

8 116

0

0

0

192

Pohjatroolit

0

0

4 898

1 452

0

0

116

34

Harat

0

0

15 722

0

0

0

371

0

Yli 15-metriset alukset

Pohjatroolit

0

0

1 804 373

1 855 331

0

0

42 607

43 810

Harat

0

0

21 648

0

0

0

511

0

29E4 yhteensä

0

0

1 846 641

1 864 899

0

0

43 605

44 036

Kalastusta koskeva yhteenveto on saatavana kokonaisuudessaan muiden maiden kuin Yhdistyneen kuningaskunnan alusten kalastustilastotiedoista.

LIITE V

Image

Image

Image

Image

TAUSTATIEDOT

1.   Johdanto

| 1.1 | Alue: SCI-alue Start Point to Plymouth Sound & Eddystone (46) |
| --- | --- |

1.1

Alue: SCI-alue Start Point to Plymouth Sound & Eddystone (46)

| 1.2 | Start Point to Plymouth Sound & Eddystone on nimetty SCI-alueeksi alueella sijaitsevien kallioriuttayhteisöjen vuoksi. Kallioriuttayhteisöt ovat alueita, joilla erilaiset kasvit ja eläimet ovat vallanneet esiin työntyvän kallion. Eliöyhteisöt muuttuvat auringon valaisemien, lähellä pintaa sijaitsevien alueiden yhteisöistä, jossa elää pääasiassa kasveja, kuten rakkoleviä ja punaleviä, syvemmälle veteen ulottuviksi yhteisöiksi, joissa kallioriutoilla elää erilaisia eläimiä, kuten piikkinahkaisia, sarveissieniä, koralleja, merivuokkoja, sammaleläimiä ja äyriäiseläimiä (47). |
| --- | --- |

1.2

Start Point to Plymouth Sound & Eddystone on nimetty SCI-alueeksi alueella sijaitsevien kallioriuttayhteisöjen vuoksi. Kallioriuttayhteisöt ovat alueita, joilla erilaiset kasvit ja eläimet ovat vallanneet esiin työntyvän kallion. Eliöyhteisöt muuttuvat auringon valaisemien, lähellä pintaa sijaitsevien alueiden yhteisöistä, jossa elää pääasiassa kasveja, kuten rakkoleviä ja punaleviä, syvemmälle veteen ulottuviksi yhteisöiksi, joissa kallioriutoilla elää erilaisia eläimiä, kuten piikkinahkaisia, sarveissieniä, koralleja, merivuokkoja, sammaleläimiä ja äyriäiseläimiä (47).

| 1.3 | Alueella sijaitsevat kallioriutat kuuluvat maan biologisesti monimuotoisimpiin riuttoihin, ja ne muodostavat monien harvinaisten tai biomaantieteellisen levinneisyysalueensa laidalla elävien lajien elinympäristön. |
| --- | --- |

1.3

Alueella sijaitsevat kallioriutat kuuluvat maan biologisesti monimuotoisimpiin riuttoihin, ja ne muodostavat monien harvinaisten tai biomaantieteellisen levinneisyysalueensa laidalla elävien lajien elinympäristön.

| 1.4 | Ympäristö-, elintarvike- ja maaseutuministeriö (Defra) on ottanut käyttöön kalastuksen hoitoa eurooppalaisilla suojelluilla merialueilla koskevan tarkistetun lähestymistavan. Näin ollen MMO:n oli laadittava toimenpiteitä kallioriutan ominaispiirteiden suojelemiseksi pohjapyydysten käytöltä 6–12 meripeninkulman etäisyydellä sijaitsevassa SCI-alueen osassa, jotta varmistetaan luontodirektiivin (48) 6 artiklan täysimääräinen noudattaminen. |
| --- | --- |

1.4

Ympäristö-, elintarvike- ja maaseutuministeriö (Defra) on ottanut käyttöön kalastuksen hoitoa eurooppalaisilla suojelluilla merialueilla koskevan tarkistetun lähestymistavan. Näin ollen MMO:n oli laadittava toimenpiteitä kallioriutan ominaispiirteiden suojelemiseksi pohjapyydysten käytöltä 6–12 meripeninkulman etäisyydellä sijaitsevassa SCI-alueen osassa, jotta varmistetaan luontodirektiivin (48) 6 artiklan täysimääräinen noudattaminen.

| 1.5 | Pohjapyydyksellä tarkoitetaan kaikkia meressä työnnettäviä tai vedettäviä pyydyksiä, jotka koskevat merenpohjaa. Näihin kuuluvat ovelliset pohjapyyntiin tarkoitetut troolit, pohjapyyntiin tarkoitetut puomitroolit sekä simpukkaharat. Kalastustoiminnan ja ominaispiirteiden välistä vuorovaikutusta on siis rajoitettava kalastuksenhoitotoimenpiteillä. |
| --- | --- |

1.5

Pohjapyydyksellä tarkoitetaan kaikkia meressä työnnettäviä tai vedettäviä pyydyksiä, jotka koskevat merenpohjaa. Näihin kuuluvat ovelliset pohjapyyntiin tarkoitetut troolit, pohjapyyntiin tarkoitetut puomitroolit sekä simpukkaharat. Kalastustoiminnan ja ominaispiirteiden välistä vuorovaikutusta on siis rajoitettava kalastuksenhoitotoimenpiteillä.

| 1.6 | Vaikutustenarvioinnin tarkoituksena on tuoda esiin kyseisten ominaispiirteiden suojelemiseksi esitetyn, pohjapyydysten käytön kieltämistä koskevan MMO:n määräyksen arvioidut kustannukset ja hyödyt. Vaikutustenarvioinnista käy myös ilmi, miksi suositettua vaihtoehtoa pidetään parhaana. Vaikutustenarviointiluonnoksesta on järjestetty julkinen kuuleminen. |
| --- | --- |

1.6

Vaikutustenarvioinnin tarkoituksena on tuoda esiin kyseisten ominaispiirteiden suojelemiseksi esitetyn, pohjapyydysten käytön kieltämistä koskevan MMO:n määräyksen arvioidut kustannukset ja hyödyt. Vaikutustenarvioinnista käy myös ilmi, miksi suositettua vaihtoehtoa pidetään parhaana. Vaikutustenarviointiluonnoksesta on järjestetty julkinen kuuleminen.

| 1.7 | Vaikutustenarvioinnin perustana olevat tilastotiedot ja muut tiedot on saatu tiedonkeruuvaiheessa Natural England -asiantuntijaelimeltä (NE), rannikkovesien kalastus- ja suojeluviranomaisilta (IFCA) ja MMO:lta. Lisäksi MMO järjesti yhdessä Cornwallin IFCA:n kanssa Looessa 10. kesäkuuta 2013 sekä Devonin ja Severnin IFCA:n kanssa Plymouthissa 11. kesäkuuta 2013 yleisötilaisuudet, joissa tavattiin sidosryhmiä suorien kysymysten esittämiseksi ja tietojen keräämiseksi ehdotettujen kieltoalueiden taloudellisista vaikutuksista. Belgian viranomaisten ja kalastusalan edustajien kanssa pidettiin tapaaminen Belgiassa 12. heinäkuuta 2013, ja Ranskan viranomaisten ja kalastusalan edustajien kanssa Pariisissa 27. syyskuuta 2013. Belgian kalastusalan edustajien esittämien huomautusten perusteella ehdotetulla kieltoalueella käytetään hyvin vähän pohjapyydyksiä suoja-alueita lukuun ottamatta ja kalastusta harjoitetaan sellaisilla kallioriuttojen välisillä väylillä erityisesti Eddystonen ja Hatt Rockin välillä, jotka tulevat olemaan edelleen käytettävissä. Ammattikalastajien haastatteluista saadut tiedot ja lausunnot merkittiin muistiin ja otettiin tässä vaikutustenarvioinnissa huomioon epävirallisina tietoina. |
| --- | --- |

1.7

Vaikutustenarvioinnin perustana olevat tilastotiedot ja muut tiedot on saatu tiedonkeruuvaiheessa Natural England -asiantuntijaelimeltä (NE), rannikkovesien kalastus- ja suojeluviranomaisilta (IFCA) ja MMO:lta. Lisäksi MMO järjesti yhdessä Cornwallin IFCA:n kanssa Looessa 10. kesäkuuta 2013 sekä Devonin ja Severnin IFCA:n kanssa Plymouthissa 11. kesäkuuta 2013 yleisötilaisuudet, joissa tavattiin sidosryhmiä suorien kysymysten esittämiseksi ja tietojen keräämiseksi ehdotettujen kieltoalueiden taloudellisista vaikutuksista. Belgian viranomaisten ja kalastusalan edustajien kanssa pidettiin tapaaminen Belgiassa 12. heinäkuuta 2013, ja Ranskan viranomaisten ja kalastusalan edustajien kanssa Pariisissa 27. syyskuuta 2013. Belgian kalastusalan edustajien esittämien huomautusten perusteella ehdotetulla kieltoalueella käytetään hyvin vähän pohjapyydyksiä suoja-alueita lukuun ottamatta ja kalastusta harjoitetaan sellaisilla kallioriuttojen välisillä väylillä erityisesti Eddystonen ja Hatt Rockin välillä, jotka tulevat olemaan edelleen käytettävissä. Ammattikalastajien haastatteluista saadut tiedot ja lausunnot merkittiin muistiin ja otettiin tässä vaikutustenarvioinnissa huomioon epävirallisina tietoina.

| 1.8 | Määräysesityksen sekä kyseistä aluetta koskevan vaikutustenarvioinnin luonnoksista järjestettiin virallinen kuuleminen 10. syyskuuta 2013 – 22. lokakuuta 2013 lakimääräisen määräyksenantomenettelyn mukaisesti. Ranskan kalastusalan edustajien esittämien huomautusten perusteella vahvistui, että pohjapyydyksillä kalastamista harjoitetaan Hatt Rockin ehdotetulla kieltoalueella. Belgian kalastusalan edustajien vastauksesta vahvistui, että Belgian alusten kalastus alueella on vähäistä. |
| --- | --- |

1.8

Määräysesityksen sekä kyseistä aluetta koskevan vaikutustenarvioinnin luonnoksista järjestettiin virallinen kuuleminen 10. syyskuuta 2013 – 22. lokakuuta 2013 lakimääräisen määräyksenantomenettelyn mukaisesti. Ranskan kalastusalan edustajien esittämien huomautusten perusteella vahvistui, että pohjapyydyksillä kalastamista harjoitetaan Hatt Rockin ehdotetulla kieltoalueella. Belgian kalastusalan edustajien vastauksesta vahvistui, että Belgian alusten kalastus alueella on vähäistä.

2.   Toimenpiteen perustelut

| 2.1 | Defra tarkisti elokuussa 2012 kalastuksenhoitoa eurooppalaisilla merialueilla määrittääkseen jatkossa tarvittavia kalastuksenhoitotoimenpiteitä, jotta alueen ominaispiirteet säilyvät hyvässä kunnossa. Tästä syntyi kalastuksenhoitoa eurooppalaisilla merialueilla koskeva tarkistettu lähestymistapa (49). |
| --- | --- |

2.1

Defra tarkisti elokuussa 2012 kalastuksenhoitoa eurooppalaisilla merialueilla määrittääkseen jatkossa tarvittavia kalastuksenhoitotoimenpiteitä, jotta alueen ominaispiirteet säilyvät hyvässä kunnossa. Tästä syntyi kalastuksenhoitoa eurooppalaisilla merialueilla koskeva tarkistettu lähestymistapa (49).

| 2.2. | Tarkistettu lähestymistapa pannaan täytäntöön tutkimustiedon pohjalta, riskilähtöisesti ja vaiheittain. Riskien priorisoinnin perustana on käytetty taulukkoa (50), jossa luokitellaan kalastustoiminnan ja ekologisten ominaispiirteiden välisten vuorovaikutusten riskit. Kalastustoiminnan ja ominaispiirteen väliset vuorovaikutukset on merkitty punaisella, oranssilla, vihreällä tai sinisellä. Punaisella merkityt on asetettu ensisijaisiksi, ja kalastuksenhoitotoimenpiteet pannaan täytäntöön vuoden 2013 loppuun mennessä (kalastustoiminnan todellisesta määrästä riippumatta), jotta vältetään nimettyjen ominaispiirteiden heikentyminen luontodirektiivin 6 artiklan 2 kohdassa säädettyjen velvoitteiden mukaisesti. Oranssilla merkityt vuorovaikutukset edellyttävät aluekohtaista arviointia, jossa selvitetään, tarvitaanko ominaispiirteiden suojelemiseksi kalastuksenhoitotoimenpiteitä. Myös vihreällä merkityt vuorovaikutukset edellyttävät aluekohtaista arviointia, jos niihin liittyy yhdistelmävaikutuksia. Sininen merkintä tarkoittaa, ettei vuorovaikutusta todennäköisesti ole, eikä varsinaista lisäarviota näin ollen tarvita (51). |
| --- | --- |

2.2.

Tarkistettu lähestymistapa pannaan täytäntöön tutkimustiedon pohjalta, riskilähtöisesti ja vaiheittain. Riskien priorisoinnin perustana on käytetty taulukkoa (50), jossa luokitellaan kalastustoiminnan ja ekologisten ominaispiirteiden välisten vuorovaikutusten riskit. Kalastustoiminnan ja ominaispiirteen väliset vuorovaikutukset on merkitty punaisella, oranssilla, vihreällä tai sinisellä. Punaisella merkityt on asetettu ensisijaisiksi, ja kalastuksenhoitotoimenpiteet pannaan täytäntöön vuoden 2013 loppuun mennessä (kalastustoiminnan todellisesta määrästä riippumatta), jotta vältetään nimettyjen ominaispiirteiden heikentyminen luontodirektiivin 6 artiklan 2 kohdassa säädettyjen velvoitteiden mukaisesti. Oranssilla merkityt vuorovaikutukset edellyttävät aluekohtaista arviointia, jossa selvitetään, tarvitaanko ominaispiirteiden suojelemiseksi kalastuksenhoitotoimenpiteitä. Myös vihreällä merkityt vuorovaikutukset edellyttävät aluekohtaista arviointia, jos niihin liittyy yhdistelmävaikutuksia. Sininen merkintä tarkoittaa, ettei vuorovaikutusta todennäköisesti ole, eikä varsinaista lisäarviota näin ollen tarvita (51).

| 2.3 | Luontodirektiivin (52) 6 artiklan 1 ja 2 kohdassa vaaditaan, että erityisten suojelutoimien alueilla (SAC-alue) ja erityisillä suojelualueilla (SPA-alue) (53) jäsenvaltioiden on






  — | toteutettava tarvittavat suojelutoimenpiteet, jotka vastaavat liitteen I luontotyyppien ja liitteessä II esitettyjen lajien ekologisia vaatimuksia alueilla |
| --- | --- | --- |

2.3

Luontodirektiivin (52) 6 artiklan 1 ja 2 kohdassa vaaditaan, että erityisten suojelutoimien alueilla (SAC-alue) ja erityisillä suojelualueilla (SPA-alue) (53) jäsenvaltioiden on

—

toteutettava tarvittavat suojelutoimenpiteet, jotka vastaavat liitteen I luontotyyppien ja liitteessä II esitettyjen lajien ekologisia vaatimuksia alueilla

| — | toteutettava tarpeellisia toimenpiteitä luontotyyppien ja lajien elinympäristöjen heikentymisen sekä niitä lajeja koskevien häiriöiden estämiseksi, joita varten alueet on osoitettu. |
| --- | --- |

—

toteutettava tarpeellisia toimenpiteitä luontotyyppien ja lajien elinympäristöjen heikentymisen sekä niitä lajeja koskevien häiriöiden estämiseksi, joita varten alueet on osoitettu.

| 2.4 | Elinympäristöjen ja lajien suojelusta vuonna 2010 annetun asetuksen 8 pykälän 1 momentin määritelmän mukaan eurooppalainen suojeltu merialue on (muun muassa) mikä tahansa SAC-, SPA- tai SCI-alue. Kyseisen asetuksen 6 osassa säädetään eurooppalaisten suojeltujen merialueiden hoitoa koskevista vaatimuksista luontodirektiivin 6 artiklan 2, 3 ja 4 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

2.4

Elinympäristöjen ja lajien suojelusta vuonna 2010 annetun asetuksen 8 pykälän 1 momentin määritelmän mukaan eurooppalainen suojeltu merialue on (muun muassa) mikä tahansa SAC-, SPA- tai SCI-alue. Kyseisen asetuksen 6 osassa säädetään eurooppalaisten suojeltujen merialueiden hoitoa koskevista vaatimuksista luontodirektiivin 6 artiklan 2, 3 ja 4 kohdan mukaisesti.

| 2.5 | SCI-alueella Start Point to Plymouth Sound & Eddystone esiintyy kallioriutan ominaispiirteitä, jotka on merkitty pohjapyydysten käyttöön liittyvien riskien osalta punaisella, joten kalastuksenhoitotoimenpiteet ovat välttämättömiä riskin poistamiseksi. MMO vastaa kalastuksenhoitotoimenpiteen täytäntöönpanosta ja kieltää kallioriutan ominaispiirteiden ja pohjapyydysten välisen vuorovaikutuksen. Muiden pyydystyyppien vuorovaikutusta kallioriutan ominaispiirteisiin arvioidaan oranssilla tai vihreällä merkityn arviointiprosessin yhteydessä. |
| --- | --- |

2.5

SCI-alueella Start Point to Plymouth Sound & Eddystone esiintyy kallioriutan ominaispiirteitä, jotka on merkitty pohjapyydysten käyttöön liittyvien riskien osalta punaisella, joten kalastuksenhoitotoimenpiteet ovat välttämättömiä riskin poistamiseksi. MMO vastaa kalastuksenhoitotoimenpiteen täytäntöönpanosta ja kieltää kallioriutan ominaispiirteiden ja pohjapyydysten välisen vuorovaikutuksen. Muiden pyydystyyppien vuorovaikutusta kallioriutan ominaispiirteisiin arvioidaan oranssilla tai vihreällä merkityn arviointiprosessin yhteydessä.

| 2.6 | Eddystonen osa aluetta sijaitsee kahdella hallinnollisella alueella: 0–6 meripeninkulman etäisyydellä ja 6–12 meripeninkulman etäisyydellä. Enintään 6 meripeninkulman etäisyydellä sijaitsevia kallioriuttoja hoidetaan Cornwallin IFCA:n antaman määräyksen nojalla, ja 6–12 meripeninkulman etäisyydellä sijaitsevia kallioriuttoja MMO:n antaman määräyksen nojalla. |
| --- | --- |

2.6

Eddystonen osa aluetta sijaitsee kahdella hallinnollisella alueella: 0–6 meripeninkulman etäisyydellä ja 6–12 meripeninkulman etäisyydellä. Enintään 6 meripeninkulman etäisyydellä sijaitsevia kallioriuttoja hoidetaan Cornwallin IFCA:n antaman määräyksen nojalla, ja 6–12 meripeninkulman etäisyydellä sijaitsevia kallioriuttoja MMO:n antaman määräyksen nojalla.

| 2.7 | Kallioriuttojen tarkan sijainnin ja laajuuden on määrittänyt asiantuntijaelin Natural England (54). Suoja-alue perustuu Natural Englandin ohjeluonnokseen (55), jossa suositellaan, että suoja-alueen koko määritetään suojellun ominaispiirteen syvyyden perusteella. Kallioriutan ominaispiirteet ulottuvat tällä alueella noin 60 metrin syvyyteen. Natural Englandin ohjeissa suositellaan, että 25–200 metrin syvyydessä suoja-alueen suuruus olisi kolme kertaa ominaispiirteen syvyys. Kun 60 metriä kerrotaan kolmella, saadaan suoja-alueen suuruudeksi 180 metriä. Koska riutan syvyys ei ole tarkkaan tiedossa ja se voi olla hieman yli 60 metriä, päätettiin käyttää 200 metrin suoja-aluetta. Sen jälkeen suoja-aluetta muokattiin vielä hieman kiellon noudattamisen ja noudattamisen valvonnan helpottamiseksi. |
| --- | --- |

2.7

Kallioriuttojen tarkan sijainnin ja laajuuden on määrittänyt asiantuntijaelin Natural England (54). Suoja-alue perustuu Natural Englandin ohjeluonnokseen (55), jossa suositellaan, että suoja-alueen koko määritetään suojellun ominaispiirteen syvyyden perusteella. Kallioriutan ominaispiirteet ulottuvat tällä alueella noin 60 metrin syvyyteen. Natural Englandin ohjeissa suositellaan, että 25–200 metrin syvyydessä suoja-alueen suuruus olisi kolme kertaa ominaispiirteen syvyys. Kun 60 metriä kerrotaan kolmella, saadaan suoja-alueen suuruudeksi 180 metriä. Koska riutan syvyys ei ole tarkkaan tiedossa ja se voi olla hieman yli 60 metriä, päätettiin käyttää 200 metrin suoja-aluetta. Sen jälkeen suoja-aluetta muokattiin vielä hieman kiellon noudattamisen ja noudattamisen valvonnan helpottamiseksi.

| 2.8 | Toimenpidettä tarvitaan, koska markkinoiden puutteellista toimintaa meriympäristössä on korjattava toteuttamalla asianmukaisia kalastuksenhoitotoimenpiteitä (kuten tämä määräys) ominaispiirteiden suojelemiseksi, jotta varmistetaan negatiivisten ulkoisvaikutusten vähentyminen tai lieventyminen sopivalla tavalla. Määräyksen täytäntöönpanolla varmistetaan meriympäristön julkishyödykkeiden keskeytyksetön saanti. |
| --- | --- |

2.8

Toimenpidettä tarvitaan, koska markkinoiden puutteellista toimintaa meriympäristössä on korjattava toteuttamalla asianmukaisia kalastuksenhoitotoimenpiteitä (kuten tämä määräys) ominaispiirteiden suojelemiseksi, jotta varmistetaan negatiivisten ulkoisvaikutusten vähentyminen tai lieventyminen sopivalla tavalla. Määräyksen täytäntöönpanolla varmistetaan meriympäristön julkishyödykkeiden keskeytyksetön saanti.

| 2.9 | Markkinoiden toiminta on puutteellista, jos markkinat eivät tuota tehokasta lopputulosta (56). Meriympäristön yhteydessä puutteellista toimintaa voidaan kuvata seuraavasti:






  — | Julkishyödykkeet ja palvelut – Meriympäristöstä saatavat erilaiset ”tavarat ja palvelut”, kuten ilmaston sääntely ja biologinen monimuotoisuus, ovat julkishyödykkeitä (ketään ei voida estää hyötymästä niistä eikä palvelun kuluttaminen vähennä muiden mahdollisuuksia saada kyseistä palvelua). Julkishyödykkeen ominaispiirteiden vuoksi yksittäisillä henkilöillä ei ole välttämättä taloudellisia kannustimia antaa rahaa tai panostaa muulla tavoin vapaaehtoisesti sen varmistamiseen, että nämä hyödykkeet ovat jatkuvasti olemassa, mikä voi johtaa hyödykkeen niukkuuteen tai – kuten tässä tapauksessa – riittämättömään suojeluun. |
| --- | --- | --- |

2.9

Markkinoiden toiminta on puutteellista, jos markkinat eivät tuota tehokasta lopputulosta (56). Meriympäristön yhteydessä puutteellista toimintaa voidaan kuvata seuraavasti:

—

Julkishyödykkeet ja palvelut – Meriympäristöstä saatavat erilaiset ”tavarat ja palvelut”, kuten ilmaston sääntely ja biologinen monimuotoisuus, ovat julkishyödykkeitä (ketään ei voida estää hyötymästä niistä eikä palvelun kuluttaminen vähennä muiden mahdollisuuksia saada kyseistä palvelua). Julkishyödykkeen ominaispiirteiden vuoksi yksittäisillä henkilöillä ei ole välttämättä taloudellisia kannustimia antaa rahaa tai panostaa muulla tavoin vapaaehtoisesti sen varmistamiseen, että nämä hyödykkeet ovat jatkuvasti olemassa, mikä voi johtaa hyödykkeen niukkuuteen tai – kuten tässä tapauksessa – riittämättömään suojeluun.

| — | Negatiiviset ulkoisvaikutukset – Negatiivisia ulkoisvaikutuksia aiheutuu, kun meriympäristölle vahingon aiheuttaneet käyttäjät eivät vastaa aiheutuneesta vahingosta täysin. Monissa tapauksissa meriympäristön tavaroille ja palveluille ei ole olemassa rahamääräistä hintaa, joten vahingon kustannuksia ei voida hinnoitella markkinoilla suoraan. Myös kaupankäynnin kohteena olevilla tavaroilla (kuten luonnonkaloilla) markkinahinnat eivät useinkaan vastaa kaikkia taloudellisia kustannuksia, vaan niistä vastaavat viime kädessä muut yksilöt ja koko yhteiskunta. |
| --- | --- |

—

Negatiiviset ulkoisvaikutukset – Negatiivisia ulkoisvaikutuksia aiheutuu, kun meriympäristölle vahingon aiheuttaneet käyttäjät eivät vastaa aiheutuneesta vahingosta täysin. Monissa tapauksissa meriympäristön tavaroille ja palveluille ei ole olemassa rahamääräistä hintaa, joten vahingon kustannuksia ei voida hinnoitella markkinoilla suoraan. Myös kaupankäynnin kohteena olevilla tavaroilla (kuten luonnonkaloilla) markkinahinnat eivät useinkaan vastaa kaikkia taloudellisia kustannuksia, vaan niistä vastaavat viime kädessä muut yksilöt ja koko yhteiskunta.

| 2.10 | Hallituksen toimenpiteitä tarvitaan korjaamaan näitä molempia markkinoiden riittämättömän toiminnan syitä meriympäristössä. Eurooppalaisten suojeltujen merialueiden nimettyjen ominaispiirteiden suojelemiseksi toteutettavilla kalastuksenhoitotoimenpiteillä varmistetaan, että ulkoisvaikutukset vähenevät tai lievenevät sopivalla tavalla. Kalastuksenhoitotoimenpiteillä myös tuetaan meriympäristön julkishyödykkeiden keskeytyksetöntä saantia, esimerkiksi säilytetään Englannin aluevesien biologinen monimuotoisuus. |
| --- | --- |

2.10

Hallituksen toimenpiteitä tarvitaan korjaamaan näitä molempia markkinoiden riittämättömän toiminnan syitä meriympäristössä. Eurooppalaisten suojeltujen merialueiden nimettyjen ominaispiirteiden suojelemiseksi toteutettavilla kalastuksenhoitotoimenpiteillä varmistetaan, että ulkoisvaikutukset vähenevät tai lievenevät sopivalla tavalla. Kalastuksenhoitotoimenpiteillä myös tuetaan meriympäristön julkishyödykkeiden keskeytyksetöntä saantia, esimerkiksi säilytetään Englannin aluevesien biologinen monimuotoisuus.

3.   Toimenpiteen tavoitteet ja odotetut vaikutukset

| 3.1 | MMO perustettiin meri- ja rannikkoalueille pääsystä vuonna 2009 annetulla lailla (57) johtamaan, puolustamaan ja hoitamaan meriympäristössä ja rannikkovesillä tapahtuvaa kestävää kalastusta siten, että se onnistuu turvaamaan sopivan tasapainon yhteiskuntaan, ympäristöön ja talouteen kohdistuvien hyötyjen välillä ja takaa näin merten hyvinvoinnin, kestävän kalastuksen ja kannattavan elinkeinotoiminnan. |
| --- | --- |

3.1

MMO perustettiin meri- ja rannikkoalueille pääsystä vuonna 2009 annetulla lailla (57) johtamaan, puolustamaan ja hoitamaan meriympäristössä ja rannikkovesillä tapahtuvaa kestävää kalastusta siten, että se onnistuu turvaamaan sopivan tasapainon yhteiskuntaan, ympäristöön ja talouteen kohdistuvien hyötyjen välillä ja takaa näin merten hyvinvoinnin, kestävän kalastuksen ja kannattavan elinkeinotoiminnan.

| 3.2 | Tähän vaikutustenarviointiin liittyvän toimenpiteen tavoitteena on edistää alueen suojelutavoitteita varmistamalla, että kallioriutan ominaispiirteitä suojellaan pohjapyydysten käytöstä aiheutuvalta vahingoittumiselta. |
| --- | --- |

3.2

Tähän vaikutustenarviointiin liittyvän toimenpiteen tavoitteena on edistää alueen suojelutavoitteita varmistamalla, että kallioriutan ominaispiirteitä suojellaan pohjapyydysten käytöstä aiheutuvalta vahingoittumiselta.

| 3.3 | Alueen suojelutavoitteet ovat seuraavat:






  — | Luonnollisia muutoksia estämättä pyritään säilyttämään






  — | kallioriutan elinympäristön laajuus sekä elinympäristön ja sen lajien monimuotoisuus |
| --- | --- | --- | --- |

3.3

Alueen suojelutavoitteet ovat seuraavat:

—

Luonnollisia muutoksia estämättä pyritään säilyttämään

—

kallioriutan elinympäristön laajuus sekä elinympäristön ja sen lajien monimuotoisuus

| — | elinympäristön yhteisön rakenne (esimerkiksi yksittäisten merkittävien lajien populaatiorakenne ja niiden osuus ekosysteemin toiminnassa) |
| --- | --- |

—

elinympäristön yhteisön rakenne (esimerkiksi yksittäisten merkittävien lajien populaatiorakenne ja niiden osuus ekosysteemin toiminnassa)

| — | ympäristön luonnollinen laatu (esimerkiksi veden laatu, kerrostuneiden sedimenttien paksuus jne.) |
| --- | --- |

—

ympäristön luonnollinen laatu (esimerkiksi veden laatu, kerrostuneiden sedimenttien paksuus jne.)

| — | ympäristön luonnolliset prosessit (esimerkiksi ympäristössä luonnollisesti tapahtuvat biologiset ja fysikaaliset prosessit, kuten veden kiertokulku ja sedimenttien kerrostuminen, eivät saisi poiketa nimeämisajankohdan vertailukohdasta). (58) |
| --- | --- |

—

ympäristön luonnolliset prosessit (esimerkiksi ympäristössä luonnollisesti tapahtuvat biologiset ja fysikaaliset prosessit, kuten veden kiertokulku ja sedimenttien kerrostuminen, eivät saisi poiketa nimeämisajankohdan vertailukohdasta). (58)

| 3.4 | Vaikutuksena odotetaan, että kalloriutan heikentymisen riski vähenee ja luontodirektiivin 6 artiklan mukaiset velvoitteet täytetään. Lisäksi kalastuksenhoitotoimenpiteiden taloudellisia vaikutuksia pyritään saamaan mahdollisimman vähäisiksi. |
| --- | --- |

3.4

Vaikutuksena odotetaan, että kalloriutan heikentymisen riski vähenee ja luontodirektiivin 6 artiklan mukaiset velvoitteet täytetään. Lisäksi kalastuksenhoitotoimenpiteiden taloudellisia vaikutuksia pyritään saamaan mahdollisimman vähäisiksi.

4.   Vaihtoehdot

4.1   Osana Defran tarkistettua lähestymistapaa parhaana pidettyjä kalastuksenhoitotoimenpiteitä ovat MMO:n määräykset, joita sovelletaan 6–12 meripeninkulman etäisyydellä, sekä se, että MMO johtaa 0–6 meripeninkulman etäisyydelle ulottuvien alueiden hoitoa. MMO:n, Devonin ja Severnin IFCA:n ja Cornwallin IFCA:n kanssa käytyjen keskustelun perusteella sovittiin, että vaikka kyseinen SCI-alue ulottuu 0–6 meripeninkulman etäisyydelle, IFCA:n antamia määräyksiä sovelletaan 0–6 meripeninkulman etäisyydellä olevaan alueen osaan ja MMO:n määräystä sovelletaan kalastuksenhoitotoimenpiteissä, jotka kohdistuvat 0–12 meripeninkulman etäisyydellä sijaitsevaan Cape Bankin osaan. Näin ollen suositettu vaihtoehto on MMO:n määräys, jota sovelletaan 0–12 meripeninkulman etäisyydellä olevaan SCI-alueen osaan.

4.1.1   Vaihtoehto 1: Ei toimenpiteitä

Tähän vaihtoehtoon ei kuuluisi pysyvien kalastuksenhoitotoimenpiteiden toteuttamista. Vaihtoehto merkitsisi sitä, että vahinkoa aiheuttavasta toiminnasta alueelle kohdistuviin riskeihin ei puututtaisi eikä Defran tarkistetun lähestymistavan ja luontodirektiivin 6 artiklan 2 kohdan mukaisia velvoitteita täytettäisi.

4.1.2   Vaihtoehto 2: Harkinnanvaraiset toimenpiteet

Tässä vaihtoehdossa ominaispiirteiden suojelemiseksi laadittaisiin harkinnanvaraisia käytännön menettelyohjeita. MMO on tarkastellut tätä vaihtoehtoa paremman sääntelyn periaatteiden (Better Regulation Principles) kannalta, joiden mukaan uusi säädös voidaan antaa vain viimeisenä keinona, sekä Defran tarkistetun lähestymistavan kannalta, jonka mukaan kalastuksenhoitotoimenpiteiden odotetaan olevan luonteeltaan säänteleviä, jotta varmistetaan riittävä suojelu. Defran tarkistetussa lähestymistavassa edellytetään myös, että toimenpiteet nimettyjen ominaispiirteiden ja pyydysten välisiin suuren riskin (punaisella merkittyihin) vuorovaikutuksiin puuttumiseksi on toteutettava joulukuun 2013 loppuun mennessä. MMO:n mielestä harkinnanvaraiset toimenpiteet eivät sovellu tässä tapauksessa, sillä ominaispiirteitä on suojeltava kiireellisesti ja on vaara, että jo vähäinen vuorovaikutus voi heikentää ominaispiirteitä.

4.1.3   Vaihtoehto 3: MMO:n määräys, jolla kielletään pohjapyydysten käyttö koko SCI-alueella (koko aluetta koskeva kielto)

Pohjapyydysten käytön kieltäminen koko SCI-alueella ei ole välttämätöntä kallioriutan ominaispiirteiden suojelemiseksi ja siitä aiheutuisi tarpeettomia tulonmenetyksiä muita SCI-alueen osia käyttäville kalastajille. Taulukkoon 1 merkitty, maihin tuodusta saalismäärästä arvioitu tulonmenetys olisi yhteensä 80 671 puntaa, kun parhaana pidetyssä vaihtoehdossa se olisi 1 428 puntaa, ja noudattamisen valvonnasta aiheutuvat kustannukset olisivat paljon suuremmat.

4.1.4   Vaihtoehto 4: MMO:n määräys, jolla kielletään pohjapyydysten käyttö Sabellaria spinulosa -riuttojen päällä sekä asianmukaisilla suoja-alueilla (”aluekohtainen kalastuksenhoito”)

Tätä vaihtoehtoa pidetään parhaana, ja jäljempänä esitetään siitä täydellinen analyysi.

4.1.5   Vaihtoehto 5: Toiminnan hallinta lainsäädännön säädöksellä, sääntelymääräyksellä tai kalastusluvilla

Näitä hallintakeinoja ei pidetä asianmukaisena tässä tilanteessa. Meri- ja rannikkoalueille pääsystä annetun lain mukainen MMO:n määräyksenantovalta on sopivampi keino, koska se on tarkoitettu käytettäväksi merisuojelualueilla toteutettavissa hoitotoimenpiteissä ja se on vallankäytön, joustavuuden, kuulemisen ja nopeuden kannalta asianmukaisia.

4.2   Suositettu vaihtoehto

4.2.1   MMO:n määräys, jolla kielletään pohjapyydysten käyttö kallioriuttojen ominaispiirteiden päällä sekä asianmukaisilla suoja-alueilla (aluekohtainen kalastuksenhoito).

4.2.2   Tätä vaihtoehtoa suositetaan, koska se on kustannustehokkain. MMO on sopivin viranomainen toteuttamaan kalastuksenhoitotoimenpiteitä 6–12 meripeninkulman etäisyydellä, koska sillä on valtuudet antaa koko kyseistä aluetta koskevia määräyksiä SCI-alueen suojelutavoitteiden edistämiseksi. Ehdotetun kieltoalueen rajoja määritettäessä on otettu huomioon parhaat käytettävissä olevat tiedot ominaispiirteiden esiintyvyydestä sekä ominaispiirteiden esiintymisalueen ja määräyksen soveltamisrajan välisen suoja-alueen tarpeesta. Kieltoalueen muotoa pohdittaessa huomioon on otettu myös täytäntöönpanon helppous ja selkeän rajaamisen tarve määräyksen noudattamisen edistämiseksi.

5.   Taustatiedot

5.1   Pohjapyydyksellä kalastamisen vaikutukset kallioriuttaan

| 5.1.1 | Käytettävissä on vain vähän empiirisistä tutkimuksista saatua tietoa (59), jossa kalastuksen vaikutukset merenpohjan elinympäristöihin olisi kvantifioitu. Troolien vetämisen kallioisen kasvualustan poikki tiedetään kuitenkin vahingoittavan merkittävää osuutta laajoista pystysuuntaan kiinnittyneistä lajeista, kuten sarveissienistä ja koralleista, tai jopa tuhoavan merkittävän osuuden niistä kokonaan (Løkkeborg, 2005). Yhden troolin ylikulun aikana 67 prosenttia sarveissienistä vahingoittui Alaskanlahdella (Freese ym., 1999) Muut lajit, kuten polyypit, merivuokot, sammaleläimet, vaippaeläimet ja piikkinahkaiset ovat herkkiä liikkuville pyydyksille (McConnaughey ym., 2000; Sewell ja Hiscock, 2005). Troolaus voi myös vähentää elinympäristön monimuotoisuutta, kun kovaan kasvualustaan liittyvät lohkareet ja irtokivet liikkuvat edestakaisin (Engel ja Kvitek, 2008; Freese ym., 1999). Fyysinen vahingonsietokyky vaihtelee alustan tyypin mukaan, ja savikiviriutat ovat erityisen herkkiä rakenteellisille vahingoille (Attrill ym., 2011). Merkittävän vaikutuksen riskin katsotaan olevan riittävä peruste riskin merkitsemiseksi punaisella ja kalastuksenhoitotoimenpiteiden toteuttamiseksi näin ollen jo tänä vuonna. |
| --- | --- |

5.1.1

Käytettävissä on vain vähän empiirisistä tutkimuksista saatua tietoa (59), jossa kalastuksen vaikutukset merenpohjan elinympäristöihin olisi kvantifioitu. Troolien vetämisen kallioisen kasvualustan poikki tiedetään kuitenkin vahingoittavan merkittävää osuutta laajoista pystysuuntaan kiinnittyneistä lajeista, kuten sarveissienistä ja koralleista, tai jopa tuhoavan merkittävän osuuden niistä kokonaan (Løkkeborg, 2005). Yhden troolin ylikulun aikana 67 prosenttia sarveissienistä vahingoittui Alaskanlahdella (Freese ym., 1999) Muut lajit, kuten polyypit, merivuokot, sammaleläimet, vaippaeläimet ja piikkinahkaiset ovat herkkiä liikkuville pyydyksille (McConnaughey ym., 2000; Sewell ja Hiscock, 2005). Troolaus voi myös vähentää elinympäristön monimuotoisuutta, kun kovaan kasvualustaan liittyvät lohkareet ja irtokivet liikkuvat edestakaisin (Engel ja Kvitek, 2008; Freese ym., 1999). Fyysinen vahingonsietokyky vaihtelee alustan tyypin mukaan, ja savikiviriutat ovat erityisen herkkiä rakenteellisille vahingoille (Attrill ym., 2011). Merkittävän vaikutuksen riskin katsotaan olevan riittävä peruste riskin merkitsemiseksi punaisella ja kalastuksenhoitotoimenpiteiden toteuttamiseksi näin ollen jo tänä vuonna.

5.2   Kallioriutan ominaispiirteiden esiintyminen

Alla olevassa karttakuvassa 1 on esitetty kallioriutan sijainti SCI-alueella.

Karttakuva 1

Alueen ja ominaispiirteen kartta

6.   Asiaankuuluvat sektorit

| 6.1 | Kalastusala Kielto koskee pääasiassa simpukkahara-aluksia, puolitrooleja ja paikallisia trooleja, joihin kuuluu pääasiassa Plymouthiin ja Looeen ja toisinaan esimerkiksi Brixhamin ja Teignmouthin kaltaisiin satamiin lastinsa purkavia aluksia. Ranskan ja Belgian aluksilla on oikeus päästä kalastamaan pohjakaloja, mutta valtaosaa saaliista ei kuitenkaan pureta maihin Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Ranskan pohjatroolit kalastavat Hatt Rockin ehdotetulla kieltoalueella. Belgian kalastusalan toimijat harjoittavat vain vähän kalastusta tällä alueella. Sidosryhmien kanssa ennen ehdotetusta toimenpiteestä järjestettyä kuulemista käydyssä vuoropuhelussa kävi ilmi, että pohjapyydyksellä kalastaminen tapahtuu pääasiassa kallioriuttojen ja ehdotettujen suoja-alueiden välisillä väylillä. Toimenpiteen ei odoteta vaikuttavan muihin sektoreihin. |
| --- | --- |

6.1

Kalastusala Kielto koskee pääasiassa simpukkahara-aluksia, puolitrooleja ja paikallisia trooleja, joihin kuuluu pääasiassa Plymouthiin ja Looeen ja toisinaan esimerkiksi Brixhamin ja Teignmouthin kaltaisiin satamiin lastinsa purkavia aluksia. Ranskan ja Belgian aluksilla on oikeus päästä kalastamaan pohjakaloja, mutta valtaosaa saaliista ei kuitenkaan pureta maihin Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Ranskan pohjatroolit kalastavat Hatt Rockin ehdotetulla kieltoalueella. Belgian kalastusalan toimijat harjoittavat vain vähän kalastusta tällä alueella. Sidosryhmien kanssa ennen ehdotetusta toimenpiteestä järjestettyä kuulemista käydyssä vuoropuhelussa kävi ilmi, että pohjapyydyksellä kalastaminen tapahtuu pääasiassa kallioriuttojen ja ehdotettujen suoja-alueiden välisillä väylillä. Toimenpiteen ei odoteta vaikuttavan muihin sektoreihin.

| 6.2 | Paikallistaloudet ja yhteiskunta: Maihin tuodun saalismäärän menettämisestä paikallisyhteisöille aiheutuvien sosiaalisten ja taloudellisten kustannusten mahdollisuus ja tästä seuraava vaikutus paikalliseen kalastukseen on pieni. Tämä johtuu siitä, että vaihtoehtoisia kalastuspaikkoja on käytettävissä, joten muille alueille siirtyminen on hyvin vähäistä. Toimenpide voi vaikuttaa lähinnä Plymouthin ja Looen satamiin. Ranskan kalastusalan edustajat ovat tuoneet esille, että kalastuspalveluihin saattaa kohdistua vaikutusta niillä alueilla, joilla kalastusta harjoitetaan pääasiassa rannikolla. Kallioriuttojen suojelusta aiheutuvista laajemmista hyödyistä on kerrottu kohdassa 7. |
| --- | --- |

6.2

Paikallistaloudet ja yhteiskunta: Maihin tuodun saalismäärän menettämisestä paikallisyhteisöille aiheutuvien sosiaalisten ja taloudellisten kustannusten mahdollisuus ja tästä seuraava vaikutus paikalliseen kalastukseen on pieni. Tämä johtuu siitä, että vaihtoehtoisia kalastuspaikkoja on käytettävissä, joten muille alueille siirtyminen on hyvin vähäistä. Toimenpide voi vaikuttaa lähinnä Plymouthin ja Looen satamiin. Ranskan kalastusalan edustajat ovat tuoneet esille, että kalastuspalveluihin saattaa kohdistua vaikutusta niillä alueilla, joilla kalastusta harjoitetaan pääasiassa rannikolla. Kallioriuttojen suojelusta aiheutuvista laajemmista hyödyistä on kerrottu kohdassa 7.

| 6.3 | Valvontaelimet: MMO on päävastuussa ehdotetun kieltoalueen noudattamisen valvonnasta, joten valvonnasta aiheutuvat lisäkustannukset kohdistuisivat siihen. Nämä arvioidut kustannukset on esitetty kohdassa 7. |
| --- | --- |

6.3

Valvontaelimet: MMO on päävastuussa ehdotetun kieltoalueen noudattamisen valvonnasta, joten valvonnasta aiheutuvat lisäkustannukset kohdistuisivat siihen. Nämä arvioidut kustannukset on esitetty kohdassa 7.

7.   Kustannusten ja hyötyjen analysointi

7.1   Suositetun vaihtoehdon kustannukset

7.1.1   Pohjapyydysten käytön kieltämisestä ehdotetulla alueella voisi aiheutua seuraavia kustannuksia:

| — | kalastuspaikan pienentymisestä kalastusalalle aiheutuvat välittömät kustannukset |
| --- | --- |

—

kalastuspaikan pienentymisestä kalastusalalle aiheutuvat välittömät kustannukset

| — | muille kalastusalueille siirtymisestä kalastusalalle aiheutuvat kustannukset |
| --- | --- |

—

muille kalastusalueille siirtymisestä kalastusalalle aiheutuvat kustannukset

| — | mahdolliset ympäristövaikutukset, jotka liittyvät elinympäristöjen vahinkojen mahdolliseen lisääntymiseen muilla alueilla kalastuksen siirtyessä niille |
| --- | --- |

—

mahdolliset ympäristövaikutukset, jotka liittyvät elinympäristöjen vahinkojen mahdolliseen lisääntymiseen muilla alueilla kalastuksen siirtyessä niille

| — | kalastuksenhoitotoimenpiteiden hallinnoinnista ja noudattamisen valvonnasta MMO:lle aiheutuvat kustannukset. |
| --- | --- |

—

kalastuksenhoitotoimenpiteiden hallinnoinnista ja noudattamisen valvonnasta MMO:lle aiheutuvat kustannukset.

7.1.2   Kalastusalalle aiheutuvat kustannukset, mukaan luettuina mahdolliset muille alueille siirtymisestä aiheutuvat kustannukset, sekä MMO:lle aiheutuvat hallinnolliset kustannukset ja valvontakustannukset voidaan esittää rahamääräisinä. Nämä arvioidut arvot on koottu yhteen ja esitetty tässä vaikutustenarvioinnissa (jäljempänä olevat taulukot 1 ja 2). Elinympäristöille mahdollisesti aiheutuvien vahinkojen lisääntymisestä johtuvien ympäristökustannusten arvoa on hankala määrittää, ja siksi ne kuvataan tässä muina kuin rahamääräisinä kustannuksina.

7.2   Kalastusalalle aiheutuvien kustannusten analysointi

7.2.1   Ehdotetun kiellon vaikutusten arvioinnissa käytettyjä tietoja on saatu seuraavista lähteistä:

| — | alusten maihin tuomat saalismäärät vuosina 2008–2011 MMO:n tilastoista saatujen, aluspäiväkirjaan kirjattujen tietojen sekä myynti-ilmoitusten tietojen perusteella |
| --- | --- |

—

alusten maihin tuomat saalismäärät vuosina 2008–2011 MMO:n tilastoista saatujen, aluspäiväkirjaan kirjattujen tietojen sekä myynti-ilmoitusten tietojen perusteella

| — | maihin tuodut saalismäärät ICES-ruutujen tasolla SCI-alueen sekä riutta-/suoja-alueen arvioidun saalismäärän ja arvioidun maihin tuodun saalismäärän lisäanalyysi Yhdistyneen kuningaskunnan ja muiden jäsenvaltioiden osalta (taulukot 1 ja 2) |
| --- | --- |

—

maihin tuodut saalismäärät ICES-ruutujen tasolla SCI-alueen sekä riutta-/suoja-alueen arvioidun saalismäärän ja arvioidun maihin tuodun saalismäärän lisäanalyysi Yhdistyneen kuningaskunnan ja muiden jäsenvaltioiden osalta (taulukot 1 ja 2)

| — | MMO:n kalastajilta keräämät tiedot kuulemista edeltäneissä tilaisuuksissa, joita pidettiin kesäkuusta elokuuhun 2013 |
| --- | --- |

—

MMO:n kalastajilta keräämät tiedot kuulemista edeltäneissä tilaisuuksissa, joita pidettiin kesäkuusta elokuuhun 2013

| — | sidosryhmiltä kerätyt tiedot MMO:n virallisessa määräystä koskevassa kuulemisessa 10. syyskuuta 2013 – 22. lokakuuta 2013 |
| --- | --- |

—

sidosryhmiltä kerätyt tiedot MMO:n virallisessa määräystä koskevassa kuulemisessa 10. syyskuuta 2013 – 22. lokakuuta 2013

| — | paikallisen MMO:n ja IFCA:n rannikkoalueesta vastaavan virkamiehen tiedot. |
| --- | --- |

—

paikallisen MMO:n ja IFCA:n rannikkoalueesta vastaavan virkamiehen tiedot.

7.3   Epävarmuus ja olettamat

7.3.1   Keskimääräiset kustannusarviot perustuvat Yhdistyneen kuningaskunnan alusten maihin tuoman saalismäärän arvioituihin arvoihin SCI-alueella ICES-tilastoruuduissa 29E5 ja 29E6 (ks. karttakuva 2). Ei tiedetä, miten suuri osuus maihin tuodun saaliin kokonaismäärästä on tosiasiallisesti peräisin suoraan ehdotetulta kieltoalueelta, jonka osuus on alle 0,16 prosenttia ICES-ruudusta. Tilastotiedot on laadittu määritetyt SCI-alueet kattavilta ICES-ruuduilta ilmoitetun toiminnan perusteella. Ilmoitettu toiminta (maihin tuodun saaliin määrä ja arvo sekä tarkemmat tiedot käytetyistä pyydyksistä) on saatu MMO:n Ifish-tietokannasta. Belgian ja Ranskan aluksia koskevat tiedot on saatu niistä maihin tuotuja saalismääriä koskevista tiedoista, jotka jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet tieteellis-teknis-taloudellisen kalastuskomitean (STECF) pyyntiponnistusjärjestelyjä käsittelevälle työryhmälle. Tarkempi kuvaus kustannusten laskentamenetelmästä on annettu liitteissä A ja B.

7.3.2   Taulukossa 1 esitetyt ehdotetun kieltoalueen arvot on johdettu ottamalla SCI-alueella arvioidut arvot ja soveltamalla niihin SCI-alueen sisällä kielletyn pinta-alan prosentuaalista osuutta. Valtaosassa tapauksista ehdotettujen kieltoalueiden pinta-alat ovat suhteellisen pieniä verrattuna koko SCI-alueeseen. Näin ollen ilmoitettua arviota on käytettävä varovasti, eikä se vastaa ehdotetulle kieltoalueelle annettua todellista arvoa. Lisäksi on myönnettävä, että riutan ympäristö voi olla biologiselta monimuotoisuudeltaan runsaampaa, eli se voi olla suhteessa kalaisampi kalastuspaikka, ja että kalastuspaikan pienentymisen arvo saatetaan aliarvioida analyysissä.

7.3.3   Kalastajilta ja muilta sidosryhmiltä kuulemista edeltäneissä tapaamisissa kerättyjä tietoja on käytetty taustatietojen ja olettamien tukena, tosin niiden katsotaan olevan vain epävirallisia tietoja. Tapaamisissa kerätyt tiedot on esitetty hyötymistarkoituksessa, ja ne ovat vain pieni otos asianomaisena päivänä huomautuksia esittämässä olleiden edustajien näkemyksistä. Huomautuksia esittäneiden edustajien määrä vastaa vain niitä henkilöitä, jotka ovat tuoneet tiedon itsenäisesti esille, ei tiettyä kantaa puoltavien tai vastustavien henkilöiden määrää.

7.3.4   Muiden jäsenvaltioiden alusten maihin tuomaa saalismäärää koskevat tiedot ovat vähäisiä, sillä valtaosa aluksista ei pura saalista Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Joitakin olettamia voidaan tehdä Yhdistyneen kuningaskunnan kalastuksen seurantakeskuksessa (FMC) muiden jäsenvaltioiden yli 15-metristen alusten perusteella VMS-järjestelmän kautta saaduista tiedoista, joista on kerrottu tarkemmin kohdassa 7.4.

| — | alusten maihin tuomat saalismäärät vuosina 2008–2011 MMO:n tilastoista saatujen, aluspäiväkirjaan kirjattujen tietojen sekä myynti-ilmoitusten tietojen perusteella |
| --- | --- |

—

alusten maihin tuomat saalismäärät vuosina 2008–2011 MMO:n tilastoista saatujen, aluspäiväkirjaan kirjattujen tietojen sekä myynti-ilmoitusten tietojen perusteella

| — | maihin tuodut saalismäärät ICES-ruutujen tasolla SCI-alueen sekä riutta-/suoja-alueen arvioidun saalismäärän ja arvioidun maihin tuodun saalismäärän lisäanalyysi Yhdistyneen kuningaskunnan ja muiden jäsenvaltioiden osalta (taulukot 1 ja 2) |
| --- | --- |

—

maihin tuodut saalismäärät ICES-ruutujen tasolla SCI-alueen sekä riutta-/suoja-alueen arvioidun saalismäärän ja arvioidun maihin tuodun saalismäärän lisäanalyysi Yhdistyneen kuningaskunnan ja muiden jäsenvaltioiden osalta (taulukot 1 ja 2)

| — | MMO:n kalastajilta keräämät tiedot kuulemista edeltäneissä tilaisuuksissa, joita pidettiin kesäkuusta elokuuhun 2013 |
| --- | --- |

—

MMO:n kalastajilta keräämät tiedot kuulemista edeltäneissä tilaisuuksissa, joita pidettiin kesäkuusta elokuuhun 2013

| — | paikallisen MMO:n ja IFCA:n rannikkoalueesta vastaavan virkamiehen tiedot. |
| --- | --- |

—

paikallisen MMO:n ja IFCA:n rannikkoalueesta vastaavan virkamiehen tiedot.

7.4   SCI-alue Start Point to Plymouth Sound & Eddystone

7.4.1   Valtaosa Yhdistyneen kuningaskunnan aluksista, jotka toimivat ICES-ruutujen 29E5 ja 29E6 alueella, ovat alle 10 metrin pituisia ja pääasiassa verkkoaluksia (261 alusta), käsisiima-aluksia (126 alusta) ja merta-aluksia (72 alusta). Jotkin alukset ovat yli 15-metrisiä puomitrooleja (25 alusta).

7.4.2   Maihin tuodut saaliit ovat pääasiassa kampasimpukoita, taskurapuja, kilohaileja ja sardiineja.

7.4.3   Ranskan ja Belgian aluksilla on lain mukaan oikeus päästä yli 6 meripeninkulman etäisyydellä sijaitsevaan osaan SCI-aluetta.

7.4.4   Suurin osa kyseisten ICES-ruutujen alueella kalastavista ulkomaisista aluksista on yli 15-metrisiä, tosin toisinaan muutamat aluksista ovat alle 10-metrisiä. Ranskan ja Belgian alusten maihin tuomia saalismääriä koskevat tiedot ovat vähäisiä, koska valtaosa näistä aluksista ei pura saalista Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Ranskalta ja Belgialta on pyydetty yksityiskohtaisia tilastotietoja, ja nämä tiedot lisätään lopulliseen vaikutustenarviointiin, kunhan ne saadaan.

7.4.5   VMS-tiedot (60) Ranskan ja Belgian aluksista viittaavat siihen, että SCI-alueen ehdotetuilla kieltoalueilla, joihin niillä on oikeus päästä, kalastetaan vain vähän tai ei lainkaan (karttakuvat 3 ja 4).

7.4.6   Belgian kalastusalan kanssa pidettiin kuulemista edeltävä tapaaminen 12. heinäkuuta 2013 Ostendissa Belgian kalastusviranomaisten avustuksella. Tarkoituksena oli tiedottaa ammattikalastukseen mahdollisesti kohdistuvasta kalastuksenhoitotoimenpiteestä Englannin aluevesiin kuuluvalla eurooppalaisella suojellulla merialueella, jonne Belgian aluksilla on oikeus päästä 6–12 meripeninkulman etäisyydellä. Heinäkuun 12. päivän tapaamiseen osallistuneet alan edustajat kertoivat, että senhetkiset ehdotetut toimenpiteet kallioriutan ominaispiirteiden suojelemiseksi SCI-alueella eivät vaikuttaneet merkittävästi heidän toimintaansa. Kyseisiä kallioriuttoja pidettiin pääasiassa sopimattomina pohjapyydysten käytölle. Ranskan viranomaisten ja Ranskan kalastusalan edustajien kanssa pidettiin kuulemistilaisuus Pariisissa 27. syyskuuta 2013. Edustajat kertoivat, että Eddystonen ja Hatt Rockin välinen väylä oli Ranskan aluksille tärkeä.

7.4.7   Belgian kalastusalan edustajilta kuulemiseen saaduista virallisista vastauksista vahvistui, että Belgian alukset harjoittivat vähäistä kalastustoimintaa kyseisellä alueella, mutta Ranskan kalastusalan edustajat vahvistivat kalastusta harjoitettavan erityisesti Hatt Rockin alueella.

Karttakuva 2

ICES-tilastoruutujen 29E5 ja 29E6 sekä SCI-alueen Start Point to Plymouth Sound & Eddystone kartta

Karttakuva 3

Ranskan alusten VMS-sijaintiraportit vuonna 2012

Karttakuva 4

Vuotta 2012 koskevat Belgian VMS-järjestelmän sijaintiraportit

7.5   Asiaankuuluvan maihin tuodun saalismäärän arvon määrittäminen

Yhdistynyt kuningaskunta

7.5.1   Kalastusaluksiin kohdistuva suora vaikutus johtaisi ehdotetulla kieltoalueella pohjapyydyksillä saadun saalismäärän ja sitä kautta maihin tuodun saalismäärän vähentymiseen. Mahdollisten vaikutusten arvioimiseksi on analysoitu MMO:n keräämät maihin tuotuja saalismääriä koskevat tiedot.

7.5.2   Taulukossa 1 on esitetty ICES-tilastoruutujen 29E5 ja 29E6 alueelta maihin tuotua saalismäärää koskeva laskelma (mukana Yhdistyneen kuningaskunnan alukset, joiden on havaittu kalastavan alueella tammikuusta 2008 lähtien). Taulukon 1 arviot perustuvat maihin tuodun saaliin keskimääräiseen määrään tammikuusta 2008 joulukuuhun 2011 ulottuvalla jaksolla.

Taulukko 1

Yhdistyneen kuningaskunnan alusten maihin tuomat saalismäärät ICES-ruutujen 29E5 ja 29E6 alueelta keskimäärin vuosittain ja SCI-alueelta maihin tuodut arvioidut keskimääräiset saalismäärät (tammikuu 2008 – joulukuu 2011)

| Pyydystyyppi | Maihin tuodun saaliin paino
  (tonneina) | Arvo
  (GBP) | Arvo SCI-alueella
  (GBP) | Arvo kieltoalueella (1,77 % SCI-alueesta)
  (GBP) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Puomitroolit | 1 429 | 3 844 049 | 2 693 | 47,67 |
| Harat | 2 589 | 4 149 690 | 7 368 | 130,43 |
| Meriraputroolit | 7 | 4 873 | 0 | 0 |
| Muut pohjatroolit | 3 211 | 7 334 338 | 70 610 | 1 249,78 |
| Yhteensä | 7 236 | 15 332 950 | 80 671 | 1 428 |

Pyydystyyppi

Maihin tuodun saaliin paino

(tonneina)

Arvo

(GBP)

Arvo SCI-alueella

(GBP)

Arvo kieltoalueella (1,77 % SCI-alueesta)

(GBP)

Puomitroolit

1 429

3 844 049

2 693

47,67

Harat

2 589

4 149 690

7 368

130,43

Meriraputroolit

7

4 873

0

0

Muut pohjatroolit

3 211

7 334 338

70 610

1 249,78

Yhteensä

7 236

15 332 950

80 671

1 428

7.5.3   SCI-alueelta maihin tuodun saalismäärän arvioidut arvot on laskettu yhdistämällä käytettävissä olevat maihin tuotua saalismäärää koskevat tiedot (jotka jokainen kalastusalus antaa ICES-ruudun tasolla) SCI-alueelta saatuihin kalastusaluksen toimintatietoihin (jotka perustuvat VMS-raportteihin). Menetelmässä SCI-alueeseen on sovellettu jokaisen ICES-ruudun alueelta maihin tuodun saalismäärän osuutta koko SCI-alueella harjoitetun kalastustoiminnan määrän perusteella.

SCI-alueella Start Point to Plymouth Sound & Eddystone on käytetty ICES-ruutujen (29E5 ja 29E6) alueelta maihin tuodun saalismäärän tietoja, jotka on luokiteltu aluksen koon mukaan (yli 15-metriset alukset, 10–15-metriset alukset ja alle 10-metriset alukset).

Tämän jälkeen ehdotetulta kieltoalueelta maihin tuodun saaliin määrä arvioitiin suhteellisesti (alueiden koon perusteella) koko SCI-alueelta peräisin olevasta arvioidusta määrästä.

Tiedot SCI-alueella olevien ICES-ruutujen alueella harjoitetusta toiminnasta on jaoteltu kattavasti kalastustilastotaulukoissa 2008–2011.

Arvion mukaan SCI-alueelta saadut keskimääräiset vuositulot olivat yli 15-metrisillä puomitrooleilla 2 551 puntaa, yli 15-metrisillä hara-aluksilla 2 683 puntaa ja yli 15-metrisillä pohjatrooleilla 6 547 puntaa. Alle 10-metrisillä pohjatrooleilla arvioidut keskimääräiset vuositulot olivat 15 237 puntaa, ja 10–15-metrisillä pohjatrooleilla 54 408 puntaa. (Kattavat tiedot on annettu kalastustilastotaulukkoihin 2008–2011 kuuluvassa taulukossa 5.) Kuulemista edeltäneessä sidosryhmien tapaamisessa kävi ilmi, että määräyksen antamisen rahallinen vaikutus kohdistuu pääasiassa pohjatroolaukseen ja kampasimpukoiden pyyntiin haralla.

7.5.4   Arvioiden mukaan MMO:n ehdottamalta kieltoalueelta (joka on 1,77 prosenttia SCI-alueen pinta-alasta) maihin tuodun saalismäärän menettämisestä aiheutuvat tulonmenetykset olisivat yhteensä 1 428 puntaa.

7.5.5   Arvioidut kokonaiskustannukset ovat todennäköisesti yliarvioituja, sillä muille alueille siirtymistä ei ole odotettavissa.

Ranska ja Belgia

7.5.6   VMS-tietojen analysoinnin perusteella suurin osa Belgian alusten kalastustoiminnasta ICES-ruutujen 29E5 ja 29E6 alueella tapahtuu suojellun alueen ulkopuolella. Vuonna 2012 kyseisten kahden ICES-ruudun alueella kalasti vain 20 alusta. Valtaosa Ranskan alusten kalastustoiminnasta ICES-ruutujen 29E5 ja 29E6 alueella tapahtuu joko suojellusta alueesta länteen tai Hatt Rockin ja Brentonsin välillä. Vuonna 2012 kuusi Ranskan alusta ilmoitti VMS-sijainnin Eddystonen osassa SCI-aluetta siten, että niiden nopeus oli 1–6 solmua.

7.5.7   Belgian alusten kalastustoiminta keskittyy pääasiassa Plaicen osaan tällä alueella, ja Ranskan alusten kalastustoiminta keskittyy Haddockiin ja Whitingiin. Analyysiä muiden maiden kuin Yhdistyneen kuningaskunnan alusten VMS-toiminnasta ICES-ruutujen alueella koskevassa liitteessä B mainittua menetelmää käyttäen on arvioitu, että vuonna 2012

| — | Belgian alusten niistä SCI-alueen osista, joihin aluksilla on pääsy, maihin tuoma saalismäärä tonneina on arviolta 0,15 tonnia, jonka arvo on 339 puntaa. |
| --- | --- |

—

Belgian alusten niistä SCI-alueen osista, joihin aluksilla on pääsy, maihin tuoma saalismäärä tonneina on arviolta 0,15 tonnia, jonka arvo on 339 puntaa.

| — | Ranskan alusten niistä SCI-alueen osista, joihin aluksilla on pääsy, maihin tuoma saalismäärä tonneina on arviolta 4,2 tonnia, jonka arvo on 5 929 puntaa. |
| --- | --- |

—

Ranskan alusten niistä SCI-alueen osista, joihin aluksilla on pääsy, maihin tuoma saalismäärä tonneina on arviolta 4,2 tonnia, jonka arvo on 5 929 puntaa.

Pääsyä ei kielletä kuitenkaan koko alueelle, ja karttakuvien 3 ja 4 mukaan kalastustoimintaa harjoitetaan ehdotetun kieltoalueen (riuttojen suojellut ominaispiirteet ja suoja-alue) ulkopuolisilla väylillä. Maihin tuodun saalismäärän vähentymisestä aiheutuvien tosiasiallisten tulonmenetysten arvioidaan näin ollen olevan paljon yllä esitettyä pienempiä.

Liitteessä B on lisää tilastotietoja muista maista kuin Yhdistyneestä kuningaskunnasta.

7.6   Kiellon todennäköiset vaikutukset kalastusaluksiin

7.6.1   Maihin tuodun saalismäärän vähentymisestä aiheutuvat tulonmenetykset ovat arviolta pieniä, joten kiellon odotetaan vaikuttavan vain vähän Yhdistyneen kuningaskunnan ja Belgian aluksiin. Monet asianosaiset kalastajat ilmoittivat MMO:n järjestämissä kuulemista edeltäneissä tapaamisissa, ettei pohjapyydyksiä käytetä kallioriuttojen yllä mutta että tulonmenetyksiä voi aiheutua kallioriuttoja ympäröivillä suoja-alueilla. Tätä on arvioitu taulukossa 3. Belgian kalastusalan edustajien virallisesta kuulemisesta vahvistui, että Belgian alukset kalastavat alueella vain vähän. Ranskan kalastusalan edustajat vahvistivat, että Hatt Rockin kieltoalueen ympäristössä olevat kalastuspaikat menetetään, mutta vaihtoehtoisille kalastuspaikoille on kuitenkin helppo päästä.

7.7   Sopeutuvuus

7.7.1   Kalastustoiminnan kieltämisen todennäköisten vaikutusten arvioimiseksi on arvioitava, missä määrin alukset pystyvät säilyttämään saaliin arvon siirtymällä kalastamaan muille alueille.

7.7.2   Kalastajia pyydettiin täyttämään arvioinnin perustaksi kysely, jossa kysyttiin suoraan, missä määrin he joutuisivat siirtymään ehdotetun kiellon vuoksi muille alueille ja miten he pystyisivät kalastamaan vaihtoehtoisilla kalastuspaikoilla ja sopeutumaan tilanteeseen saaliin arvon säilyttääkseen. Useat kalastajat ilmoittivat, etteivät pystyisi vaihtamaan kalastuspaikkaansa tai pyydystyyppiään, mutta koska ehdotettu vaihtoehto rajoittaa kalastusta ainoastaan kallioriutan päällä ja suoja-alueella, siirtymisen tarve on hyvin pieni.

7.7.3   Parhaana pidetyn vaihtoehdon (määritettyjä kieltoalueita koskeva määräys) toteuttamisella koko aluetta koskevan kiellon sijaan minimoidaan pohjapyydystä käyttävien alusten tarve siirtyä muille alueille. Kalastusalan kanssa järjestetyissä kuulemista edeltäneissä tapaamisissa tuotiin muille alueille siirtymisen osalta esille koko aluetta koskevan kiellon vaikutus ja kallioriutan ominaispiirteiden väliin jäävien väylien merkitys. Pohjapyydysten vuorovaikutusta ei ole kuulemma tapahtunut ominaispiirteiden päällä, mutta ehdotetuilla suoja-alueilla sen sijaan kyllä.

7.7.4   Pyydysteknologian edistymistä ja vaikutuksia herkkiin ominaispiirteisiin aiotaan tarkastella oranssilla/vihreällä merkityn prosessin aikana.

7.8   Välilliset kustannukset

7.8.1   Ympäristökustannukset

7.8.2   On hyvin pieni mahdollisuus, että kustannukset nousisivat siitä syystä, että kauemmas vaihtoehtoisille kalastuspaikoille siirtyvät alukset kuluttaisivat enemmän polttoainetta ja että ehdotetusta kieltoalueesta aiheutuvia mahdollisia saaliin menetyksiä voidaan joutua korvaamaan. Tämä johtuu siitä, että kalastajat todennäköisesti jatkavat kalastusta kieltoalueiden välisillä väylillä.

7.8.3   Kalastus saattaa lisääntyä kieltoalueiden välille jäävillä väylillä, millä saattaa olla vaikutusta biologiseen monimuotoisuuteen ja elinympäristöihin (Rees, S. E. ym., 2013 (61)).

7.9   Hallinnolliset kustannukset ja valvontakustannukset

7.9.1   MMO soveltaa kiellon noudattamisen valvonnassa tiedusteluun perustuvaa riskilähtöistä lähestymistapaa, jota käyttävät useat hallituksen sääntelyviranomaiset kansallisen tiedustelumallin (62) mukaisesti. Jos tiedustelun perusteella vaikuttaa siltä, ettei kieltoa noudateta tai on olemassa riski sen noudattamatta jättämisestä, MMO laatii kyseisen merisuojelualueen tarpeisiin sovitetun valvontastrategian ja osoittaa siihen tarvittaessa resursseja. Tähän voi kuulua merivoimien partiointia, ilmavalvontaa tai muiden virastojen (esimerkiksi rannikkovesien kalastus- ja suojeluviranomaisten (IFCA), Yhdistyneen kuningaskunnan rajavalvontaviranomaisten tai ympäristöviraston (EA)) kanssa järjestettäviä yhteisiä operaatioita. MMO koordinoi mahdollisia yhteisiä operaatioita. MMO noudattaa merisuojelualueiden sääntelyssä vuonna 2006 annetun, lainsäädäntöä ja sääntelyä uudistaneen lain (Legislative and Regulatory Reform Act) mukaisia periaatteita sekä sääntelyviranomaisten toimintaohjeita (Regulators' Compliance Code) ja pyrkii varmistamaan, että sen mahdolliset valvontatoimet ovat oikeasuhteisia, vastuullisia, johdonmukaisia, avoimia ja kohdennettuja (63).

7.9.2   Ehdotetun määräyksen noudattamisen valvonta hoidetaan nykyisestä talousarviosta. EU:n VMS-seurantajärjestelmää käytetään hallintavälineenä yli 12-metristen alusten meri- ja ilmavalvonnassa. Alueella harjoitetun kalastustoiminnan vähyyden vuoksi noudattamatta jättämisen riski on lähes olematon tai pieni (64). Taulukossa 2 on esitetty parhaana pidetyn vaihtoehdon hallinnoinnista aiheutuvat arvioidut valvontakustannukset.

Taulukko 2

Suositetun vaihtoehdon vuotuiset valvontakustannukset
   (65)

| Toiminta | Yksikkökustannus
  (GBP) | Arvioitu yksikkömäärä vuodessa | Kokonaiskustannukset vuodessa
  (GBP) |
| --- | --- | --- | --- |
| Merivoimien pintavalvonta alueittain | 4 000/päivä | 1 | 4 000 |
| Yhteiset valvontapartiot paikallisen IFCA:n kanssa alueittain | 800–1 000/päivä | 5 | 4 000–5 000 |
| Ilmavalvonta alueittain | 2 050/tunti | 2 | 4 100 |
| Tutkinnat/syytteet alueittain | 10 375/tapaus | 1 | 10 375 |
| Yhteensä | | 9 | 22 475–23 475 |

Toiminta

Yksikkökustannus

(GBP)

Arvioitu yksikkömäärä vuodessa

Kokonaiskustannukset vuodessa

(GBP)

Merivoimien pintavalvonta alueittain

4 000/päivä

1

4 000

Yhteiset valvontapartiot paikallisen IFCA:n kanssa alueittain

800–1 000/päivä

5

4 000–5 000

Ilmavalvonta alueittain

2 050/tunti

2

4 100

Tutkinnat/syytteet alueittain

10 375/tapaus

1

10 375

Yhteensä

9

22 475–23 475

Taulukko 3

Suositetun vaihtoehdon rahamääräisten kustannusten vuosikehitys kiinteinä hintoina (GBP)

| | V0 | V1 | V2 | V3 | V4 | V5 | V6 | V7 | V8 | V9 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Siirtymäajan kustannukset | EI | EI | EI | EI | EI | EI | EI | EI | EI | EI |
| Vuotuiset jatkuvaluonteiset kustannukset – Paras arvio | 22 975 | 22 975 | 22 975 | 22 975 | 22 975 | 22 975 | 22 975 | 22 975 | 22 975 | 22 975 |
| Pienimmät | 22 475 | 22 975 | 22 975 | 22 975 | 22 975 | 22 975 | 22 975 | 22 975 | 22 975 | 22 975 |
| Suurimmat | 23 475 | 22 975 | 22 975 | 22 975 | 22 975 | 22 975 | 22 975 | 22 975 | 22 975 | 22 975 |
| Vuosittaisten kustannusten nykyarvo yhteensä (66): | 200 000 GBP |

V0

V1

V2

V3

V4

V5

V6

V7

V8

V9

Siirtymäajan kustannukset

EI

EI

EI

EI

EI

EI

EI

EI

EI

EI

Vuotuiset jatkuvaluonteiset kustannukset – Paras arvio

22 975

22 975

22 975

22 975

22 975

22 975

22 975

22 975

22 975

22 975

Pienimmät

22 475

22 975

22 975

22 975

22 975

22 975

22 975

22 975

22 975

22 975

Suurimmat

23 475

22 975

22 975

22 975

22 975

22 975

22 975

22 975

22 975

22 975

Vuosittaisten kustannusten nykyarvo yhteensä (66):

200 000 GBP

7.10   Suositetun vaihtoehdon hyödyt

7.10.1   Pohjapyydysten kieltäminen ehdotetuilla kieltoalueilla estäisi pohjapyydysten käytön kallioriutan ominaispiirteiden päällä, mistä on seuraavaa hyötyä:

| — | kallioriutan elinympäristöjen säilyttämisestä aiheutuvat ympäristöhyödyt. |
| --- | --- |

—

kallioriutan elinympäristöjen säilyttämisestä aiheutuvat ympäristöhyödyt.

Ympäristöhyötyjä kuvataan tässä muina kuin rahamääräisinä hyötyinä.

7.11   Ympäristöhyödyt

7.11.1   SCI-alueella sijaitseva kallioriutta on yksi maan biologisesti monimuotoisimmista riutoista, ja se on tärkeä elinympäristö tietyille harvinaisille lajeille tai biomaantieteellisen esiintymisalueensa laidalla eläville lajeille. Vaikka yksittäiset riutat ovat suhteellisen pieniä (sekä kansallisessa että paikallisessa mittakaavassa), ne ovat ekologiselta kannalta monimuotoisia ja muodostavat (kokonsa puolesta) paikallisesti merkittävän vedenalaisen kauempana merellä sijaitsevan riuttaelinympäristön (67).

7.11.2   Lähellä rantaa sijaitsevat riutat muodostuvat rannikkoriutasta, jossa maaeliöstö on levittäytynyt sublitoraalille vyöhykkeelle ja johon kuuluu laajoja ulos työntyviä kallioalueita, siirtolohkareita ja irtokiviä alueen avomeren puoleisissa osissa. Eddystonen ja sitä ympäröivien riuttojen tutkitulla alueella on poikkeuksellisia ominaispiirteitä: riutat sijaitsevat syvässä vedessä ja nousevat jyrkästi – Eddystone jopa pinnan yläpuolelle. Näiden riuttojen biologinen eliöyhteisö on hyvin runsas, ja se on jakautunut perinteisiin kalliovyöhykkeisiin, jotka muuttuvat edettäessä syvästä vedestä matalaan veteen. Riutoilla elää monia erilaisia lajeja, kuten pehmytkoralleja, merimakkaroita, merisiilejä, sarveissieniä, sienivuokkoja, merituppeja ja rakkoleviä. Alueella on havaittu esiintyvän Amphiantus dohrnii -lajin merivuokkoja ja Leptopsammia pruvoti -lajin koralleja (molemmat kansallisesti harvinaisia) sekä Eunicella verrucosa -lajin koralleja (Axelsson ym., 2006; Royal Haskoning, 2008 ja University of Plymouth, 2011) (68).

7.11.3   Riutat myös suojaavat jossain määrin rannikkoa ja ovat tärkeitä alueita ravinnekierron, hiilen- ja typensidonnan sekä sedimenttien vakautumisen kannalta.

7.11.4   Suojeltu riutan elinympäristö on pyydettyjen lajien ja sivusaaliina saatavien lajien luonnollinen lisääntymisalue.

7.11.5   Määräyksen hyötyjä ovat asianmukaisen suojelun antaminen ja ekologisten ominaispiirteiden turvaaminen, mikä voi mahdollisesti johtaa entistä runsaampaan biologiseen monimuotoisuuteen muihin kalastuspaikkoihin verrattuna.

7.11.6   Määräyksen voimaantulosta aiheutuvat ympäristöhyödyt ovat merkittäviä, sillä sen avulla suojellaan alueella sijaitsevan kallioriutan ominaispiirteitä pohjapyydyksiltä. Tällä edistetään säilyttämistä koskevan suojelutavoitteen saavuttamista. Tästä on lisähyötyä SCI-alueella sijaitseville muille ominaispiirteille, ja suositetusta kiellosta aiheutuu yleistä hyötyä riutan elinympäristölle. Tämä voi lisätä alueiden virkistyskäyttöä, ja esimerkiksi sukeltajat ja vapaa-ajan kalastajat saattavat hyödyttää paikallista taloutta.

7.12   Sosiaaliset ja taloudelliset hyödyt

7.12.1   On mahdollista, että kallioriutan ominaispiirteiden ja elinympäristön kunnon säilyminen voi lisätä alueen virkistyskäyttöä ja houkutella myös sukeltajia ja vapaa-ajan kalastajia (Rees, S. E. ym., 2013 (69); Chae, D. R. ym., 2012 (70)). Se voi myös lisätä alueen matkailua ja sitä kautta paikallisten yritysten tuloja (Rees, S. E. ym., 2013).

7.12.2   Aluekohtaisen lähestymistavan toteuttaminen kalastuksenhoidossa koko aluetta koskevan kiellon sijaan vähentää pohjapyydystä käyttävien alusten tarvetta siirtyä muille alueille.

7.13   Kustannusten ja hyötyjen jakautuminen

7.13.1   Sosiaaliset ja taloudelliset kustannukset jakautuvat pääasiassa Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Ranskassa paikallisella tasolla (valvontakustannuksia lukuun ottamatta), ja ympäristöhyödyt kattavat kaikkineen laajemman alueen ja vaikuttavat kansallisesti.

Liite A: Yhdistyneen kuningaskunnan kalastustilastoista poimittuja tietoja ja taulukkoja koskevat huomautukset

Taulukot, joihin on koottu tietoja eurooppalaisiksi suojelluiksi merialueiksi määritetyt alueet kattavien ICES-ruutujen alueella harjoitetusta ja ilmoitetusta toiminnasta, on esitetty yksityiskohtaisesti MMO:n verkkosivuilla (71).

Tiedot on esitetty niin yksityiskohtaisesti kuin käytettävissä olevien, Yhdistyneen kuningaskunnan kalastusviranomaisille ilmoitettujen tietojen perusteella on mahdollista.

Tilastoissa on tietoa alueen kattamien ruutujen alueelta maihin tuodun saaliin määrästä ja arvosta sekä yksityiskohtaista tietoa aluksista, käytetyistä pyydyksistä ja pyydetyistä lajeista.

Kalastustoimintaa koskevien tietojen lisäksi yli 15-metriset alukset ilmoittavat tarkan sijaintinsa joka toinen tunti osana Yhdistyneen kuningaskunnan VMS-seurantajärjestelmää.

Näiden yli 15-metristen alusten osalta on pystytty kokoamaan karkea joukko sijaintitietoja kalastuksen raportointijärjestelmistä sekä yksityiskohtaisia sijaintiraportteja VMS-seurantajärjestelmästä, minkä avulla kalastustoimintaa on voitu arvioida tarkemmin. Kalastustoimintaa koskevien tietojen yksityiskohtaisen kokoamisen ansiosta voidaan arvioida yli 15-metristen alusten toimintaa yksittäisillä eurooppalaisilla suojelluilla merialueilla.

Jos kyseinen tieto on saatavilla, se on ilmoitettu yli 15-metristen alusten kohdalla taulukoissa ICES-ruudun alueella harjoitetun kokonaistoiminnan rinnalla. Tämän jälkeen näiden kahden tiedon välistä suhdelukua on sovellettu muun pituisia aluksia koskeviin tietoihin ja näin on laadittu arviot kokonaispituudeltaan alle 15-metristen alusten toiminnasta ehdotetuilla kieltoalueilla.

Huom. Ehdotetut kieltoalueet sijaitsevat rannan läheisyydessä, joten yli 15-metristen alusten alueilla harjoittaman toiminnan perusteella saadun suhdeluvun käyttö Yhdistyneen kuningaskunnan muiden alusten toiminnan arviointiin ei välttämättä ole asianmukaista, sillä suuremmat, etenkin yli 10-metriset, alukset kalastavat yleensä kauempana merellä kuin muut.

Nämä tiedot on merkitty taulukoissa harmaalla taustavärillä sen osoittamiseksi, että kyse on arvioista, joita on syytä käyttää varovasti.

Jäljempänä annetaan luettelo analyysiin sisältyvistä keltaisella merkityistä eurooppalaisista suojelluista merialueista, jotka ovat rannikkoalueita (osa ruuduista kattaa useamman kuin yhden alueen).

Tästä päällekkäisyydestä seuraa, että ehdotettujen kieltoalueiden mahdollisia kokonaistietoja ei voida arvioida laskemalla yksittäisten alueiden analyysit yhteen. Jäljempänä olevassa taulukossa on tarkempia tietoja yli 15-metristen alusten osuudesta kuhunkin ehdotettuun kieltoalueeseen liittyvien ICES-ruutujen alueella harjoitetusta kokonaistoiminnasta (kyseisistä aluksista on saatavana yksityiskohtaisia satelliittitietoja).

Näin ollen jos näiden alusten toiminnasta eurooppalaisilla suojelluilla merialueilla on paljon tietoa, VMS-toimintaan perustuvat arviot muun pituisten alusten toiminnasta ovat todennäköisesti luotettavampia kuin niillä alueilla, joilla tietoja on vain vähän.

Liite B: Muiden maiden kuin Yhdistyneen kuningaskunnan kalastustilastoja koskevia huomautuksia

Näihin taulukkoihin on poimittu niitä maihin tuotua saalismäärää koskevia tietoja, jotka jäsenvaltiot ovat ilmoittavat tieteellis-teknis-taloudellisen kalastuskomitean (STECF) pyyntiponnistusjärjestelyjä käsittelevälle työryhmälle.

Työryhmä kerää toimintansa ohella erilaisia tietoja, mukaan luettuina yksityiskohtaiset tiedot kunkin ICES-ruudun alueelta kussakin jäsenvaltiossa maihin tuoduista saalismääristä eri lajien osalta asiaan liittyvine alusryhmineen. Tiedot kootaan STEFC:n työryhmän tarpeita varten, joten niiden käsittelyssä on oltava tarkkana, jottei toimintaa koskevia tietoja lasketa kahteen kertaan. Tiedot ovat peräisin STECF:n verkkosivuilta. (72)

Yhteenlasketut tulokset on tarkistettu vertaamalla niitä EU:n kalastuksen tiedonsiirtojärjestelmiin (FIDES) kirjattuun, tiettyihin kiintiökantoihin liittyvään toimintaan ilmoitettujen tietojen paikkansapitävyyden varmistamiseksi.

STECF:n tiedostoihin sisältyvien, lajien ja alueiden erilaisia yhdistelmiä koskevien tietojen sekä FIDES-järjestelmiin kiintiöiden käytön seuraamiseksi ilmoitettujen, yhtä yksityiskohtaisten saalistietojen yhteenlasketuissa tuloksissa on kuitenkin eroja. Luvut kertovat siis vain suuntaa-antavasti asiaankuuluvien jäsenvaltioiden toiminnasta alueella, eivätkä ne ole lopullisia tietoja.

Suuntaa-antavat rahamääräiset arvot on laskettu käyttämällä Yhdistyneen kuningaskunnan alusten asianomaisen ICES-ruudun alueelta tai vastaavilta alueilta maihin tuoman saalismäärän keskimääräistä arvoa.

Tietojen puuttuminen joidenkin vuosien osalta voi tarkoittaa, ettei toiminnasta ole ilmoitettu tai ettei tietoja ole toimitettu.

ANALYYSI MUIDEN MAIDEN KUIN YHDISTYNEEN KUNINGASKUNNAN ALUSTEN VMS-TOIMINNASTA TÄHÄN VAIKUTUSTENARVIOINTIIN LIITTYVÄN SCI-ALUEEN KATTAVIEN ICES-RUUTUJEN ALUEELLA

Käytetty menetelmä

Tämä analyysi on tehty soveltamalla muiden maiden kuin Yhdistyneen kuningaskunnan aluksista – etenkin Ranskan ja Belgian aluksista, joilla on historiaan perustuvia oikeuksia päästä tiettyihin osiin Yhdistyneen kuningaskunnan rannikkovesiä – saatuihin tietoihin samaa perusmenetelmää, jota on käytetty sen selvittämisessä, ovatko Yhdistyneen kuningaskunnan alukset harjoittaneet toimintaa tietyllä alueella.

Menetelmään kuuluu kalastustoiminnan arviointi VMS-tietojen pohjalta VMS-sanomissa (niin sanotuissa ping-sanomissa) ilmoitetun aluksen nopeuden perusteella.

Yhdistyneen kuningaskunnan VMS-järjestelmästä valitaan määritetyn alueen kattavasta yhdestä tai useammasta asianomaisesta ruudusta muiden maiden kuin Yhdistyneen kuningaskunnan aluksista saadun jokaisen VMS-sanoman tiedot, ja poimitaan tarkemmat tiedot aluksesta eli aluksen (yhteisön kalastuslaivastorekisterin) numero, sijainti ja nopeus sekä sanoman päiväys ja kellonaika.

Jokainen sanoma arvioidaan ja luokitellaan kalastukseen viittaavaksi, jos nopeus on vähintään 1 ja enintään 6 solmua.

Nämä asianomaisista yhdestä tai useammasta ruudusta saadut kalastukseen viittaavat sanomat käsitellään sitten paikkatietojärjestelmäohjelmistolla sen selvittämiseksi, sijaitsiko alus asianomaisen alueen sisällä vai ulkopuolella.

Näin voidaan laskea jokaisen jäsenvaltion osalta määritetyn alueen sisällä sijaitsevan ruudun alueelta kirjattujen kalastukseen viittaavien sanomien suhteellinen osuus. Näin saatua kerrointa sovelletaan sitten STEFC:n tiedostoissa kyseisen jäsenvaltion kohdalla ilmoitettuun maihin tuodun saaliin kokonaismäärään, minkä avulla voidaan laatia arvio muiden maiden kuin Yhdistyneen kuningaskunnan alusten toiminnasta määritetyllä alueella.

TIIVISTELMÄ BELGIAN JA RANSKAN ALUSTEN TOIMINNASTA ALUEEN PLYMOUTH SOUND, START POINT & EDDYSTONE KATTAVISSA ICES-RUUDUISSA 29E5 JA 29E6

Tässä esitetään yhteenveto jäsenvaltioiden alusten toiminnasta maihin tuodun kalasaaliin määrän ja arvon osalta seuraavasti:

| (1) | pohjapyydyksillä harjoitettu kalastus yhteensä asianomaisen alueen kattavien ICES-ruutujen alueella |
| --- | --- |

(1)

pohjapyydyksillä harjoitettu kalastus yhteensä asianomaisen alueen kattavien ICES-ruutujen alueella

| (2) | pohjapyydyksillä harjoitettua kalastusta koskevat arviot asianomaisella määritetyllä alueella. |
| --- | --- |

(2)

pohjapyydyksillä harjoitettua kalastusta koskevat arviot asianomaisella määritetyllä alueella.

Osa A – Kalastuksen kokonaismäärä (tonneina)

| | | (1) | (2) |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Kalastus (tonneina) ICES-ruutujen 29E5 ja 29E6 alueella | SCI-alueella harjoitettu kalastus (tonneina), arvioitu VMS-toiminnan enimmäismäärän perusteella vuosina 2010–2012 |
| BELGIA | Pyydyksen koodi | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| Yli 15-metriset alukset | BT2 (73) | 52,05 | 47,86 | 157,01 | 180,61 | 0,04 | 0,03 | 0,11 | 0,13 |
| | Hara | 0,00 | 0,00 | 0,21 | 2,90 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| | TR2 (74) | 0,00 | 1,55 | 11,06 | 30,58 | 0,00 | 0,00 | 0,01 | 0,02 |
| | 29E5 ja 29E6 yhteensä | 52,05 | 49,41 | 168,27 | 214,09 | 0,04 | 0,03 | 0,12 | 0,15 |
| RANSKA | Pyydyksen koodi | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| 0–15 metrin pituiset alukset | Pohjatroolit | 0,00 | 0,00 | 5,25 | 1,06 | 0,00 | 0,00 | 0,02 | 0,00 |
| | Hara | 0,00 | 0,00 | 3,60 | 0,93 | 0,00 | 0,00 | 0,02 | 0,00 |
| Yli 15-metriset alukset | Pohjatroolit | 0,00 | 0,00 | 1 033,43 | 960,35 | 0,00 | 0,00 | 4,50 | 4,18 |
| | Hara | 0,00 | 0,00 | 8,61 | 2,40 | 0,00 | 0,00 | 0,04 | 0,01 |
| | 29E5 ja 29E6 yhteensä | 0,00 | 0,00 | 1 050,89 | 964,74 | 0,00 | 0,00 | 4,57 | 4,20 |

(1)

(2)

Kalastus (tonneina) ICES-ruutujen 29E5 ja 29E6 alueella

SCI-alueella harjoitettu kalastus (tonneina), arvioitu VMS-toiminnan enimmäismäärän perusteella vuosina 2010–2012

BELGIA

Pyydyksen koodi

2009

2010

2011

2012

2009

2010

2011

2012

Yli 15-metriset alukset

BT2 (73)

52,05

47,86

157,01

180,61

0,04

0,03

0,11

0,13

Hara

0,00

0,00

0,21

2,90

0,00

0,00

0,00

0,00

TR2 (74)

0,00

1,55

11,06

30,58

0,00

0,00

0,01

0,02

29E5 ja 29E6 yhteensä

52,05

49,41

168,27

214,09

0,04

0,03

0,12

0,15

RANSKA

Pyydyksen koodi

2009

2010

2011

2012

2009

2010

2011

2012

0–15 metrin pituiset alukset

Pohjatroolit

0,00

0,00

5,25

1,06

0,00

0,00

0,02

0,00

Hara

0,00

0,00

3,60

0,93

0,00

0,00

0,02

0,00

Yli 15-metriset alukset

Pohjatroolit

0,00

0,00

1 033,43

960,35

0,00

0,00

4,50

4,18

Hara

0,00

0,00

8,61

2,40

0,00

0,00

0,04

0,01

29E5 ja 29E6 yhteensä

0,00

0,00

1 050,89

964,74

0,00

0,00

4,57

4,20

Osa B – Kalastuksen kokonaisarvo

| | | (1) | (2) |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Kalastus (GBP) ICES-ruutujen 29E5 ja 29E6 alueella | SCI-alueella harjoitettu kalastus (GBP), arvioitu VMS-toiminnan enimmäismäärän perusteella vuosina 2009–2012 |
| BELGIA | Pyydyksen koodi | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| Yli 15-metriset alukset | BT2 (75) | 150 193 | 141 065 | 472 999 | 388 618 | 106 | 99 | 332 | 273 |
| | Hara | 0 | 0 | 2 363 | 5 776 | 0 | 0 | 2 | 4 |
| | TR2 (76) | 0 | 3 462 | 30 241 | 87 690 | 0 | 2 | 21 | 62 |
| | 29E5 ja 29E6 yhteensä | 150 193 | 144 527 | 505 603 | 482 083 | 106 | 102 | 355 | 339 |
| RANSKA | Pyydyksen koodi | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| 0–15 metrin pituiset alukset | Pohjatroolit | 0 | 0 | 24 412 | 4 117 | 0 | 0 | 106 | 18 |
| | Hara | 0 | 0 | 5 877 | 1 902 | 0 | 0 | 26 | 8 |
| Yli 15-metriset alukset | Pohjatroolit | 0 | 0 | 1 482 281 | 1 351 906 | 0 | 0 | 6 453 | 5 885 |
| | Hara | 0 | 0 | 14 055 | 3 995 | 0 | 0 | 61 | 17 |
| | 29E5 ja 29E6 yhteensä | 0 | 0 | 1 526 624 | 1 361 920 | 0 | 0 | 6 646 | 5 929 |

(1)

(2)

Kalastus (GBP) ICES-ruutujen 29E5 ja 29E6 alueella

SCI-alueella harjoitettu kalastus (GBP), arvioitu VMS-toiminnan enimmäismäärän perusteella vuosina 2009–2012

BELGIA

Pyydyksen koodi

2009

2010

2011

2012

2009

2010

2011

2012

Yli 15-metriset alukset

BT2 (75)

150 193

141 065

472 999

388 618

106

99

332

273

Hara

0

0

2 363

5 776

0

0

2

4

TR2 (76)

0

3 462

30 241

87 690

0

2

21

62

29E5 ja 29E6 yhteensä

150 193

144 527

505 603

482 083

106

102

355

339

RANSKA

Pyydyksen koodi

2009

2010

2011

2012

2009

2010

2011

2012

0–15 metrin pituiset alukset

Pohjatroolit

0

0

24 412

4 117

0

0

106

18

Hara

0

0

5 877

1 902

0

0

26

8

Yli 15-metriset alukset

Pohjatroolit

0

0

1 482 281

1 351 906

0

0

6 453

5 885

Hara

0

0

14 055

3 995

0

0

61

17

29E5 ja 29E6 yhteensä

0

0

1 526 624

1 361 920

0

0

6 646

5 929

Koko yhteenveto kalastusta koskevista tiedoista on saatavana muiden maiden kuin Yhdistyneen kuningaskunnan alusten kalastustilastoista.

LIITE VI

Image

Image

Image

Image

TAUSTATIEDOT

Johdanto

| 1.1 | Alue: SCI-alue (77) Haisborough, Hammond & Winterton. |
| --- | --- |

1.1

Alue: SCI-alue (77) Haisborough, Hammond & Winterton.

| 1.2 | SCI-alue Haisborough, Hammond & Winterton on nimetty SCI-alueeksi riuttojen (Sabellaria spinulosa) ja särkkien (jotka ovat koko ajan juuri ja juuri meriveden peitossa) vuoksi. Sabellaria spinulosa -riuttojen ominaispiirteillä on monia tärkeitä vaikutuksia fyysiseen ympäristöön: usein ne vakauttavat hiekkaa, soraa ja kiviä; matojen putkimaiset kuoret toimivat kovana alustana siihen kiinnittyville pieneliöille; ne voivat käyttää erilaisia halkeamia, pintoja ja sedimenttejä asumuksenaan ja niiden ulosteet sekä muut jätökset ja sedimentit voivat olla tärkeitä ravinnonlähteitä muille eliöille (Holt ym., 1998; Hendricks ym., 2011 ja Limpenny ym., 2010). Näistä syistä monien biogeenisten riuttojen eläimistö ja kasvisto on hyvin monimuotoista, ja ainakin makroeläimistö on usein paljon runsaampaa ja monimuotoisempaa kuin ympäröivillä alueilla (Holt ym., 1998; Hendrick ym., 2011 ja Pearce ym., 2007) (78). |
| --- | --- |

1.2

SCI-alue Haisborough, Hammond & Winterton on nimetty SCI-alueeksi riuttojen (Sabellaria spinulosa) ja särkkien (jotka ovat koko ajan juuri ja juuri meriveden peitossa) vuoksi. Sabellaria spinulosa -riuttojen ominaispiirteillä on monia tärkeitä vaikutuksia fyysiseen ympäristöön: usein ne vakauttavat hiekkaa, soraa ja kiviä; matojen putkimaiset kuoret toimivat kovana alustana siihen kiinnittyville pieneliöille; ne voivat käyttää erilaisia halkeamia, pintoja ja sedimenttejä asumuksenaan ja niiden ulosteet sekä muut jätökset ja sedimentit voivat olla tärkeitä ravinnonlähteitä muille eliöille (Holt ym., 1998; Hendricks ym., 2011 ja Limpenny ym., 2010). Näistä syistä monien biogeenisten riuttojen eläimistö ja kasvisto on hyvin monimuotoista, ja ainakin makroeläimistö on usein paljon runsaampaa ja monimuotoisempaa kuin ympäröivillä alueilla (Holt ym., 1998; Hendrick ym., 2011 ja Pearce ym., 2007) (78).

| 1.3 | Ympäristö-, elintarvike- ja maaseutuministeriö (Defra) on ottanut käyttöön kalastuksenhoitoa eurooppalaisella suojelulla merialueella koskevan tarkistetun lähestymistavan (ks. kohta 2.1). Tämän tuloksena MMO:n oli laadittava toimenpiteitä Sabellaria spinulosa -riuttojen ominaispiirteiden suojelemiseksi pohjapyydysten käytöltä 6–12 meripeninkulman etäisyydellä sijaitsevassa SCI-alueen osassa, jotta varmistetaan luontodirektiivin (79) 6 artiklan täysimääräinen noudattaminen. |
| --- | --- |

1.3

Ympäristö-, elintarvike- ja maaseutuministeriö (Defra) on ottanut käyttöön kalastuksenhoitoa eurooppalaisella suojelulla merialueella koskevan tarkistetun lähestymistavan (ks. kohta 2.1). Tämän tuloksena MMO:n oli laadittava toimenpiteitä Sabellaria spinulosa -riuttojen ominaispiirteiden suojelemiseksi pohjapyydysten käytöltä 6–12 meripeninkulman etäisyydellä sijaitsevassa SCI-alueen osassa, jotta varmistetaan luontodirektiivin (79) 6 artiklan täysimääräinen noudattaminen.

| 1.4 | Pohjapyydyksellä tarkoitetaan kaikkia meressä työnnettäviä tai vedettäviä pyydyksiä, jotka koskevat merenpohjaa. Näihin kuuluvat pohjapyyntiin tarkoitetut ovelliset troolit, pohjapyyntiin tarkoitetut puomitroolit sekä simpukkaharat. Kalastustoiminnan ja ominaispiirteiden välistä vuorovaikutusta on siis rajoitettava kalastuksenhoitotoimenpiteillä. |
| --- | --- |

1.4

Pohjapyydyksellä tarkoitetaan kaikkia meressä työnnettäviä tai vedettäviä pyydyksiä, jotka koskevat merenpohjaa. Näihin kuuluvat pohjapyyntiin tarkoitetut ovelliset troolit, pohjapyyntiin tarkoitetut puomitroolit sekä simpukkaharat. Kalastustoiminnan ja ominaispiirteiden välistä vuorovaikutusta on siis rajoitettava kalastuksenhoitotoimenpiteillä.

| 1.5 | Vaikutustenarvioinnin tarkoituksena on tuoda esiin kyseisten ominaispiirteiden suojelemiseksi esitetyn, pohjapyydysten käytön kieltämistä koskevan MMO:n määräyksen arvioidut kustannukset ja hyödyt. Vaikutustenarvioinnista käy myös ilmi, miksi suositettua vaihtoehtoa pidetään parhaana. Vaikutustenarvioinnin luonnoksesta on järjestetty julkinen kuuleminen. |
| --- | --- |

1.5

Vaikutustenarvioinnin tarkoituksena on tuoda esiin kyseisten ominaispiirteiden suojelemiseksi esitetyn, pohjapyydysten käytön kieltämistä koskevan MMO:n määräyksen arvioidut kustannukset ja hyödyt. Vaikutustenarvioinnista käy myös ilmi, miksi suositettua vaihtoehtoa pidetään parhaana. Vaikutustenarvioinnin luonnoksesta on järjestetty julkinen kuuleminen.

| 1.6 | Vaikutustenarvioinnin perustana olevat tilastotiedot ja muut tiedot on saatu Natural England -asiantuntijaelimeltä (NE), rannikkovesien kalastus- ja suojeluviranomaisilta (IFCA) ja MMO:lta. Lisäksi MMO järjesti yhdessä itäisen IFCA:n kanssa King's Lynnissa 11. kesäkuuta 2013 sekä Bostonissa 17. kesäkuuta 2013 yleisötilaisuudet, joissa tavattiin sidosryhmiä suorien kysymysten esittämiseksi ja tietojen keräämiseksi ehdotettujen kieltoalueiden taloudellisista vaikutuksista. Belgian viranomaisten ja kalastusalan edustajien kanssa järjestettiin tapaaminen Belgiassa 12. heinäkuuta 2013. Alalta saatujen kommenttien ja Belgian kalastusalan edustajien esittämien huomautusten perusteella pohjapyydyksiä käytetään ehdotetuilla kieltoalueilla hyvin vähän. Ammattikalastajien haastatteluista saadut tiedot ja lausunnot merkittiin muistiin ja otettiin tässä vaikutustenarvioinnissa huomioon epävirallisina tietoina. |
| --- | --- |

1.6

Vaikutustenarvioinnin perustana olevat tilastotiedot ja muut tiedot on saatu Natural England -asiantuntijaelimeltä (NE), rannikkovesien kalastus- ja suojeluviranomaisilta (IFCA) ja MMO:lta. Lisäksi MMO järjesti yhdessä itäisen IFCA:n kanssa King's Lynnissa 11. kesäkuuta 2013 sekä Bostonissa 17. kesäkuuta 2013 yleisötilaisuudet, joissa tavattiin sidosryhmiä suorien kysymysten esittämiseksi ja tietojen keräämiseksi ehdotettujen kieltoalueiden taloudellisista vaikutuksista. Belgian viranomaisten ja kalastusalan edustajien kanssa järjestettiin tapaaminen Belgiassa 12. heinäkuuta 2013. Alalta saatujen kommenttien ja Belgian kalastusalan edustajien esittämien huomautusten perusteella pohjapyydyksiä käytetään ehdotetuilla kieltoalueilla hyvin vähän. Ammattikalastajien haastatteluista saadut tiedot ja lausunnot merkittiin muistiin ja otettiin tässä vaikutustenarvioinnissa huomioon epävirallisina tietoina.

| 1.7 | Määräysesityksen sekä kyseistä aluetta koskevan vaikutustenarvioinnin luonnoksista järjestettiin virallinen kuuleminen 10. syyskuuta 2013 – 22. lokakuuta 2013 lakimääräisen määräyksenantomenettelyn mukaisesti. Belgian kalastusalan edustajien esittämien huomautusten perusteella Belgian alukset harjoittavat kalastustoimintaa kyseisellä eurooppalaisella suojellulla merialueella, mutta niistä ei vahvistunut, harjoitetaanko kalastusta myös ehdotetuilla kieltoalueilla. |
| --- | --- |

1.7

Määräysesityksen sekä kyseistä aluetta koskevan vaikutustenarvioinnin luonnoksista järjestettiin virallinen kuuleminen 10. syyskuuta 2013 – 22. lokakuuta 2013 lakimääräisen määräyksenantomenettelyn mukaisesti. Belgian kalastusalan edustajien esittämien huomautusten perusteella Belgian alukset harjoittavat kalastustoimintaa kyseisellä eurooppalaisella suojellulla merialueella, mutta niistä ei vahvistunut, harjoitetaanko kalastusta myös ehdotetuilla kieltoalueilla.

2.   Toimenpiteen perustelut

| 2.1 | Defra tarkisti elokuussa 2012 kalastuksenhoitoa eurooppalaisilla merialueilla määrittääkseen jatkossa tarvittavia kalastuksenhoitotoimenpiteitä, jotta alueen ominaispiirteet säilyisivät hyvässä kunnossa. Tästä syntyi kalastuksenhoitoa eurooppalaisilla merialueilla koskeva tarkistettu lähestymistapa (80). |
| --- | --- |

2.1

Defra tarkisti elokuussa 2012 kalastuksenhoitoa eurooppalaisilla merialueilla määrittääkseen jatkossa tarvittavia kalastuksenhoitotoimenpiteitä, jotta alueen ominaispiirteet säilyisivät hyvässä kunnossa. Tästä syntyi kalastuksenhoitoa eurooppalaisilla merialueilla koskeva tarkistettu lähestymistapa (80).

| 2.2. | Tarkistettu lähestymistapa pannaan täytäntöön tutkimustiedon pohjalta, riskilähtöisesti ja vaiheittain. Riskien priorisoinnin perustana on käytetty taulukkoa (81), jossa luokitellaan kalastustoiminnan ja ekologisten ominaispiirteiden välisten vuorovaikutusten riskit. Kalastuksen ja ominaispiirteen väliset vuorovaikutukset on merkitty punaisella, oranssilla, vihreällä tai sinisellä. Punaisella merkityt on asetettu ensisijaisiksi, ja kalastuksenhoitotoimenpiteet pannaan täytäntöön vuoden 2013 loppuun mennessä (kalastustoiminnan todellisesta määrästä riippumatta), jotta vältetään liitteen I mukaisten ominaispiirteiden heikentyminen luontodirektiivin 6 artiklan 2 kohdassa säädettyjen velvoitteiden mukaisesti. Oranssilla merkityt vuorovaikutukset edellyttävät aluekohtaista arviointia, jossa selvitetään, tarvitaanko ominaispiirteiden suojelemiseksi kalastuksenhoitotoimenpiteitä. Myös vihreällä merkityt vuorovaikutukset edellyttävät aluekohtaista arviointia, jos niihin liittyy yhdistelmävaikutuksia. Sininen merkintä tarkoittaa, ettei vuorovaikutusta todennäköisesti ole eikä varsinaista lisäarviota näin ollen tarvita (82). |
| --- | --- |

2.2.

Tarkistettu lähestymistapa pannaan täytäntöön tutkimustiedon pohjalta, riskilähtöisesti ja vaiheittain. Riskien priorisoinnin perustana on käytetty taulukkoa (81), jossa luokitellaan kalastustoiminnan ja ekologisten ominaispiirteiden välisten vuorovaikutusten riskit. Kalastuksen ja ominaispiirteen väliset vuorovaikutukset on merkitty punaisella, oranssilla, vihreällä tai sinisellä. Punaisella merkityt on asetettu ensisijaisiksi, ja kalastuksenhoitotoimenpiteet pannaan täytäntöön vuoden 2013 loppuun mennessä (kalastustoiminnan todellisesta määrästä riippumatta), jotta vältetään liitteen I mukaisten ominaispiirteiden heikentyminen luontodirektiivin 6 artiklan 2 kohdassa säädettyjen velvoitteiden mukaisesti. Oranssilla merkityt vuorovaikutukset edellyttävät aluekohtaista arviointia, jossa selvitetään, tarvitaanko ominaispiirteiden suojelemiseksi kalastuksenhoitotoimenpiteitä. Myös vihreällä merkityt vuorovaikutukset edellyttävät aluekohtaista arviointia, jos niihin liittyy yhdistelmävaikutuksia. Sininen merkintä tarkoittaa, ettei vuorovaikutusta todennäköisesti ole eikä varsinaista lisäarviota näin ollen tarvita (82).

| 2.3 | Luontodirektiivin 6 artiklan 1 ja 2 kohdassa vaaditaan, että erityisten suojelutoimien alueilla (SAC-alue) ja erityisillä suojelualueilla (SPA-alue) jäsenvaltioiden on






  — | toteutettava tarvittavat suojelutoimenpiteet, jotka vastaavat liitteen I luontotyyppien ja liitteessä II esitettyjen lajien ekologisia vaatimuksia alueilla |
| --- | --- | --- |

2.3

Luontodirektiivin 6 artiklan 1 ja 2 kohdassa vaaditaan, että erityisten suojelutoimien alueilla (SAC-alue) ja erityisillä suojelualueilla (SPA-alue) jäsenvaltioiden on

—

toteutettava tarvittavat suojelutoimenpiteet, jotka vastaavat liitteen I luontotyyppien ja liitteessä II esitettyjen lajien ekologisia vaatimuksia alueilla

| — | toteutettava tarpeellisia toimenpiteitä luontotyyppien ja lajien elinympäristöjen heikentymisen sekä niitä lajeja koskevien häiriöiden estämiseksi, joita varten alueet on osoitettu. |
| --- | --- |

—

toteutettava tarpeellisia toimenpiteitä luontotyyppien ja lajien elinympäristöjen heikentymisen sekä niitä lajeja koskevien häiriöiden estämiseksi, joita varten alueet on osoitettu.

| 2.4 | Elinympäristöjen ja lajien suojelusta vuonna 2010 annetun asetuksen 8 pykälän 1 momentin määritelmän mukaan eurooppalainen suojeltu merialue on (muun muassa) mikä tahansa SAC-, SPA- tai SCI-alue. Kyseisen asetuksen 6 osassa säädetään eurooppalaisten suojeltujen merialueiden hoitovaatimuksista luontodirektiivin 6 artiklan 2, 3 ja 4 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

2.4

Elinympäristöjen ja lajien suojelusta vuonna 2010 annetun asetuksen 8 pykälän 1 momentin määritelmän mukaan eurooppalainen suojeltu merialue on (muun muassa) mikä tahansa SAC-, SPA- tai SCI-alue. Kyseisen asetuksen 6 osassa säädetään eurooppalaisten suojeltujen merialueiden hoitovaatimuksista luontodirektiivin 6 artiklan 2, 3 ja 4 kohdan mukaisesti.

| 2.5 | SCI-alueella Haisborough, Hammond & Winterton esiintyy Sabellaria spinulosa -riuttojen ominaispiirteitä, jotka on merkitty punaisella pohjapyydysten käytön osalta, minkä vuoksi kalastuksenhoitotoimenpiteitä tarvitaan riskin poistamiseksi. MMO vastaa kalastuksenhoitotoimenpiteen täytäntöönpanosta ja kieltää Sabellaria spinulosa -riuttojen ominaispiirteiden ja pohjapyydysten välisen vuorovaikutuksen. Muun tyyppisten pyydysten ja Sabellaria spinulosa -riuttojen ominaispiirteen sekä kaikkien pyydysten ja sublitoraalisen särkän ominaispiirteiden välisiä vuorovaikutuksia arvioidaan oranssilla/vihreällä merkittyjen arviointiprosessien yhteydessä. |
| --- | --- |

2.5

SCI-alueella Haisborough, Hammond & Winterton esiintyy Sabellaria spinulosa -riuttojen ominaispiirteitä, jotka on merkitty punaisella pohjapyydysten käytön osalta, minkä vuoksi kalastuksenhoitotoimenpiteitä tarvitaan riskin poistamiseksi. MMO vastaa kalastuksenhoitotoimenpiteen täytäntöönpanosta ja kieltää Sabellaria spinulosa -riuttojen ominaispiirteiden ja pohjapyydysten välisen vuorovaikutuksen. Muun tyyppisten pyydysten ja Sabellaria spinulosa -riuttojen ominaispiirteen sekä kaikkien pyydysten ja sublitoraalisen särkän ominaispiirteiden välisiä vuorovaikutuksia arvioidaan oranssilla/vihreällä merkittyjen arviointiprosessien yhteydessä.

| 2.6 | Alue sijaitsee kolmella hallinnollisella alueella: 0–6 meripeninkulman etäisyydellä sijaitseva alue, 6–12 meripeninkulman etäisyydellä sijaitseva alue ja yli 12 meripeninkulman etäisyydellä sijaitseva alue. Kalastuksenhoidossa sovelletaan Yhdistyneen kuningaskunnan vuoden 1983 kalastusrajoja. SCI-alueella Haisborough, Hammond & Winterton on kolme Sabellaria spinulosa -riutta-aluetta. Ensimmäinen ja toinen riutta-alue sijaitsevat 6–12 meripeninkulman etäisyydellä, ja niiden hoitoon sovelletaan MMO:n määräystä. Kolmas riutta-alue sijaitsee yli 12 meripeninkulman etäisyydellä, joten sen hoidosta vastaa Euroopan komissio. |
| --- | --- |

2.6

Alue sijaitsee kolmella hallinnollisella alueella: 0–6 meripeninkulman etäisyydellä sijaitseva alue, 6–12 meripeninkulman etäisyydellä sijaitseva alue ja yli 12 meripeninkulman etäisyydellä sijaitseva alue. Kalastuksenhoidossa sovelletaan Yhdistyneen kuningaskunnan vuoden 1983 kalastusrajoja. SCI-alueella Haisborough, Hammond & Winterton on kolme Sabellaria spinulosa -riutta-aluetta. Ensimmäinen ja toinen riutta-alue sijaitsevat 6–12 meripeninkulman etäisyydellä, ja niiden hoitoon sovelletaan MMO:n määräystä. Kolmas riutta-alue sijaitsee yli 12 meripeninkulman etäisyydellä, joten sen hoidosta vastaa Euroopan komissio.

| 2.7 | Riuttojen ominaispiirteiden tarkan sijainnin ja laajuuden on määrittänyt asiantuntijaelin Natural England (83). Suoja-alueet perustuvat Natural Englandin ohjeluonnokseen (84), jossa suositellaan suoja-alueen koon määrittämistä suojellun ominaispiirteen syvyyden perusteella. Sabellaria spinulosa -madon on havaittu elävän alueella 1, mutta kannan laajuutta ei ole määritetty. Alueen 1 suoja-alue on 650 metriä, minkä perustana on 500 metriä, johon lisätään kolme kertaa ominaispiirteen syvyys, 50 metriä (kuten suoja-alueen osalta suositellaan). Alueen 2 suoja-alue on 150 metriä, minkä perustana on kolme kertaa ominaispiirteen syvyys, 50 metriä. Suoja-alueen rajoja muokattiin vielä hieman määräyksen noudattamisen ja noudattamisen valvonnan helpottamiseksi. |
| --- | --- |

2.7

Riuttojen ominaispiirteiden tarkan sijainnin ja laajuuden on määrittänyt asiantuntijaelin Natural England (83). Suoja-alueet perustuvat Natural Englandin ohjeluonnokseen (84), jossa suositellaan suoja-alueen koon määrittämistä suojellun ominaispiirteen syvyyden perusteella. Sabellaria spinulosa -madon on havaittu elävän alueella 1, mutta kannan laajuutta ei ole määritetty. Alueen 1 suoja-alue on 650 metriä, minkä perustana on 500 metriä, johon lisätään kolme kertaa ominaispiirteen syvyys, 50 metriä (kuten suoja-alueen osalta suositellaan). Alueen 2 suoja-alue on 150 metriä, minkä perustana on kolme kertaa ominaispiirteen syvyys, 50 metriä. Suoja-alueen rajoja muokattiin vielä hieman määräyksen noudattamisen ja noudattamisen valvonnan helpottamiseksi.

| 2.8 | Toimenpidettä tarvitaan, koska markkinoiden puutteellista toimintaa meriympäristössä on korjattava toteuttamalla asianmukaisia kalastuksenhoitotoimenpiteitä (kuten tämä määräys) ominaispiirteiden suojelemiseksi, jotta varmistetaan negatiivisten ulkoisvaikutusten vähentyminen tai lieventyminen sopivalla tavalla. Määräyksen täytäntöönpanolla varmistetaan meriympäristön julkishyödykkeiden keskeytyksetön saanti. |
| --- | --- |

2.8

Toimenpidettä tarvitaan, koska markkinoiden puutteellista toimintaa meriympäristössä on korjattava toteuttamalla asianmukaisia kalastuksenhoitotoimenpiteitä (kuten tämä määräys) ominaispiirteiden suojelemiseksi, jotta varmistetaan negatiivisten ulkoisvaikutusten vähentyminen tai lieventyminen sopivalla tavalla. Määräyksen täytäntöönpanolla varmistetaan meriympäristön julkishyödykkeiden keskeytyksetön saanti.

| 2.9 | Markkinoiden toiminta on puutteellista, jos markkinat eivät tuota tehokasta lopputulosta (85). Meriympäristön yhteydessä puutteellista toimintaa voidaan kuvata seuraavasti:






  — | Julkishyödykkeet ja palvelut – Meriympäristöstä saatavat erilaiset ”tavarat ja palvelut”, kuten ilmaston sääntely ja biologinen monimuotoisuus, ovat julkishyödykkeitä (ketään ei voida estää hyötymästä niistä eikä palvelun kuluttaminen vähennä muiden mahdollisuuksia saada kyseistä palvelua). Julkishyödykkeen ominaispiirteiden vuoksi yksittäisillä henkilöillä ei ole välttämättä taloudellisia kannustimia antaa rahaa tai panostaa muulla tavoin vapaaehtoisesti sen varmistamiseen, että nämä hyödykkeet ovat jatkuvasti olemassa, mikä voi johtaa hyödykkeen niukkuuteen tai – kuten tässä tapauksessa – riittämättömään suojeluun. |
| --- | --- | --- |

2.9

Markkinoiden toiminta on puutteellista, jos markkinat eivät tuota tehokasta lopputulosta (85). Meriympäristön yhteydessä puutteellista toimintaa voidaan kuvata seuraavasti:

—

Julkishyödykkeet ja palvelut – Meriympäristöstä saatavat erilaiset ”tavarat ja palvelut”, kuten ilmaston sääntely ja biologinen monimuotoisuus, ovat julkishyödykkeitä (ketään ei voida estää hyötymästä niistä eikä palvelun kuluttaminen vähennä muiden mahdollisuuksia saada kyseistä palvelua). Julkishyödykkeen ominaispiirteiden vuoksi yksittäisillä henkilöillä ei ole välttämättä taloudellisia kannustimia antaa rahaa tai panostaa muulla tavoin vapaaehtoisesti sen varmistamiseen, että nämä hyödykkeet ovat jatkuvasti olemassa, mikä voi johtaa hyödykkeen niukkuuteen tai – kuten tässä tapauksessa – riittämättömään suojeluun.

| — | Negatiiviset ulkoisvaikutukset – Negatiivisia ulkoisvaikutuksia aiheutuu, kun meriympäristölle vahinkoa aiheuttaneet käyttäjät eivät vastaa vahingosta täysin. Monissa tapauksissa meriympäristön tavaroille ja palveluille ei ole olemassa rahamääräistä hintaa, joten vahingon kustannuksia ei voida hinnoitella markkinoilla suoraan. Myös kaupankäynnin kohteena olevilla tavaroilla (kuten luonnonkaloilla) markkinahinnat eivät useinkaan vastaa kaikkia taloudellisia kustannuksia, vaan niistä vastaavat viime kädessä muut yksilöt ja koko yhteiskunta. |
| --- | --- |

—

Negatiiviset ulkoisvaikutukset – Negatiivisia ulkoisvaikutuksia aiheutuu, kun meriympäristölle vahinkoa aiheuttaneet käyttäjät eivät vastaa vahingosta täysin. Monissa tapauksissa meriympäristön tavaroille ja palveluille ei ole olemassa rahamääräistä hintaa, joten vahingon kustannuksia ei voida hinnoitella markkinoilla suoraan. Myös kaupankäynnin kohteena olevilla tavaroilla (kuten luonnonkaloilla) markkinahinnat eivät useinkaan vastaa kaikkia taloudellisia kustannuksia, vaan niistä vastaavat viime kädessä muut yksilöt ja koko yhteiskunta.

| 2.10 | Hallituksen toimenpiteitä tarvitaan korjaamaan näitä molempia markkinoiden riittämättömän toiminnan syitä meriympäristössä. Eurooppalaisten suojeltujen merialueiden nimettyjen ominaispiirteiden suojelemiseksi toteutettavilla kalastuksenhoitotoimenpiteillä varmistetaan, että ulkoisvaikutukset vähenevät tai lievenevät sopivalla tavalla. Kalastuksenhoitotoimenpiteillä myös tuetaan julkishyödykkeiden keskeytyksetöntä saantia meriympäristössä, esimerkiksi säilytetään Englannin merialueiden biologinen monimuotoisuus. |
| --- | --- |

2.10

Hallituksen toimenpiteitä tarvitaan korjaamaan näitä molempia markkinoiden riittämättömän toiminnan syitä meriympäristössä. Eurooppalaisten suojeltujen merialueiden nimettyjen ominaispiirteiden suojelemiseksi toteutettavilla kalastuksenhoitotoimenpiteillä varmistetaan, että ulkoisvaikutukset vähenevät tai lievenevät sopivalla tavalla. Kalastuksenhoitotoimenpiteillä myös tuetaan julkishyödykkeiden keskeytyksetöntä saantia meriympäristössä, esimerkiksi säilytetään Englannin merialueiden biologinen monimuotoisuus.

3.   Toimenpiteen tavoitteet ja odotetut vaikutukset

| 3.1 | MMO perustettiin meri- ja rannikkoalueille pääsystä vuonna 2009 annetulla lailla (86) johtamaan, puolustamaan ja hoitamaan meriympäristössä ja rannikkovesillä tapahtuvaa kestävää kalastusta siten, että se onnistuu turvaamaan sopivan tasapainon yhteiskuntaan, ympäristöön ja talouteen kohdistuvien hyötyjen välillä ja takaa näin merten hyvinvoinnin, kestävän kalastuksen ja kannattavan elinkeinotoiminnan. |
| --- | --- |

3.1

MMO perustettiin meri- ja rannikkoalueille pääsystä vuonna 2009 annetulla lailla (86) johtamaan, puolustamaan ja hoitamaan meriympäristössä ja rannikkovesillä tapahtuvaa kestävää kalastusta siten, että se onnistuu turvaamaan sopivan tasapainon yhteiskuntaan, ympäristöön ja talouteen kohdistuvien hyötyjen välillä ja takaa näin merten hyvinvoinnin, kestävän kalastuksen ja kannattavan elinkeinotoiminnan.

| 3.2 | Tähän vaikutustenarviointiin liittyvän toimenpiteen tavoitteena on edistää alueen suojelutavoitteita varmistamalla, että Sabellaria spinulosa -riuttojen ominaispiirteitä suojellaan pohjapyydysten käytöstä aiheutuvalta vahingoittumiselta. |
| --- | --- |

3.2

Tähän vaikutustenarviointiin liittyvän toimenpiteen tavoitteena on edistää alueen suojelutavoitteita varmistamalla, että Sabellaria spinulosa -riuttojen ominaispiirteitä suojellaan pohjapyydysten käytöstä aiheutuvalta vahingoittumiselta.

| 3.3 | Alueen suojelutavoitteet ovat seuraavat:






  — | Luonnollisia muutoksia estämättä pyritään säilyttämään tai saattamaan ennalleen (87)







  — | elinympäristön laajuus (sekä riutan korkeus ja epätasaisuus) |
| --- | --- | --- | --- |

3.3

Alueen suojelutavoitteet ovat seuraavat:

—

Luonnollisia muutoksia estämättä pyritään säilyttämään tai saattamaan ennalleen (87)

—

elinympäristön laajuus (sekä riutan korkeus ja epätasaisuus)

| — | elinympäristön monimuotoisuus |
| --- | --- |

—

elinympäristön monimuotoisuus

| — | elinympäristöön liittyvä eliöyhteisön rakenne (esimerkiksi yksittäisten merkittävien lajien populaatiorakenne ja niiden osuus elinympäristön toiminnassa) |
| --- | --- |

—

elinympäristöön liittyvä eliöyhteisön rakenne (esimerkiksi yksittäisten merkittävien lajien populaatiorakenne ja niiden osuus elinympäristön toiminnassa)

| — | ympäristön luonnollinen laatu (esimerkiksi veden laatu, kerrostuneiden sedimenttien paksuus jne.). |
| --- | --- |

—

ympäristön luonnollinen laatu (esimerkiksi veden laatu, kerrostuneiden sedimenttien paksuus jne.).

| 3.4 | Vaikutuksena odotetaan, että Sabellaria spinulosa -riuttojen ominaispiirteiden heikentymisen riski vähenee ja luontodirektiivin 6 artiklan mukaiset velvoitteet täytetään. Lisäksi kalastuksenhoitotoimenpiteiden taloudellisia vaikutuksia pyritään saamaan mahdollisimman vähäisiksi. |
| --- | --- |

3.4

Vaikutuksena odotetaan, että Sabellaria spinulosa -riuttojen ominaispiirteiden heikentymisen riski vähenee ja luontodirektiivin 6 artiklan mukaiset velvoitteet täytetään. Lisäksi kalastuksenhoitotoimenpiteiden taloudellisia vaikutuksia pyritään saamaan mahdollisimman vähäisiksi.

4.   Vaihtoehdot

4.1   Osana Defran tarkistettua lähestymistapaa parhaana pidettyjä kalastuksenhoitotoimenpiteitä ovat MMO:n määräykset, joita sovelletaan 6–12 meripeninkulman etäisyydellä, sekä se, että MMO johtaa 0–6 meripeninkulman alueelle ulottuvien alueiden hoitoa. MMO:n ja itäisen IFCA:n välisten keskustelujen perusteella sovittiin, että 0–12 meripeninkulman etäisyydellä sijaitsevien Sabellaria spinulosa -riuttojen ominaispiirteiden hoidossa sovelletaan MMO:n määräystä. Näin ollen parhaana pidetty vaihtoehto on MMO:n määräys, joka koskee 0–12 meripeninkulman etäisyydellä olevaa eurooppalaisen suojellun merialueen osaa.

4.1.1   Vaihtoehto 1: Ei toimenpiteitä

Tähän vaihtoehtoon ei kuuluisi pysyvien hoitotoimenpiteiden toteuttamista. Vaihtoehto merkitsisi sitä, että vahinkoa aiheuttavasta toiminnasta alueeseen kohdistuviin riskeihin ei puututtaisi eikä Defran tarkistetun lähestymistavan ja luontodirektiivin 6 artiklan 2 kohdan mukaisia velvoitteita täytettäisi.

4.1.2   Vaihtoehto 2: Harkinnanvaraiset toimenpiteet

Tässä vaihtoehdossa ominaispiirteiden suojelemiseksi laadittaisiin harkinnanvaraisia käytännön menettelyohjeita. MMO on tarkastellut tätä vaihtoehtoa paremman sääntelyn periaatteiden (Better Regulation Principles) kannalta, joiden mukaan uusi säädös voidaan antaa vasta viimeisenä keinona, sekä Defran tarkistetun lähestymistavan kannalta, jonka mukaan kalastuksenhoitotoimenpiteiden odotetaan olevan luonteeltaan säänteleviä, jotta varmistetaan riittävä suojelu. Defran tarkistetussa lähestymistavassa edellytetään myös, että toimenpiteitä on toteutettava nimettyjen ominaispiirteiden ja pyydysten välisiin suuren riskin (punaisella merkittyihin) vuorovaikutuksiin puuttumiseksi joulukuun 2013 loppuun mennessä. MMO:n mielestä harkinnanvaraiset toimenpiteet eivät sovellu tässä tapauksessa, sillä ominaispiirteitä on suojeltava kiireellisesti ja on vaara, että jo vähäinen vuorovaikutus voi heikentää ominaispiirteitä.

4.1.3   Vaihtoehto 3: MMO:n määräys, jolla kielletään pohjapyydysten käyttö koko SCI-alueella (koko aluetta koskeva kielto)

Pohjapyydysten käytön kieltäminen koko SCI-alueen Cape Bankin osassa ei ole välttämätöntä kallioriutan ominaispiirteiden suojelemiseksi ja aiheuttaisi tarpeettomia tulonmenetyksiä SCI-alueen muita osia käyttäville kalastajille. Taulukkoon 1 merkitty, maihin tuodusta saalismäärästä aiheutuva arvioitu tulonmenetys olisi yhteensä 2 559,30 puntaa, kun parhaana pidetyssä vaihtoehdossa se olisi 6,40 puntaa, ja valvonnan hallinnointikulut olisivat paljon suuremmat.

4.1.4   Vaihtoehto 4: MMO:n määräys, jolla kielletään pohjapyydysten käyttö Sabellaria spinulosa -riuttojen ominaispiirteiden päällä sekä asianmukaisilla suoja-alueilla (”aluekohtainen hoito”)

Tätä vaihtoehtoa pidetään parhaana, ja jäljempänä esitetään siitä täydellinen analyysi.

4.1.5   Toiminnan hallinta lainsäädännön säädöksellä, sääntelymääräyksellä tai kalastusluvilla.

Näitä hallintakeinoja ei pidetä asianmukaisena tässä tilanteessa. Meri- ja rannikkoalueille pääsystä annetun lain mukainen MMO:n määräyksenantovalta on sopivampi keino, koska se on tarkoitettu käytettäväksi merisuojelualueilla toteutettavissa hoitotoimenpiteissä ja koska se on vallankäytön, joustavuuden, kuulemisten ja nopeuden kannalta asianmukaista.

4.2   Suositettu vaihtoehto

4.2.1   MMO:n määräys, jolla kielletään pohjapyydysten käyttö Sabellaria spinulosa -riuttojen ominaispiirteiden päällä sekä asianmukaisilla suoja-alueilla (aluekohtainen kalastuksenhoito).

4.2.2   Tätä vaihtoehtoa suositetaan, koska se on kustannustehokkain. MMO soveltuu viranomaisista parhaiten edistämään kalastuksenhoitotoimenpiteitä 0–12 meripeninkulman etäisyydellä. Ehdotettujen kieltoalueiden rajoja määritettäessä on otettu huomioon parhaat käytettävissä olevat tiedot ominaispiirteiden esiintyvyydestä sekä ominaispiirteiden esiintymisalueen ja määräyksen soveltamisrajan välisen suoja-alueen tarve. Kieltoalueen muotoa pohdittaessa huomioon on otettu myös määräyksen noudattamisen valvonnan helppous ja selkeän rajaamisen tarve noudattamisen edistämiseksi.

5.   Taustatiedot

5.1   Pohjapyydyksellä kalastamisen vaikutukset Sabellaria spinulosa -riuttoihin

| 5.1.1 | Käytettävissä olevien tietojen (88) perusteella vedettävien pohjapyydysten vaikutus uhkaa merkittävästi Sabellaria spinulosa -riuttoja. On kuitenkin myönnettävä, että erilaisten pyydysten vaikutus on todennäköisesti hyvin vaihtelevaa, ja vaikutus on osoitettu vain muutamissa empiirisissä vertailututkimuksissa. Tämän ei kuitenkaan katsota riittävän kumoamaan varotoimena tehtyä punaista merkintää, sillä kyseisen ominaispiirteen tiedetään heikentyneen Koillis-Atlantin alueella. Ihmisen toiminnalla on suora yhteys Sabellaria spinulosa -riuttoihin kohdistuviin uhkiin, joista merkittävin on pohjatroolauksesta aiheutuva fyysinen vahinko (Jones ym., 2000; Holt ym., 1998 ja OSPAR, 2010). Pohjapyydysten vaikutuksesta matojen putkimaiset kuoret rikkoutuvat ja madot kuolevat välittömästi, minkä seurauksena elinympäristön rakenne ja monimuotoisuus heikentyvät eikä elinympäristö pysty enää elättämään sillä eläviä eläin- ja kasviyhteisöjä (Yhdistyneen kuningaskunnan biologista monimuotoisuutta koskeva toimintasuunnitelma (BAP) 2000). Eräässä Ranskan rannikolla ja Vattimeren alueella tehdyssä tutkimuksessa (Volberg 2000) kyseenalaistettiin näkemys siitä, että kaikki pohjapyydykset aiheuttaisivat suuren riskin kaikille Sabellaria spinulosa -riutoille. Kyseisen tutkimuksen tulokset liittyvät kuitenkin pelkästään lyhyen aikavälin vaikutuksiin kertaluonteisen häiriön jälkeen, ja tutkimuksessa todetaan, ettei katkarapujen troolauksesta keskipitkällä tai pitkällä aikavälillä aiheutuvan heikentymisen mahdollisuutta voida sulkea kokonaan pois, jos kalastus on intensiivistä, vaikka käytetty pyydys olisi suhteellisen kevyt (89). |
| --- | --- |

5.1.1

Käytettävissä olevien tietojen (88) perusteella vedettävien pohjapyydysten vaikutus uhkaa merkittävästi Sabellaria spinulosa -riuttoja. On kuitenkin myönnettävä, että erilaisten pyydysten vaikutus on todennäköisesti hyvin vaihtelevaa, ja vaikutus on osoitettu vain muutamissa empiirisissä vertailututkimuksissa. Tämän ei kuitenkaan katsota riittävän kumoamaan varotoimena tehtyä punaista merkintää, sillä kyseisen ominaispiirteen tiedetään heikentyneen Koillis-Atlantin alueella. Ihmisen toiminnalla on suora yhteys Sabellaria spinulosa -riuttoihin kohdistuviin uhkiin, joista merkittävin on pohjatroolauksesta aiheutuva fyysinen vahinko (Jones ym., 2000; Holt ym., 1998 ja OSPAR, 2010). Pohjapyydysten vaikutuksesta matojen putkimaiset kuoret rikkoutuvat ja madot kuolevat välittömästi, minkä seurauksena elinympäristön rakenne ja monimuotoisuus heikentyvät eikä elinympäristö pysty enää elättämään sillä eläviä eläin- ja kasviyhteisöjä (Yhdistyneen kuningaskunnan biologista monimuotoisuutta koskeva toimintasuunnitelma (BAP) 2000). Eräässä Ranskan rannikolla ja Vattimeren alueella tehdyssä tutkimuksessa (Volberg 2000) kyseenalaistettiin näkemys siitä, että kaikki pohjapyydykset aiheuttaisivat suuren riskin kaikille Sabellaria spinulosa -riutoille. Kyseisen tutkimuksen tulokset liittyvät kuitenkin pelkästään lyhyen aikavälin vaikutuksiin kertaluonteisen häiriön jälkeen, ja tutkimuksessa todetaan, ettei katkarapujen troolauksesta keskipitkällä tai pitkällä aikavälillä aiheutuvan heikentymisen mahdollisuutta voida sulkea kokonaan pois, jos kalastus on intensiivistä, vaikka käytetty pyydys olisi suhteellisen kevyt (89).

5.2   Riuttojen esiintymisalueet

Jäljempänä olevassa karttakuvassa 1 on esitetty Sabellaria spinulosa -riuttojen esiintymisalueet SCI-alueella.

Karttakuva 1

Alueen ja ominaispiirteen kartta

6.   Asiaankuuluvat sektorit

| 6.1 | Kalastusala: Toimenpide koskee pääasiassa puomitrooleja, jotka purkavat lastinsa maissa lähinnä Lowestoftin ja Great Yarmouthin satamissa. Sidosryhmien kanssa käytyjen, kuulemista edeltäneiden keskustelujen perusteella ehdotetulla kalastuksenhoitotoimenpiteellä on pieni vaikutus pohjapyydyksellä kalastamiseen. Belgian aluksilla on oikeus kalastaa pohjakalaa kyseisellä alueella aina vuoden 1983 kuuden meripeninkulman rajaan asti, mutta valtaosaa tästä saaliista ei pureta maihin Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Belgian viranomaisten ja kalastusalan edustajien kanssa ennen ehdotettua toimenpidettä koskevaa kuulemista käydyssä vuoropuhelussa varmistui, että pohjapyydyksillä kalastaminen on vähäistä. Belgian kalastusalan edustajat toivat muodollisessa kuulemisessa esille, että koko eurooppalaisella suojellulla merialueella sijaitsevat kalastuspaikat ovat merkittäviä, mutta eivät täsmentäneet, millaista kalastusta ehdotetuilla kieltoalueilla harjoitetaan. Toimenpiteen ei odoteta vaikuttavan muihin sektoreihin. |
| --- | --- |

6.1

Kalastusala: Toimenpide koskee pääasiassa puomitrooleja, jotka purkavat lastinsa maissa lähinnä Lowestoftin ja Great Yarmouthin satamissa. Sidosryhmien kanssa käytyjen, kuulemista edeltäneiden keskustelujen perusteella ehdotetulla kalastuksenhoitotoimenpiteellä on pieni vaikutus pohjapyydyksellä kalastamiseen. Belgian aluksilla on oikeus kalastaa pohjakalaa kyseisellä alueella aina vuoden 1983 kuuden meripeninkulman rajaan asti, mutta valtaosaa tästä saaliista ei pureta maihin Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Belgian viranomaisten ja kalastusalan edustajien kanssa ennen ehdotettua toimenpidettä koskevaa kuulemista käydyssä vuoropuhelussa varmistui, että pohjapyydyksillä kalastaminen on vähäistä. Belgian kalastusalan edustajat toivat muodollisessa kuulemisessa esille, että koko eurooppalaisella suojellulla merialueella sijaitsevat kalastuspaikat ovat merkittäviä, mutta eivät täsmentäneet, millaista kalastusta ehdotetuilla kieltoalueilla harjoitetaan. Toimenpiteen ei odoteta vaikuttavan muihin sektoreihin.

| 6.2 | Paikallistaloudet ja yhteiskunta: Maihin tuodun saalismäärän mahdollisesta menettämisestä Yhdistyneen kuningaskunnan paikallisyhteisöille aiheutuvien sosiaalisten ja taloudellisten kustannusten mahdollisuus ja tästä seuraava vaikutus paikalliseen kalastukseen on pieni. Tämä johtuu siitä, että vaihtoehtoisia kalastuspaikkoja on käytettävissä, joten muille alueille siirtyminen on hyvin vähäistä. Sabellaria Spinulosa -riuttojen suojelusta aiheutuvista laajemmista hyödyistä on kerrottu kohdassa 7. |
| --- | --- |

6.2

Paikallistaloudet ja yhteiskunta: Maihin tuodun saalismäärän mahdollisesta menettämisestä Yhdistyneen kuningaskunnan paikallisyhteisöille aiheutuvien sosiaalisten ja taloudellisten kustannusten mahdollisuus ja tästä seuraava vaikutus paikalliseen kalastukseen on pieni. Tämä johtuu siitä, että vaihtoehtoisia kalastuspaikkoja on käytettävissä, joten muille alueille siirtyminen on hyvin vähäistä. Sabellaria Spinulosa -riuttojen suojelusta aiheutuvista laajemmista hyödyistä on kerrottu kohdassa 7.

| 6.3 | Valvontaelimet: MMO on päävastuussa ehdotetun kieltoalueen valvonnasta, joten ylimääräiset valvontakustannukset kohdistuisivat siihen. Nämä arvioidut kustannukset on esitetty kohdassa 7. |
| --- | --- |

6.3

Valvontaelimet: MMO on päävastuussa ehdotetun kieltoalueen valvonnasta, joten ylimääräiset valvontakustannukset kohdistuisivat siihen. Nämä arvioidut kustannukset on esitetty kohdassa 7.

7.   Kustannusten ja hyötyjen analysointi

7.1   Suositetun vaihtoehdon kustannukset

7.1.1   Pohjapyydysten käytön kieltämisestä ehdotetulla alueella aiheutunee seuraavia kustannuksia:

| — | kalastuspaikkojen vähentymisestä kalastusalalle aiheutuvat välittömät kustannukset |
| --- | --- |

—

kalastuspaikkojen vähentymisestä kalastusalalle aiheutuvat välittömät kustannukset

| — | muille kalastuspaikoille siirtymisestä kalastusalalle aiheutuvat kustannukset |
| --- | --- |

—

muille kalastuspaikoille siirtymisestä kalastusalalle aiheutuvat kustannukset

| — | mahdolliset ympäristövaikutukset, jotka liittyvät elinympäristöjen vahinkojen mahdolliseen lisääntymiseen muilla alueilla kalastuksen siirtyessä niille |
| --- | --- |

—

mahdolliset ympäristövaikutukset, jotka liittyvät elinympäristöjen vahinkojen mahdolliseen lisääntymiseen muilla alueilla kalastuksen siirtyessä niille

| — | kalastuksenhoitotoimenpiteiden hallinnoinnista ja valvonnasta MMO:lle aiheutuvat kustannukset. |
| --- | --- |

—

kalastuksenhoitotoimenpiteiden hallinnoinnista ja valvonnasta MMO:lle aiheutuvat kustannukset.

7.1.2   Kalastusalalle aiheutuvat kustannukset, mukaan luettuina mahdolliset muille alueille siirtymisestä aiheutuvat kustannukset, sekä MMO:lle aiheutuvat hallinnolliset kustannukset ja valvontakustannukset voidaan esittää rahamääräisinä. Nämä arvioidut arvot on koottu yhteen ja esitetty tässä vaikutustenarvioinnissa (jäljempänä olevat taulukot 1 ja 2). Elinympäristöille mahdollisesti aiheutuvien vahinkojen lisääntymisestä johtuvien ympäristökustannusten arvoa on hankala määrittää, ja siksi ne kuvataan tässä muina kuin rahamääräisinä kustannuksina.

7.2   Kalastusalalle aiheutuvien kustannusten analysointi

7.2.1   Ehdotetun kiellon vaikutusten arvioinnissa käytettyjä tietoja on saatu seuraavista lähteistä:

| — | alusten maihin tuomat saalismäärät vuosina 2008–2011 MMO:n tilastoista saatujen aluspäiväkirjaan kirjattujen tietojen ja myynti-ilmoitusten tietojen perusteella |
| --- | --- |

—

alusten maihin tuomat saalismäärät vuosina 2008–2011 MMO:n tilastoista saatujen aluspäiväkirjaan kirjattujen tietojen ja myynti-ilmoitusten tietojen perusteella

| — | maihin tuodut saalismäärät ICES-ruutujen tasolla. Eurooppalaisen suojellun merialueen sekä riutta-/suoja-alueen saalismäärän ja maihin tuodun saalismäärän arvioimiseksi tehty lisäanalyysi Yhdistyneen kuningaskunnan ja muiden jäsenvaltioiden osalta |
| --- | --- |

—

maihin tuodut saalismäärät ICES-ruutujen tasolla. Eurooppalaisen suojellun merialueen sekä riutta-/suoja-alueen saalismäärän ja maihin tuodun saalismäärän arvioimiseksi tehty lisäanalyysi Yhdistyneen kuningaskunnan ja muiden jäsenvaltioiden osalta

| — | MMO:n kalastajilta keräämät tiedot kuulemista edeltäneissä tilaisuuksissa, joita pidettiin kesäkuusta elokuuhun 2013 |
| --- | --- |

—

MMO:n kalastajilta keräämät tiedot kuulemista edeltäneissä tilaisuuksissa, joita pidettiin kesäkuusta elokuuhun 2013

| — | sidosryhmiltä kerätyt tiedot MMO:n virallisessa määräystä koskevassa kuulemisessa 10. syyskuuta 2013 – 22. lokakuuta 2013 |
| --- | --- |

—

sidosryhmiltä kerätyt tiedot MMO:n virallisessa määräystä koskevassa kuulemisessa 10. syyskuuta 2013 – 22. lokakuuta 2013

| — | paikallisen MMO:n ja IFCA:n rannikkoalueesta vastaavan virkamiehen tiedot. |
| --- | --- |

—

paikallisen MMO:n ja IFCA:n rannikkoalueesta vastaavan virkamiehen tiedot.

7.3   Epävarmuus ja olettamat

7.3.1   Keskimääräiset kustannusarviot perustuvat Yhdistyneen kuningaskunnan alusten maihin tuoman saalismäärän arvioituihin arvoihin SCI-alueella, ICES-tilastoruutujen 35F1, 35F2, 34F1 ja 34F2 alueella (ks. karttakuva 2). Ei tiedetä, miten suuri osuus maihin tuodun saaliin kokonaisarvosta on tosiasiallisesti peräisin suoraan ehdotetulta kieltoalueelta, jonka osuus on alle 0,25 prosenttia neljästä ICES-ruudusta. Tilastotiedot on laadittu määritetyt SCI-alueet kattavien ICES-ruutujen alueelta ilmoitetun toiminnan perusteella. Ilmoitettu toiminta (maihin tuodun saaliin määrä ja arvo sekä tarkemmat tiedot käytetyistä pyydyksistä) on saatu MMO:n Ifish-tietokannasta. Liitteessä A on lisätietoja SCI-alueella käytetystä menetelmästä ja tilastotaulukoista.

7.3.2   Taulukkoon 1 kootut ehdotetun kieltoalueen arvot on johdettu SCI-alueella arvioiduista arvoista soveltamalla niihin SCI-alueella sijaitsevien kieltoalueiden pinta-alan prosentuaalista osuutta. Valtaosassa tapauksista ehdotettujen kieltoalueiden pinta-ala on suhteellisen pieni koko SCI-alueeseen verrattuna. Ilmoitettua arviota on siis käytettävä varovasti, eikä se vastaa ehdotetulle kieltoalueelle määritettyä todellista arvoa. Lisäksi on myönnettävä, että riutan ympäristön mahdollinen runsas biologinen monimuotoisuus tarkoittaa, että se voi olla suhteellisesti riittoisampi kalastuspaikka ja että pienentyneen kalastusalueen arvo on saatettu aliarvioida analyysissä.

7.3.3   Kalastajilta ja muilta sidosryhmiltä kuulemista edeltäneissä tapaamisissa kerättyjä tietoja käytetään taustatietojen ja olettamien tukena, tosin niiden katsotaan olevan vain epävirallisia tietoja. Tapaamisissa kerätyt tiedot on esitetty hyötymistarkoituksessa, ja ne ovat vain pieni otos asianomaisena päivänä huomautuksia esittämässä olleiden edustajien näkemyksistä. Huomautuksia esittäneiden edustajien määrä vastaa vain niitä henkilöitä, jotka ovat tuoneet tiedon itsenäisesti esille, ei tiettyä kantaa puoltavien tai vastustavien henkilöiden määrää.

7.3.4   Muiden jäsenvaltioiden alusten maihin tuomia saalismääriä koskevat tiedot ovat vähäisiä, koska valtaosa näistä aluksista ei pura saalista Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Joitakin olettamia voidaan kuitenkin esittää Yhdistyneen kuningaskunnan kalastuksen seurantakeskuksessa (FMC) vastaanotettujen, alusten satelliittiseurantajärjestelmän (VMS) kautta saatujen, muiden jäsenvaltioiden yli 15-metrisiä aluksia koskevien tietojen perusteella, joista on kerrottu tarkemmin kohdassa 7.4.

| — | alusten maihin tuomat saalismäärät vuosina 2008–2011 MMO:n tilastoista saatujen aluspäiväkirjaan kirjattujen tietojen ja myynti-ilmoitusten tietojen perusteella |
| --- | --- |

—

alusten maihin tuomat saalismäärät vuosina 2008–2011 MMO:n tilastoista saatujen aluspäiväkirjaan kirjattujen tietojen ja myynti-ilmoitusten tietojen perusteella

| — | maihin tuodut saalismäärät ICES-ruutujen tasolla. SCI-alueen sekä riutta-/suoja-alueen saalismäärän ja maihin tuodun saalismäärän arvioimiseksi tehty lisäanalyysi Yhdistyneen kuningaskunnan ja muiden jäsenvaltioiden osalta (taulukot 1 ja 2) |
| --- | --- |

—

maihin tuodut saalismäärät ICES-ruutujen tasolla. SCI-alueen sekä riutta-/suoja-alueen saalismäärän ja maihin tuodun saalismäärän arvioimiseksi tehty lisäanalyysi Yhdistyneen kuningaskunnan ja muiden jäsenvaltioiden osalta (taulukot 1 ja 2)

| — | kalastajilta kuulemista edeltäneissä tapaamisissa kesäkuusta elokuuhun vuonna 2013 MMO:n keräämät tiedot sekä IFCA:n rannikkoalueesta vastaavan virkamiehen tiedot |
| --- | --- |

—

kalastajilta kuulemista edeltäneissä tapaamisissa kesäkuusta elokuuhun vuonna 2013 MMO:n keräämät tiedot sekä IFCA:n rannikkoalueesta vastaavan virkamiehen tiedot

| — | sidosryhmiltä kerätyt tiedot MMO:n virallisessa määräystä koskevassa kuulemisessa 10. syyskuuta 2013 – 22. lokakuuta 2013 |
| --- | --- |

—

sidosryhmiltä kerätyt tiedot MMO:n virallisessa määräystä koskevassa kuulemisessa 10. syyskuuta 2013 – 22. lokakuuta 2013

| — | paikallisen MMO:n ja IFCA:n rannikkoalueesta vastaavan virkamiehen tiedot. |
| --- | --- |

—

paikallisen MMO:n ja IFCA:n rannikkoalueesta vastaavan virkamiehen tiedot.

7.4   Kalastustoiminta SCI-alueella Haisborough, Hammond & Winterton

7.4.1   Yhdistyneen kuningaskunnan ja Belgian alukset kalastavat alueella, joilla kalastetaan pohjalajeja. Kaikkien muiden jäsenvaltioiden aluksilla on oikeus päästä SCI-alueen osaan, joka jää vuoden 1983 kahdentoista meripeninkulman rajan ulkopuolelle.

7.4.2   Valtaosa Yhdistyneen kuningaskunnan aluksista, jotka toimivat ICES-ruutujen 35F1, 35F2, 34F1 ja 34F2 alueella, ovat alle 10 metrin pituisia ja pääasiassa verkkoaluksia (28), pitkäsiima-aluksia (10) ja merta-aluksia (22). Muutamat alukset ovat yli 15-metrisiä puomitrooleja (4).

7.4.3   Suurin osa ICES-alueella kalastavista ulkomaisista aluksista on yli 15-metrisiä, tosin toisinaan mukana on alle 10-metrisiä aluksia. Muiden jäsenvaltioiden alusten maihin tuomia saalismääriä koskevat tiedot ovat vähäisiä, koska valtaosa näistä aluksista ei pura saalista Yhdistyneessä kuningaskunnassa.

7.4.4   Tärkeimpiä maihin saaliina tuotuja lajeja ovat taskuravut, hummerit, turska, rauskut, piikkihaikalat ja meriahvenet.

7.4.5   Belgian aluksilta saaduista VMS-tiedoista käy ilmi, ettei kalastusta harjoiteta 6–12 meripeninkulman etäisyydellä olevissa SCI-alueen osissa. Yli 15-metristen alusten VMS-tietojen perusteella toiminta on vähäistä SCI-alueella (karttakuva 3).

7.4.6   Belgian kalastusalan edustajien kanssa pidettiin kuulemista edeltävä tapaaminen 12. heinäkuuta 2013 Ostendissa Belgian kalastusviranomaisten avustuksella. Tarkoituksena oli tiedottaa ammattikalastukseen mahdollisesti kohdistuvasta hoitotoimenpiteestä Englannin aluevesiin kuuluvalla eurooppalaisella suojellulla merialueella, jonka 6–12 meripeninkulman etäisyydellä olevaan osaan Belgian aluksilla on oikeus päästä. Ostendin tapaamiseen osallistuneet kalastusalan edustajat kertoivat, että senhetkiset ehdotetut kiellot eurooppalaisella suojellulla merialueella sijaitsevien riuttojen ominaispiirteiden suojelemiseksi eivät vaikuttaneet merkittävästi niiden toimintaan.

7.4.7   Belgian kalastusalan edustajilta virallisen kuulemisen yhteydessä saatujen vastausten perusteella koko eurooppalainen suojeltu merialue on tärkeä kalastuspaikka, mutta sen sijaan ehdotetut kieltoalueet eivät sitä mitenkään erityisesti ole.

Karttakuva 2

Kartta ICES-tilastoruuduista 34F1, 34F2, 35F1 ja 35F2 sekä SCI-alueesta Haisborough, Hammond & Winterton

Karttakuva 3

Belgian alusten VMS-sijaintiraportit vuonna 2012

7.5   Asiaankuuluvan maihin tuodun saalismäärän arvon määrittäminen

Yhdistynyt kuningaskunta

7.5.1   Kalastusaluksiin kohdistuva suora vaikutus johtaisi ehdotetulla kieltoalueella pohjapyydyksillä saadun saalismäärän ja sitä kautta maihin tuodun saalismäärän vähentymiseen. Mahdollisten vaikutusten arvioimiseksi on analysoitu MMO:n keräämät maihin tuotuja saalismääriä koskevat tiedot.

7.5.2   Taulukossa 1 on esitetty ICES-tilastoruutujen 35F1, 35F2, 34F1 ja 34F2 alueelta maihin tuotua saalismäärää koskeva laskelma (mukana Yhdistyneen kuningaskunnan alukset, joiden on havaittu kalastavan alueella tammikuusta 2008 lähtien). Taulukon 1 arviot perustuvat maihin tuodun saaliin keskimääräiseen määrään tammikuusta 2008 joulukuuhun 2011 ulottuvalla jaksolla.

Taulukko 1

Yhdistyneen kuningaskunnan alusten ICES-ruutujen 35F1, 35F2, 34F1 ja 34F2 alueelta maihin tuomat saalismäärät keskimäärin vuosittain sekä arvioidut keskimääräiset maihin tuodut saalismäärät eurooppalaisella suojellulla merialueella (tammikuu 2008 – joulukuu 2011)

| Pyydystyyppi | Maihin tuodun saaliin paino
  (tonneina) | Arvo ruutujen 35F1, 35F2, 34F1 ja 34F2 alueella
  (GBP) | Arvo eurooppalaisella suojellulla merialueella
  (GBP) | Nettoarvo kieltoalueella (0,25 % eurooppalaisesta suojellusta merialueesta)
  (GBP) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Puomitroolit | 127 | 336 914 | 32 175,29 | 80,44 |
| Harat | 601 | 1 548 | 147,84 | 0,37 |
| Meriraputroolit | 1 | 1 643 | 156,90 | 0,40 |
| Muut pohjatroolit | 57 | 26 799 | 2 559,30 | 6,40 |
| Yhteensä | 786 | 366 904 | 35 039,33 | 87,61 |

Pyydystyyppi

Maihin tuodun saaliin paino

(tonneina)

Arvo ruutujen 35F1, 35F2, 34F1 ja 34F2 alueella

(GBP)

Arvo eurooppalaisella suojellulla merialueella

(GBP)

Nettoarvo kieltoalueella (0,25 % eurooppalaisesta suojellusta merialueesta)

(GBP)

Puomitroolit

127

336 914

32 175,29

80,44

Harat

601

1 548

147,84

0,37

Meriraputroolit

1

1 643

156,90

0,40

Muut pohjatroolit

57

26 799

2 559,30

6,40

Yhteensä

786

366 904

35 039,33

87,61

7.5.3   SCI-alueella maihin tuodun saalismäärän arvioidut arvot on laskettu yhdistämällä käytettävissä olevat maihin tuotua saalismäärää koskevat tiedot (jotka jokainen kalastusalus antaa ICES-ruudun tasolla) SCI-alueelta saatuihin kalastusaluksen toimintatietoihin (jotka perustuvat VMS-raportteihin). Menetelmässä SCI-alueeseen on sovellettu jokaisen ICES-ruudun alueelta maihin tuodun saalismäärän osuutta koko SCI-alueella harjoitetun kalastustoiminnan määrän perusteella.

SCI-alueella Haisborough, Hammond & Winterton on käytetty ICES-ruutujen (35F1, 35F2, 34F1 ja 34F2 (90)) aluetta koskevia maihin tuodun saalismäärän tietoja, jotka on luokiteltu aluksen koon mukaan (yli 15-metriset alukset, 10–15-metriset alukset ja alle 10-metriset alukset).

Tämän jälkeen on arvioitu ehdotetulta kieltoalueelta maihin tuodun saaliin suhteellinen määrä (alueiden koon perusteella) koko SCI-alueelta peräisin olevasta arvioidusta määrästä.

Kattavasti jaotellut tiedot SCI-alueeseen kuuluvien ICES-ruutujen alueella harjoitetusta toiminnasta on annettu kalastustilastotaulukoissa 2008–2011.

Arvion mukaan kyseisten ICES-ruutujen alueelta saadut keskimääräiset vuositulot yli 15-metrisillä puomitrooleilla ovat 323 155 puntaa. Alle 10-metrisillä aluksilla vaikutus kohdistuu eniten pohjatroolin tyyppistä pyydystä käyttäviin aluksiin, joilla arvioitu keskimääräinen vuositulo on 228 puntaa.

7.5.4   Arvioiden mukaan ehdotetulla kieltoalueella (joka on 0,25 prosenttia SCI-alueesta) maihin tuodusta saalismäärästä johtuvat tulonmenetykset ovat yhteensä 87,61 puntaa.

7.5.5   Arvioidut kokonaiskustannukset ovat todennäköisesti yliarvioituja, sillä muille alueille siirtymistä ei ole odotettavissa.

Belgia

7.5.6   VMS-tietojen analysoinnin perusteella Belgian alukset kalastavat ICES-ruutujen 34F1, 34F2, 35F1 ja 35F2 alueella sillä SCI-alueen osalla, joka jää yli 12 meripeninkulman etäisyydelle. Vuonna 2012 kuusi Belgian alusta kalasti tällä SCI-alueen osalla, mutta VMS-toimintaa ei kirjattu ehdotettujen kieltoalueiden läheisyydessä. Belgian alusten kalastus keskittyy lähinnä Solen ja Plaicen osiin tällä alueella.

7.5.7   Analyysiä muiden maiden kuin Yhdistyneen kuningaskunnan alusten VMS-toiminnasta ICES-ruutujen alueella koskevassa liitteessä B mainittua menetelmää käyttäen on arvioitu, että vuonna 2012

| — | SCI-alueella harjoitetusta Belgian alusten toiminnasta maihin tuotu saalismäärä on arviolta 5,73 tonnia, jonka arvo on 15 858 puntaa. |
| --- | --- |

—

SCI-alueella harjoitetusta Belgian alusten toiminnasta maihin tuotu saalismäärä on arviolta 5,73 tonnia, jonka arvo on 15 858 puntaa.

7.5.8   Kieltoalue on kuitenkin vain 0,25 prosenttia koko alueesta eikä VMS-toimintaa ole raportoitu kieltoalueen läheisyydessä, joten vuosittaisten tulonmenetysten arvioidaan olevan hyvin pieniä. Liitteessä B on lisätietoja muiden maiden kuin Yhdistyneen kuningaskunnan alusten kalastustoiminnasta ehdotetuilla kieltoalueilla tai niiden ympärillä.

7.6   Kiellon todennäköiset vaikutukset kalastusaluksiin

7.6.1   Maihin tuodun saalismäärän menettämisestä aiheutuvat tulonmenetykset arvioidaan pieniksi, joten kiellon odotetaan vaikuttavan vain vähän Yhdistyneen kuningaskunnan kalastusaluksiin. Pääasiassa East Angliassa sijaitsevat alle 15-metriset alukset ovat kalastaneet satunnaisesti pohjapyydyksillä. Tästä on ilmoitettu MMO:n järjestämissä kuulemista edeltäneissä tapaamisissa sekä MMO:n rannikkoalueista vastaavalle henkilökunnalle. Asian vaikutuksia on arvioitu taulukossa 1.

7.6.2   On odotettavissa, että Belgian kalastusaluksiin kohdistuvat vaikutukset ovat vähäisiä, sillä VMS-tietojen perusteella niiden kalastaminen ehdotetuilla kieltoalueilla on vähäistä.

7.7   Sopeutuvuus

7.7.1   Ehdotetusta kiellosta kalastustoimintaan kohdistuvien todennäköisten vaikutusten arvioimiseksi on arvioitava, missä määrin alukset pystyvät säilyttämään saaliin arvon siirtymällä kalastamaan muille alueille.

7.7.2   Kalastajia pyydettiin täyttämään arvioinnin perustaksi kysely, jossa heiltä kysyttiin suoraan, missä määrin he joutuisivat siirtymään muille alueille ehdotetun kiellon vuoksi ja miten he pystyisivät kalastamaan vaihtoehtoisilla kalastuspaikoilla ja sopeutumaan tilanteeseen säilyttääkseen saaliin arvon. Suurin osa kalastajista ilmoitti, ettei pystyisi vaihtamaan kalastuspaikkaansa tai pyydystyyppiään, mutta koska ehdotettu vaihtoehto rajoittaa kalastusta ainoastaan kallioriuttojen ja suoja-alueen päällä, muille alueille siirtymisen tarve on hyvin pieni.

7.7.3   Parhaana pidetyn vaihtoehdon (kaksi kieltoaluetta sisältävä määräys) toteuttamisella koko aluetta koskevan kiellon sijaan minimoidaan pohjapyydystä käyttävien alusten tarve siirtyä muille alueille.

7.7.4   Pyyntiteknologian edistymistä ja vaikutuksia herkkiin ominaispiirteisiin aiotaan tarkastella oranssilla/vihreällä merkityn prosessin aikana.

7.8   Välilliset kustannukset

7.8.1   Ympäristökustannukset

7.8.2   Suositetussa vaihtoehdossa on hyvin vähäinen mahdollisuus kustannusten nousuun siitä syystä, että kauemmas vaihtoehtoisille kalastuspaikoille siirtyvät alukset kuluttaisivat enemmän polttoainetta, koska vaihtoehtoisille kalastuspaikoille on helppo päästä.

7.8.3   Kalastus saattaa lisääntyä kieltoalueiden ulkopuolella, millä saattaa olla vaikutusta biologiseen monimuotoisuuteen ja elinympäristöihin (Rees, S. E. ym., 2013).

7.9   Hallinnolliset kustannukset ja valvontakustannukset

7.9.1   MMO soveltaa noudattamisen valvonnassa tiedusteluun perustuvaa riskilähtöistä lähestymistapaa, jota käyttävät useat hallituksen sääntelyviranomaiset kansallisen tiedustelumallin (91) mukaisesti. Jos tiedustelun perusteella vaikuttaa siltä, ettei kieltoa noudateta tai on olemassa riski sen noudattamatta jättämisestä, MMO laatii kyseisen merisuojelualueen tarpeisiin sovitetun valvontastrategian ja osoittaa siihen tarvittaessa resursseja. Tähän voi kuulua merivoimien partiointia, ilmavalvontaa tai muiden virastojen (esimerkiksi rannikkovesien kalastus- ja suojeluviranomaisten (IFCA), Yhdistyneen kuningaskunnan rajavalvontaviranomaisten tai ympäristöviraston (EA)) kanssa järjestettäviä yhteisiä operaatioita. MMO koordinoi mahdollisia yhteisiä operaatioita. MMO noudattaa merisuojelualueiden sääntelyssä vuonna 2006 annetun lainsäädäntöä ja sääntelyä uudistaneen lain (Legislative and Regulatory Reform Act) mukaisia periaatteita sekä sääntelyviranomaisten toimintaohjeita (Regulators' Compliance Code) ja pyrkii varmistamaan, että sen mahdolliset valvontatoimet ovat oikeasuhteisia, vastuullisia, johdonmukaisia, avoimia ja kohdennettuja (92).

7.9.2   Ehdotetun määräyksen noudattamisen valvonta hoidetaan nykyisestä talousarviosta. EU:n VMS-seurantajärjestelmää käytetään hallintavälineenä meri- ja ilmateitse tapahtuvassa yli 12-metristen alusten valvonnassa. Rannikon läheisyydessä sijaitsevassa alueen osassa (12 meripeninkulman säteellä) harjoitetaan vain vähän kalastusta, joten noudattamatta jättämisen riski on lähes olematon tai pieni. Taulukossa 2 on esitetty parhaana pidetyn vaihtoehdon hallinnoinnista aiheutuvat arvioidut valvontakustannukset.

Taulukko 2

Suositetun vaihtoehdon noudattamisen valvonnan vuotuiset lisäkustannukset
   (93)

| Toiminta | Yksikkökustannus
  (GBP) | Arvioitu yksikkömäärä vuodessa | Kokonaiskustannukset vuodessa
  (GBP) |
| --- | --- | --- | --- |
| Merivoimien pintavalvonta alueittain | 4 000/päivä | 1 | 4 000 |
| Yhteiset valvontapartiot paikallisen IFCA:n kanssa alueittain | 800–1 000/päivä | 5 | 4 000–5 000 |
| Ilmavalvonta alueittain | 2 050/tunti | 2 | 4 100 |
| Tutkinnat/syytteet alueittain | 10 375/tapaus | 1 | 10 375 |
| Yhteensä | | 9 | 22 475–23 475 |

Toiminta

Yksikkökustannus

(GBP)

Arvioitu yksikkömäärä vuodessa

Kokonaiskustannukset vuodessa

(GBP)

Merivoimien pintavalvonta alueittain

4 000/päivä

1

4 000

Yhteiset valvontapartiot paikallisen IFCA:n kanssa alueittain

800–1 000/päivä

5

4 000–5 000

Ilmavalvonta alueittain

2 050/tunti

2

4 100

Tutkinnat/syytteet alueittain

10 375/tapaus

1

10 375

Yhteensä

9

22 475–23 475

Taulukko 3

Suositetun vaihtoehdon rahamääräisten kustannusten vuosikehitys kiinteinä hintoina (miljoonaa GBP)

| | V0 | V1 | V2 | V3 | V4 | V5 | V6 | V7 | V8 | V9 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Siirtymäajan kustan-nukset | EI | EI | EI | EI | EI | EI | EI | EI | EI | EI |
| Vuotuiset jatkuvaluonteiset kustan-nukset – Paras arvio | 22 975 | 22 975 | 22 975 | 22 975 | 22 975 | 22 975 | 22 975 | 22 975 | 22 975 | 22 975 |
| Pienimmät | 22 475 | 22 975 | 22 975 | 22 975 | 22 975 | 22 975 | 22 975 | 22 975 | 22 975 | 22 975 |
| Suurimmat | 23 475 | 22 975 | 22 975 | 22 975 | 22 975 | 22 975 | 22 975 | 22 975 | 22 975 | 22 975 |
| Vuosittaisten kustannusten nykyarvo yhteensä (94): | 200 000 GBP |

V0

V1

V2

V3

V4

V5

V6

V7

V8

V9

Siirtymäajan kustan-nukset

EI

EI

EI

EI

EI

EI

EI

EI

EI

EI

Vuotuiset jatkuvaluonteiset kustan-nukset – Paras arvio

22 975

22 975

22 975

22 975

22 975

22 975

22 975

22 975

22 975

22 975

Pienimmät

22 475

22 975

22 975

22 975

22 975

22 975

22 975

22 975

22 975

22 975

Suurimmat

23 475

22 975

22 975

22 975

22 975

22 975

22 975

22 975

22 975

22 975

Vuosittaisten kustannusten nykyarvo yhteensä (94):

200 000 GBP

7.10   Suositetun vaihtoehdon hyödyt

7.10.1   Pohjapyydysten käytön kieltäminen ehdotetuilla kieltoalueilla estäisi pohjapyydysten käytön Sabellaria spinulosa -riuttojen ominaispiirteiden päällä, mistä on seuraavaa hyötyä:

| — | Sabellaria spinulosa -riuttojen elinympäristöjen säilyttämisestä tai ennalleen saattamisesta aiheutuvat ympäristöhyödyt. |
| --- | --- |

—

Sabellaria spinulosa -riuttojen elinympäristöjen säilyttämisestä tai ennalleen saattamisesta aiheutuvat ympäristöhyödyt.

Ympäristöhyötyjä kuvataan tässä muina kuin rahamääräisinä hyötyinä.

7.11   Ympäristöhyödyt

7.11.1   Sabellaria spinulosa -madoista muodostuvat riutat muodostavat tärkeän kovan aineksen valtaosin pehmeistä sedimenteistä koostuvassa ympäristössä ja tarjoavat näin ainutlaatuisen elinympäristön joillekin lajeille. Nämä biogeeniset riutat lisäävät elinympäristön monimuotoisuutta ja tarjoavat sillä eläville lajeille (esimerkiksi torvimadoille, polyypeille, sammaleläimille, sarveissienille ja meritupeille) kiinnittymispinnan ja suojan saalistajia vastaan (Bruno & Bertness, 2001).

7.11.2   Sabellaria spinulosa -riutat suojaavat myös jossain määrin rannikkoa ja ovat tärkeitä alueita ravinnekierron, hiilen- ja typensidonnan sekä sedimenttien vakautumisen kannalta.

7.11.3   Suojeltu riutan elinympäristö on kohdelajien ja sivusaaliina saatavien lajien luonnollinen lisääntymisalue.

7.11.4   Määräyksen hyötyjä ovat asianmukaisen suojelun tarjoaminen ja ekologisten ominaispiirteiden turvaaminen, mikä voi tehdä alueen biologisesta monimuotoisuudesta entistä runsaampaa muihin kalastuspaikkoihin verrattuna.

7.11.5   Määräyksen voimaantulosta aiheutuvat ympäristöhyödyt ovat merkittäviä, sillä sen avulla suojellaan alueella sijaitsevien Sabellaria spinulosa -riuttojen ominaispiirteitä pohjapyydyksiltä. Näin edistetään säilyttämistä tai ennalleen saattamista koskevan suojelutavoitteen saavuttamista. Tästä on lisähyötyä SCI-alueella sijaitseville muille ominaispiirteille, ja suositetusta kiellosta aiheutuu yleistä hyötyä riutan elinympäristölle. Tämä voi edistää alueen virkistyskäyttöä, ja esimerkiksi sukeltajat ja vapaa-ajan kalastajat saattavat hyödyttää paikallista taloutta.

7.12   Sosiaaliset ja taloudelliset hyödyt

7.12.1   On mahdollista, että Sabellaria spinulosa -riuttojen ominaispiirteiden ja elinympäristön kunnon säilyttäminen tai ennalleen saattaminen voi lisätä alueen virkistyskäyttöä ja houkutella alueelle myös sukeltajia ja vapaa-ajan kalastajia (Rees, S. E. ym., 2013 (95); Chae, D. R. ym., 2012 (96)). Se voi myös lisätä alueen matkailua ja sitä kautta paikallisten yritysten tuloja (Rees, S. E. ym., 2013).

7.12.2   Aluekohtaisen lähestymistavan toteuttaminen kalastuksenhoidossa koko aluetta koskevan kiellon sijaan vähentää pohjapyydystä käyttävien alusten tarvetta siirtyä muille alueille.

7.13   Kustannusten ja hyötyjen jakautuminen

7.13.1   Sosiaaliset ja taloudelliset kustannukset jakautuvat pääasiassa Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Belgiassa paikallisella tasolla valvontakustannuksia lukuun ottamatta), ja ympäristöhyödyt kattavat kaikkineen laajemman alueen ja vaikuttavat kansallisesti.

Liite A: Kalastustilastoista poimittuja tietoja ja taulukkoja koskevat huomautukset

Taulukot, joihin on koottu tiivistetysti tietoja eurooppalaisiksi suojelluiksi merialueiksi määritetyt alueet kattavien ICES-ruutujen alueella harjoitetusta ja ilmoitetusta toiminnasta, on esitetty yksityiskohtaisesti MMO:n verkkosivuilla (97).

Tiedot on esitetty niin yksityiskohtaisesti kuin Yhdistyneen kuningaskunnan kalastusviranomaisten käytettävissä olevien, ilmoitettujen tietojen perusteella on mahdollista.

Tilastoissa on tietoa alueen kattamien ruutujen alueelta maihin tuodun saaliin määrästä ja arvosta sekä yksityiskohtaista tietoa aluksista, käytetyistä pyydyksistä ja pyydetyistä lajeista.

Kalastustoimintaa koskevien tietojen lisäksi pituudeltaan yli 15-metriset alukset ilmoittavat tarkan sijaintinsa joka toinen tunti osana Yhdistyneen kuningaskunnan VMS-seurantajärjestelmiä.

Näiden yli 15-metristen alusten osalta on pystytty kokoamaan karkea joukko sijaintitietoja kalastuksen raportointijärjestelmistä sekä yksityiskohtaisia sijaintiraportteja VMS-seurantajärjestelmästä, minkä avulla kalastustoimintaa on voitu arvioida tarkemmin. Tämän kalastustoimintaa koskevien tietojen yksityiskohtaisen kokoamisen avulla voidaan arvioida yli 15-metristen alusten toimintaa yksittäisillä eurooppalaisilla suojelluilla merialueilla.

Jos kyseiset tiedot ovat olleet käytettävissä, ne on esitetty yli 15-metristen alusten kohdalla taulukoissa ICES-ruutujen alueella harjoitetun kokonaistoiminnan rinnalla. Näiden kahden tiedon välistä suhdelukua on sitten sovellettu muun pituisia aluksia koskeviin tietoihin, minkä avulla on laadittu arviot kokonaispituudeltaan alle 15-metristen alusten toiminnasta ehdotetuilla kieltoalueilla.

Huom. Ehdotetut kieltoalueet sijaitsevat pääosin rannan läheisyydessä, joten yli 15-metristen alusten alueilla harjoittaman toiminnan osuuden perusteella saadun suhdeluvun käyttö Yhdistyneen kuningaskunnan muiden alusten toiminnan arviointiin ei välttämättä ole asianmukaista, sillä suuremmat, etenkin yli 10-metriset alukset, alukset kalastavat yleensä kauempana merellä kuin muut.

Nämä tiedot on merkitty taulukoissa harmaalla taustavärillä sen osoittamiseksi, että kyse on arvioista, joita on syytä käyttää varovasti.

Jäljempänä annetaan luettelo analyysiin sisältyvistä keltaisella merkityistä eurooppalaisista suojelluista merialueista, jotka ovat rannikkoalueita (osa ruuduista kattaa useamman kuin yhden alueen).

Tämän päällekkäisyyden vuoksi ehdotettujen kieltoalueiden mahdollista kokonaiskattavuutta ei voida arvioida laskemalla yksittäisten alueiden analyysit yhteen. Jäljempänä olevassa taulukossa on yksityiskohtaisia tietoja yli 15-metristen alusten toiminnan osuudesta kuhunkin ehdotettuun kieltoalueeseen liittyvien ICES-ruutujen alueella kokonaistoimintaan verrattuna (kyseisistä aluksista on saatavana tarkkoja satelliittitietoja).

Jos aluksen toiminnasta eurooppalaisilla suojelluilla merialueilla on paljon tietoa, VMS-toiminnan perusteella tehdyt arviot muun pituisten alusten toiminnasta ovat siis todennäköisesti luotettavampia kuin niillä alueilla, joilta tietoja on vähän.

Liite B: Muiden maiden kuin Yhdistyneen kuningaskunnan kalastustilastoja koskevia huomautuksia

Nämä taulukot ovat otteita niistä maihin tuotua saalismäärää koskevista tiedoista, jotka jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet tieteellis-teknis-taloudellisen kalastuskomitean (STECF) pyyntiponnistusjärjestelyjä käsittelevälle työryhmälle.

Työryhmä kerää toimintansa ohella erilaisia tietoja, mukaan luettuina yksityiskohtaiset tiedot kunkin ICES-ruudun alueelta kussakin jäsenvaltiossa maihin tuoduista saalismääristä eri lajien osalta asiaan liittyvine alusryhmineen.

Tiedot kootaan STEFC:n työryhmän tarpeisiin, joten niiden käsittelyssä on syytä olla tarkkana, jottei toimintaa koskevia tietoja lasketa kahteen kertaan. Tiedot ovat peräisin STECF:n verkkosivuilta. (98)

Yhteenlasketut tulokset on tarkistettu vertaamalla niitä EU:n kalastuksen tiedonsiirtojärjestelmiin (FIDES) kirjattuun, tiettyihin kiintiökantoihin liittyvään toimintaan ilmoitettujen tietojen paikkansapitävyyden varmistamiseksi.

STECF:n tiedostoihin sisältyvien, lajien ja alueiden erilaisia yhdistelmiä koskevien tietojen sekä FIDES-järjestelmiin kiintiöiden käytön seuraamiseksi ilmoitettujen, yhtä yksityiskohtaisten saalistietojen yhteenlasketuissa tuloksissa on kuitenkin eroja. Luvut kertovat siis vain suuntaa-antavasti asiaankuuluvien jäsenvaltioiden toiminnasta alueella, eivätkä ne ole lopullisia.

Suuntaa-antavat rahamääräiset arvot on laskettu käyttämällä Yhdistyneen kuningaskunnan alusten asianomaisen ICES-ruudun alueelta tai vastaavilta alueilta maihin tuoman saalismäärän keskimääräistä arvoa.

Tietojen puuttuminen joidenkin vuosien osalta voi tarkoittaa, ettei toiminnasta ole ilmoitettu tai ettei tietoja ole toimitettu.

ANALYYSI MUIDEN MAIDEN KUIN YHDISTYNEEN KUNINGASKUNNAN ALUSTEN VMS-TOIMINNASTA TÄHÄN VAIKUTUSTENARVIOINTIIN LIITTYVÄN SCI-ALUEEN KATTAVIEN ICES-RUUTUJEN ALUEELLA

Käytetty menetelmä

Tässä analyysissä on sovellettu muiden maiden kuin Yhdistyneen kuningaskunnan aluksista – erityisesti Belgian aluksista, joilla on historiaan perustuvia oikeuksia päästä tiettyihin osiin Yhdistyneen kuningaskunnan rannikkovesiä – saatuihin tietoihin samaa perusmenetelmää, jolla selvitetään, ovatko Yhdistyneen kuningaskunnan alukset harjoittaneet kalastusta tietyllä yksittäisellä alueella.

Menetelmään kuuluu kalastustoiminnan arviointi VMS-tietojen pohjalta VMS-sanomissa (niin sanotuissa ping-sanomissa) ilmoitetun aluksen nopeuden perusteella.

Yhdistyneen kuningaskunnan VMS-järjestelmästä valitaan määritetyn alueen kattavasta yhdestä tai useammasta ruudusta muiden maiden kuin Yhdistyneen kuningaskunnan aluksista saadun jokaisen VMS-sanoman tiedot, ja poimitaan tarkemmat tiedot aluksesta eli aluksen (yhteisön kalastuslaivastorekisterin) numero, sijainti ja nopeus sekä sanoman päiväys ja kellonaika.

Jokainen sanoma arvioidaan ja luokitellaan kalastukseen viittaavaksi, jos nopeus on vähintään 1 ja enintään 6 solmua.

Nämä asianomaisista yhdestä tai useammasta ruudusta saadut kalastukseen viittaavat sanomat käsitellään sitten paikkatietojärjestelmäohjelmistolla sen selvittämiseksi, sijaitsiko alus asianomaisen alueen sisällä vai ulkopuolella.

Näin voidaan laskea jokaisen jäsenvaltion osalta määritetyn alueen sisällä sijaitsevan ruudun alueelta kirjattujen kalastukseen viittaavien sanomien suhteellinen osuus. Näin saatua kerrointa sovelletaan sitten STEFC:n tiedostoissa kyseisen jäsenvaltion kohdalle kirjattujen maihin tuotujen saaliiden kokonaismäärään, minkä avulla voidaan laatia arvio muiden maiden kuin Yhdistyneen kuningaskunnan alusten toiminnasta määritetyllä alueella.

TIIVISTELMÄ BELGIAN ALUSTEN TOIMINNASTA ALUEEN HAISBOROUGH, HAMMOND & WINTERTON KATTAVIEN ICES-RUUTUJEN ALUEELLA

Tässä esitetään yhteenveto jäsenvaltioiden alusten toiminnasta maihin tuodun kalasaaliin määrän ja arvon osalta seuraavasti:

| (1) | pohjapyydyksillä harjoitettu kalastustoiminta yhteensä asianomaisen alueen kattavien ICES-ruutujen alueella |
| --- | --- |

(1)

pohjapyydyksillä harjoitettu kalastustoiminta yhteensä asianomaisen alueen kattavien ICES-ruutujen alueella

| (2) | pohjapyydyksillä harjoitettua kalastusta koskevat arviot asianomaisella määritetyllä alueella. |
| --- | --- |

(2)

pohjapyydyksillä harjoitettua kalastusta koskevat arviot asianomaisella määritetyllä alueella.

Osa A – Kalastuksen kokonaismäärä (tonneina)

| | | (1) | (2) |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Kalastus (tonneina) ICES-ruutujen 34F1–F2 ja 35F1–F2 alueella | SCI-alueella harjoitettu kalastus (tonneina), arvioitu VMS-toiminnan enimmäismäärän perusteella vuosina 2010–2012 |
| BELGIA | Pyydyksen koodi | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| Yli 15-metriset alukset | PUOMITROOLIT | 201,39 | 205,30 | 137,13 | 62,24 | 16,95 | 17,28 | 11,54 | 5,24 |
| | POHJATROOLIT | 1,59 | 3,85 | 6,27 | 5,86 | 0,13 | 0,32 | 0,53 | 0,49 |
| | Yhteensä | 202,97 | 209,15 | 143,40 | 68,10 | 17,08 | 17,60 | 12,07 | 5,73 |

(1)

(2)

Kalastus (tonneina) ICES-ruutujen 34F1–F2 ja 35F1–F2 alueella

SCI-alueella harjoitettu kalastus (tonneina), arvioitu VMS-toiminnan enimmäismäärän perusteella vuosina 2010–2012

BELGIA

Pyydyksen koodi

2009

2010

2011

2012

2009

2010

2011

2012

Yli 15-metriset alukset

PUOMITROOLIT

201,39

205,30

137,13

62,24

16,95

17,28

11,54

5,24

POHJATROOLIT

1,59

3,85

6,27

5,86

0,13

0,32

0,53

0,49

Yhteensä

202,97

209,15

143,40

68,10

17,08

17,60

12,07

5,73

Osa B – Kalastuksen kokonaisarvo

| | | (1) | (2) |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Kalastus (GBP) ICES-ruutujen 34F1–F2 ja 35F1–F2 alueella | SCI-alueella harjoitettu kalastus (GBP), arvioitu VMS-toiminnan enimmäismäärän perusteella vuosina 2009–2012 |
| BELGIA | Pyydyksen koodi | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| Yli 15-metriset alukset | BT2 (99) | 697 560 | 698 597 | 520 929 | 177 932 | 58 711 | 58 798 | 43 845 | 14 976 |
| | TR2 (100) | 3 150 | 3 264 | 10 519 | 10 476 | 265 | 275 | 885 | 882 |
| | Yhteensä | 700 710 | 701 862 | 531 449 | 188 408 | 58 976 | 59 073 | 44 730 | 15 858 |

(1)

(2)

Kalastus (GBP) ICES-ruutujen 34F1–F2 ja 35F1–F2 alueella

SCI-alueella harjoitettu kalastus (GBP), arvioitu VMS-toiminnan enimmäismäärän perusteella vuosina 2009–2012

BELGIA

Pyydyksen koodi

2009

2010

2011

2012

2009

2010

2011

2012

Yli 15-metriset alukset

BT2 (99)

697 560

698 597

520 929

177 932

58 711

58 798

43 845

14 976

TR2 (100)

3 150

3 264

10 519

10 476

265

275

885

882

Yhteensä

700 710

701 862

531 449

188 408

58 976

59 073

44 730

15 858

Koko yhteenveto kalastusta koskevista tiedoista on saatavana muiden maiden kuin Yhdistyneen kuningaskunnan alusten kalastustilastoista.

---

(1)  Yhteisön tärkeänä pitämiä alueita (SCI-alueita) ovat Natura 2000 -alueisiin kuuluvat merialueet, joita on ehdotettu Euroopan komissiolle erityisten suojelutoimien alueiksi (SAC) valitsemista varten.

(2)  Defran politiikka-asiakirja: www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/policy_and_delivery.pdf

(3)  Taulukko kalastuksesta eurooppalaisilla suojelluilla merialueilla: www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/populated_matrix3.xls.

(4)  Taulukolle tehty Cefasin riippumaton tarkastus: http://www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/cefas_matrix_review.pdf.

(5)  MMO perustettiin meri- ja rannikkoalueille pääsystä vuonna 2009 annetun lain 1 pykälässä.

(6)  Asetus S.I. 2010/490 sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella S.I. 2012/1927.

(7)  2009 c.29.

(8)  EYVL L 358, 31.12.2002, s. 59; muutettu 10 päivänä heinäkuuta 2007 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 865/2007 (EUVL L 192, 24.7.2007, s. 1), 20 päivänä marraskuuta 2009 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 1224/2009 (EUVL L 343, 22.12.2009, s. 1) ja 21 päivänä marraskuuta 2012 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1152/2012 (EUVL L 343, 14.12.2012, s. 30).

(9)  MMO perustettiin meri- ja rannikkoalueille pääsystä vuonna 2009 annetun lain 1 pykälässä.

(10)  Asetus S.I. 2010/490 sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella S.I. 2012/1927.

(11)  2009 c.29

(12)  EYVL L 358, 31.12.2002, s. 59; muutettu 10 päivänä heinäkuuta 2007 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 865/2007 (EUVL L 192, 24.7.2007, s. 1), 20 päivänä marraskuuta 2009 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 1224/2009 (EUVL L 343, 22.12.2009, s. 1) ja 21 päivänä marraskuuta 2012 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1152/2012 (EUVL L 343, 14.12.2012, s. 30).

(13)  1965 III, s. 6452A; sellaisena kuin se on muutettuna vuonna 1979 annetulla aluevesiä koskevalla muutosmääräyksellä (Territorial Waters (Amendment) Order in Council), 1979 III, s. 2866.

(14)  MMO perustettiin meri- ja rannikkoalueille pääsystä vuonna 2009 annetun lain 1 pykälässä.

(15)  Asetus S.I. 2010/490 sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella S.I. 2012/1927.

(16)  2009 c.29

(17)  EYVL L 358, 31.12.2002, s. 59; muutettu 10 päivänä heinäkuuta 2007 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 865/2007 (EUVL L 192, 24.7.2007, s. 1), 20 päivänä marraskuuta 2009 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 1224/2009 (EUVL L 343, 22.12.2009, s. 1) ja 21 päivänä marraskuuta 2012 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1152/2012 (EUVL L 343, 14.12.2012, s. 30).

(18)  Yhteisön tärkeänä pitämät alueet (SCI-alueet), ovat Euroopan komission hyväksymiä suojelualueita, joita Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus ei ole kuitenkaan nimennyt vielä virallisesti erityisten suojelutoimien alueiksi (SAC).

(19)  Natural England -asiantuntijaelimen viralliset ohjeet: www.naturalengland.org.uk/ourwork/marine/mpa/ems/submitted.

(20)  Neuvoston direktiivi 92/34/ETY, annettu 21 päivänä toukokuuta 1992, luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta

(21)  Kalastusta eurooppalaisilla suojelluilla merialueilla koskeva politiikka-asiakirja: www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/policy_and_delivery.pdf

(22)  Taulukko: www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/populated_matrix3.xls

(23)  Ympäristö-, kalastus- ja vesiviljelytieteen keskuksen (Cefas) tekemä taulukon tarkastus ja siihen liittyvät taustatiedot: http://www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/cefas_matrix_review.pdf

(24)  http://ec.europa.eu/environment/nature/natura2000/management/guidance_en.htm

(25)  Natural England -asiantuntijaelimen virallinen ohjekirje, 2013

(26)  Natural England -asiantuntijaelimen suoja-aluetta koskeva ohje (luonnos), huhtikuu 2013. Natural England antaa lisätietoja pyydettäessä.

(27)  Yhdistyneen kuningaskunnan valtiovarainministeriön (HM Treasury) vihreä kirja (2003) https://www.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/220541/green_book_complete.pdf

(28)  www.legislation.gov.uk/ukpga/2009/23/contents/enacted.

(29)  Sublitoraaliselle kallioriutalle tehty tarkastus: www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/subtidalbedrock.pdf.

(30)  Myös vuosia 2010 ja 2011 koskevat tiedot viittaavat vähäiseen toimintaan.

(31)  www.marinemanagement.org.uk/about/documents/risk-based-enforcement.pdf.

(32)  www.marinemanagement.org.uk/about/documents/compliance_enforcement.pdf.

(33)  Riskiluokitus perustuu ministerille annettuun Defran tarkistettua lähestymistapaa koskevaan alkuperäiseen asiakirjaan.

(34)  Valvontakustannuksista tehdyt arviot perustuvat ministerille annettuun Defran tarkistettua lähestymistapaa koskevaan alkuperäiseen asiakirjaan.

(35)  Arvioinnissa on käytetty vaikutustenarvioinnin laskuria (https://www.gov.uk/government/publications/impact-assessment-calculator–3), ja huomioon on otettu 3,5 prosentin diskonttokorko, 10 vuoden arviointiaika ja vuosi 2013 hintojen ja nykyarvon vertailuvuotena.

(36)  Natural Englandin viralliset ohjeet: www.naturalengland.org.uk/ourwork/marine/mpa/ems/submitted.

(37)  Natural Englandin viralliset ohjeet: www.naturalengland.org.uk/ourwork/marine/mpa/ems/submitted.

(38)  Rees, S. E.; Attrill, M. J.; Austen, M. C.; Mangi, S. C. ja Rodwell, L. D., ”A thematic cost-benefit analysis of a marine protected area”, Journal of Environment management, 114, 2013, s. 476–485.

(39)  Chae, D.; Wattage, P. ja Pascoe, S.,”Recreational benefits from marine protected area: A travel cost analysis of Lundy”, Tourism Management, 33, 2012, s. 971–977.

(40)  http://www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/ems-consultation.htm.

(41)  STECF: http://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/594796/2013_App+08+landings+by+rectangle+by+country.xlsx.

(42)

BT2= puomitroolit – silmäkoko 80–119 mm

(43)

TR2= pohjatroolit – silmäkoko 70–99 mm

(44)

BT2= puomitroolit – silmäkoko 80–119 mm

(45)

TR2= pohjatroolit – silmäkoko 70–99 mm

(46)  Yhteisön tärkeänä pitämät alueet (SCI-alueet), ovat Euroopan komission hyväksymiä suojelualueita, joita Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus ei ole kuitenkaan nimennyt vielä virallisesti erityisten suojelutoimien alueiksi (SAC).

(47)  Natural Englandin viralliset ohjeet: www.naturalengland.org.uk/ourwork/marine/mpa/ems/submitted.

(48)  Neuvoston direktiivi 92/34/ETY, annettu 21 päivänä toukokuuta 1992, luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta.

(49)  Kalastusta eurooppalaisilla merialueilla koskeva politiikka-asiakirja: www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/policy_and_delivery.pdf.

(50)  Taulukko: www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/populated_matrix3.xls.

(51)  Ympäristö-, kalastus- ja vesiviljelytieteen keskuksen (Cefas) tekemä taulukon tarkistus ja sitä tukevat tiedot: http://www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/cefas_matrix_review.pdf.

(52)  http://ec.europa.eu/environment/nature/natura2000/management/guidance_en.htm.

(53)  Yhteisön tärkeänä pitämät alueet (SCI-alueet), ovat Euroopan komission hyväksymiä suojelualueita, joita Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus ei ole kuitenkaan nimennyt vielä virallisesti erityisten suojelutoimien alueiksi (SAC).

(54)  Natural Englandin virallinen ohjekirje, 2013.

(55)  Natural Englandin suoja-aluetta koskeva ohje (luonnos), huhtikuu 2013. Natural England antaa pyynnöstä lisätietoja.

(56)  Yhdistyneen kuningaskunnan talousministeriön (HM Treasury) vihreä kirja (2003) https://www.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/220541/green_book_complete.pdf

(57)  www.legislation.gov.uk/ukpga/2009/23/contents/enacted.

(58)  Natural Englandin viralliset ohjeet: www.naturalengland.org.uk/ourwork/marine/mpa/ems/submitted.

(59)  Sublitoraaliselle kallioriutalle tehty tarkastus: www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/subtidalbedrock.pdf.

(60)  Myös vuosia 2010 ja 2011 koskevat tiedot viittaavat vähäiseen toimintaan.

(61)  Rees, S. E.; Attrill, M. J; Austen, M. C.; Mangi, S. C. ja Rodwell, L. D.,”A thematic cost-benefit analysis of a marine protected area”, Journal of Environment management, 114, 2013, s. 476–485.

(62)  www.marinemanagement.org.uk/about/documents/risk-based-enforcement.pdf.

(63)  www.marinemanagement.org.uk/about/documents/compliance_enforcement.pdf.

(64)  Riskiluokitus perustuu ministerille annettuun Defran tarkistettua lähestymistapaa koskevaan alkuperäiseen asiakirjaan.

(65)  Valvontakustannuksista tehdyt arviot perustuvat ministerille annettuun Defran tarkistettua lähestymistapaa koskevaan alkuperäiseen asiakirjaan.

(66)  Arvioinnissa on käytetty vaikutustenarvioinnin laskuria (https://www.gov.uk/government/publications/impact-assessment-calculator–3), ja huomioon on otettu 3,5 prosentin diskonttokorko, 10 vuoden arviointiaika ja vuosi 2013 hintojen ja nykyarvon vertailuvuotena.

(67)  Natural Englandin viralliset ohjeet: www.naturalengland.org.uk/ourwork/marine/mpa/ems/submitted.

(68)  Natural Englandin viralliset ohjeet: www.naturalengland.org.uk/ourwork/marine/mpa/ems/submitted.

(69)  Rees, S. E.; Attrill, M. J; Austen, M. C.; Mangi, S. C. ja Rodwell, L. D.,”A thematic cost-benefit analysis of a marine protected area”, Journal of Environment management, 114, 2013, s. 476–485.

(70)  Chae, D.; Wattage, P. ja Pascoe, S.,”Recreational benefits from marine protected area: A travel cost analysis of Lundy”, Tourism Management, 33, 2012, s. 971–977.

(71)  http://www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/ems-consultation.htm.

(72)  STECF: http://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/594796/2013_App+08+landings+by+rectangle+by+country.xlsx.

(73)

BT2= puomitroolit – silmäkoko 80–119 mm

(74)

TR2= pohjatroolit – silmäkoko 70–99 mm

(75)

BT2= puomitroolit – silmäkoko 80–119 mm

(76)

TR2= pohjatroolit – silmäkoko 70–99 mm

(77)  Yhteisön tärkeänä pitämät alueet (SCI-alueet), ovat Euroopan komission hyväksymiä suojelualueita, joita Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus ei ole kuitenkaan nimennyt vielä virallisesti erityisten suojelutoimien alueiksi (SAC).

(78)  Natural Englandin ja yhteisen luonnonsuojelukomitean JNCC:n viralliset ohjeet: http://jncc.defra.gov.uk/pdf/HHW_Reg%2035_Conservation%20Advice_v6.0.pdf.

(79)  Neuvoston direktiivi 92/34/ETY, annettu 21 päivänä toukokuuta 1992, luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta.

(80)  Kalastusta eurooppalaisilla merialueilla koskeva politiikka-asiakirja: www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/policy_and_delivery.pdf.

(81)  Ks. taulukko osoitteessa www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/populated_matrix3.xls.

(82)  Ympäristö-, kalastus- ja vesiviljelytieteen keskuksen (Cefas) tekemä taulukon tarkistus ja sen taustatiedot: http://www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/cefas_matrix_review.pdf.

(83)  Natural Englandin virallinen ohjekirje, 2013

(84)  Natural Englandin suoja-aluetta koskeva ohje (luonnos), huhtikuu 2013. Natural England antaa pyynnöstä lisätietoja.

(85)  Yhdistyneen kuningaskunnan talousministeriön (HM Treasury) vihreä kirja (2003) https://www.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/220541/green_book_complete.pdf

(86)  www.legislation.gov.uk/ukpga/2009/23/contents/enacted

(87)  Natural Englandin viralliset ohjeet: www.naturalengland.org.uk/ourwork/marine/mpa/ems/submitted.

(88)  Ks. asiakirja Sabellaria spinulosa Red risk audit: www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/sabellaria.pdf.

(89)  Ks. asiakirja Sabellaria spinulosa Red risk audit: www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/sabellaria.pdf.

(90)  Huom. VMS-tietojen ja muiden tietojen vähyyden vuoksi yksittäiseltä eurooppalaiselta suojellulta merialueelta ei pystytä esittämään arvioita.

(91)  www.marinemanagement.org.uk/about/documents/risk-based-enforcement.pdf.

(92)  www.marinemanagement.org.uk/about/documents/compliance_enforcement.pdf.

(93)  Valvontakustannuksista tehdyt arviot perustuvat ministerille annettuun Defran tarkistettua lähestymistapaa koskevaan alkuperäiseen asiakirjaan.

(94)  Arvioinnissa on käytetty vaikutustenarvioinnin laskuria (https://www.gov.uk/government/publications/impact-assessment-calculator–3), ja huomioon on otettu 3,5 prosentin diskonttokorko, 10 vuoden arviointiaika ja vuosi 2013 hintojen ja nykyarvon vertailuvuotena.

(95)  Rees, S. E.; Attrill, M. J; Austen, M. C.; Mangi, S. C. ja Rodwell, L. D.,”A thematic cost-benefit analysis of a marine protected area”, Journal of Environment management, 114, 2013, s. 476–485.

(96)  Chae, D.; Wattage, P. ja Pascoe, S.,”Recreational benefits from marine protected area: A travel cost analysis of Lundy”, Tourism Management, 33, 2012, s. 971–977.

(97)  http://www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/ems-consultation.htm.

(98)  STECF: http://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/594796/2013_App+08+landings+by+rectangle+by+country.xlsx.

(99)

BT2= puomitroolit – silmäkoko 80–119 mm

(100)

TR2= pohjatroolit – silmäkoko 70–99 mm

---