# Službeni list L 59/2014

| | ISSN 1977-0847
  doi:10.3000/19770847.L_2014.059.hrv |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 59 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | 5728. veljače 2014. |

ISSN 1977-0847

doi:10.3000/19770847.L_2014.059.hrv

Službeni list

Europske unije

L 59

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

5728. veljače 2014.

---

| Sadržaj | | I.   Zakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ODLUKE |
| | * | Odluka Vijeća br. 189/2014/EU od 20. veljače 2014. kojom se Francuskoj odobrava primjena snižene stope određenih neizravnih poreza na tradicionalni rum proizveden u Guadeloupeu, Francuskoj Gijani, Martiniqueu i Réunionu te o stavljanju izvan snage Odluke 2007/659/EZ | 1 |

Sadržaj

I.   Zakonodavni akti

Stranica

ODLUKE

*

Odluka Vijeća br. 189/2014/EU od 20. veljače 2014. kojom se Francuskoj odobrava primjena snižene stope određenih neizravnih poreza na tradicionalni rum proizveden u Guadeloupeu, Francuskoj Gijani, Martiniqueu i Réunionu te o stavljanju izvan snage Odluke 2007/659/EZ

1

| | | II.   Nezakonodavni akti |
| --- | --- | --- |
| | | MEĐUNARODNI SPORAZUMI |
| | | 2014/107/EU |
| | * | Odluka Vijeća od 11. veljače 2014. o potpisivanju, u ime Europske unije, Sporazuma između Europske unije i Republike Azerbajdžana o ponovnom prihvatu osoba koje neovlašteno borave | 4 |
| | | UREDBE |
| | * | Provedbena uredba Vijeća (EU) br. 190/2014 od 24. veljače 2014. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 461/2013 o uvođenju konačne kompenzacijske pristojbe na uvoz određenog polietilen tereftalata (PET) podrijetlom iz Indije slijedom revizije nakon isteka mjere na temelju članka 18. Uredbe (EZ) br. 597/2009 | 5 |
| | * | Provedbena uredba Vijeća (EU) br. 191/2014 od 24. veljače 2014. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih manganovih oksida podrijetlom iz Republike Južne Afrike slijedom revizije nakon isteka mjera na temelju članka 11. stavka 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009 | 7 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) br. 192/2014 оd 27. veljače 2014. o odobravanju aktivne tvari 1,4-dimetilnaftalen, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja i o izmjeni Priloga Provedbenoj uredbi (EU) br. 540/2011 (
  1
  ) | 20 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) br. 193/2014 оd 27. veljače 2014. o odobrenju aktivne tvari amisulbroma u skladu s Uredbom (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja te o izmjeni Priloga Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 540/2011 (
  1
  ) | 25 |
| | | Provedbena uredba Komisije (EU) br. 194/2014 оd 27. veljače 2014. o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća | 30 |
| | | DIREKTIVE |
| | * | Provedbena direktiva Komisije 2014/37/EU оd 27. veljače 2014. o izmjeni Direktive Vijeća 91/671/EEZ u pogledu obavezne uporabe sigurnosnih pojaseva i sustava sigurnosnog vezivanja djece u vozilima | 32 |
| | | ODLUKE |
| | | 2014/108/EU |
| | * | Odluka Vijeća оd 27. veljače 2014. o imenovanju člana Revizorskog suda | 34 |
| | | 2014/109/EU |
| | * | Provedbena odluka Komisije оd 4. veljače 2014. o stavljanju izvan snage Odluke 2000/745/EZ o preuzimanju obveza vezano uz antidampinške i antisubvencijske postupke u vezi s uvozom određenog polietilen tereftalata (PET) podrijetlom, među ostalim zemljama, iz Indije | 35 |
| | | 2014/110/EU |
| | * | Odluka Komisije оd 25. veljače 2014. o izmjeni Odluke 2007/479/EZ o kompatibilnosti s propisima Zajednice mjera koje poduzima Belgija u skladu s člankom 3.a stavkom 1. Direktive Vijeća 89/552/EEZ o usklađivanju određenih odredaba utvrđenih zakonima i drugim propisima u državama članicama u pogledu obavljanja djelatnosti televizijskog emitiranja | 39 |

II.   Nezakonodavni akti

MEĐUNARODNI SPORAZUMI

2014/107/EU

*

Odluka Vijeća od 11. veljače 2014. o potpisivanju, u ime Europske unije, Sporazuma između Europske unije i Republike Azerbajdžana o ponovnom prihvatu osoba koje neovlašteno borave

4

UREDBE

*

Provedbena uredba Vijeća (EU) br. 190/2014 od 24. veljače 2014. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 461/2013 o uvođenju konačne kompenzacijske pristojbe na uvoz određenog polietilen tereftalata (PET) podrijetlom iz Indije slijedom revizije nakon isteka mjere na temelju članka 18. Uredbe (EZ) br. 597/2009

5

*

Provedbena uredba Vijeća (EU) br. 191/2014 od 24. veljače 2014. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih manganovih oksida podrijetlom iz Republike Južne Afrike slijedom revizije nakon isteka mjera na temelju članka 11. stavka 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009

7

*

Provedbena uredba Komisije (EU) br. 192/2014 оd 27. veljače 2014. o odobravanju aktivne tvari 1,4-dimetilnaftalen, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja i o izmjeni Priloga Provedbenoj uredbi (EU) br. 540/2011 (
  1
  )

1

20

*

Provedbena uredba Komisije (EU) br. 193/2014 оd 27. veljače 2014. o odobrenju aktivne tvari amisulbroma u skladu s Uredbom (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja te o izmjeni Priloga Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 540/2011 (
  1
  )

1

25

Provedbena uredba Komisije (EU) br. 194/2014 оd 27. veljače 2014. o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

30

DIREKTIVE

*

Provedbena direktiva Komisije 2014/37/EU оd 27. veljače 2014. o izmjeni Direktive Vijeća 91/671/EEZ u pogledu obavezne uporabe sigurnosnih pojaseva i sustava sigurnosnog vezivanja djece u vozilima

32

ODLUKE

2014/108/EU

*

Odluka Vijeća оd 27. veljače 2014. o imenovanju člana Revizorskog suda

34

2014/109/EU

*

Provedbena odluka Komisije оd 4. veljače 2014. o stavljanju izvan snage Odluke 2000/745/EZ o preuzimanju obveza vezano uz antidampinške i antisubvencijske postupke u vezi s uvozom određenog polietilen tereftalata (PET) podrijetlom, među ostalim zemljama, iz Indije

35

2014/110/EU

*

Odluka Komisije оd 25. veljače 2014. o izmjeni Odluke 2007/479/EZ o kompatibilnosti s propisima Zajednice mjera koje poduzima Belgija u skladu s člankom 3.a stavkom 1. Direktive Vijeća 89/552/EEZ o usklađivanju određenih odredaba utvrđenih zakonima i drugim propisima u državama članicama u pogledu obavljanja djelatnosti televizijskog emitiranja

39

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP |

---

(1)   Tekst značajan za EGP

1

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

I. Zakonodavni akti

ODLUKE

| 28.2.2014 | HR | Službeni list Europske unije | L 59/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2014

HR

Službeni list Europske unije

L 59/1

---

ODLUKA VIJEĆA br. 189/2014/EU

od 20. veljače 2014.

kojom se Francuskoj odobrava primjena snižene stope određenih neizravnih poreza na „tradicionalni” rum proizveden u Guadeloupeu, Francuskoj Gijani, Martiniqueu i Réunionu te o stavljanju izvan snage Odluke 2007/659/EZ

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a osobito njegov članak 349.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir mišljenje Europskog parlamenta (1),

djelujući u skladu s posebnim zakonodavnim postupkom,

budući da:

| (1) | Odlukom Vijeća 2007/659/EZ (2) Francuskoj je odobreno da na „tradicionalni” rum proizveden u Guadeloupeu, Francuskoj Gijani, Martiniqueu i Réunionu (u daljnjem tekstu „dotične četiri najudaljenije regije”) koji se prodaje na francuskom kopnu primjenjuje sniženu stopu trošarine, koja može biti niža od najniže stope trošarine utvrđene Direktivom Vijeća 92/84/EEZ (3), ali najviše 50 % niža od standardne nacionalne trošarine na alkohol. Od 1. siječnja 2011. snižena stopa trošarine ograničena je na godišnju kvotu od 120 000 hektolitara čistog alkohola. To odstupanje isteklo je 31. prosinca 2013. |
| --- | --- |

(1)

Odlukom Vijeća 2007/659/EZ (2) Francuskoj je odobreno da na „tradicionalni” rum proizveden u Guadeloupeu, Francuskoj Gijani, Martiniqueu i Réunionu (u daljnjem tekstu „dotične četiri najudaljenije regije”) koji se prodaje na francuskom kopnu primjenjuje sniženu stopu trošarine, koja može biti niža od najniže stope trošarine utvrđene Direktivom Vijeća 92/84/EEZ (3), ali najviše 50 % niža od standardne nacionalne trošarine na alkohol. Od 1. siječnja 2011. snižena stopa trošarine ograničena je na godišnju kvotu od 120 000 hektolitara čistog alkohola. To odstupanje isteklo je 31. prosinca 2013.

| (2) | Francuska su tijela 12. ožujka 2013. zatražila od Komisije da podnese prijedlog odluke Vijeća o produljenju odstupanja utvrđenog u Odluci 2007/659/EZ za sedam godina, do 31. prosinca 2020., pod istim uvjetima. Taj je zahtjev 3. srpnja 2013. dopunjen dodatnim informacijama, a 2. kolovoza 2013. izmijenjen je s obzirom na različite francuske poreze koji bi trebali biti obuhvaćeni predloženom odlukom. |
| --- | --- |

(2)

Francuska su tijela 12. ožujka 2013. zatražila od Komisije da podnese prijedlog odluke Vijeća o produljenju odstupanja utvrđenog u Odluci 2007/659/EZ za sedam godina, do 31. prosinca 2020., pod istim uvjetima. Taj je zahtjev 3. srpnja 2013. dopunjen dodatnim informacijama, a 2. kolovoza 2013. izmijenjen je s obzirom na različite francuske poreze koji bi trebali biti obuhvaćeni predloženom odlukom.

| (3) | Francuska su tijela također obavijestila Komisiju da je Francuska od 1. siječnja 2012. izmijenila nacionalno zakonodavstvo o „cotisation sur les boissons alcooliques” (poznato i kao „vignette sécurité sociale” ili (VSS)), što je doprinos koji se ubire za Nacionalni fond za zdravstveno osiguranje utvrđen za alkoholna pića koja se prodaju u Francuskoj radi suzbijanja rizika po zdravlje povezanih s prekomjernom potrošnjom tih proizvoda, koji se ubire povrh nacionalne trošarine. Posebno je izmijenjena porezna osnovica sa 160 EUR po hektolitru na 533 EUR po hektolitru čistog alkohola i uvedeno je ograničenje iznosa VSS-a, koji je bio povezan s važećom trošarinom. |
| --- | --- |

(3)

Francuska su tijela također obavijestila Komisiju da je Francuska od 1. siječnja 2012. izmijenila nacionalno zakonodavstvo o „cotisation sur les boissons alcooliques” (poznato i kao „vignette sécurité sociale” ili (VSS)), što je doprinos koji se ubire za Nacionalni fond za zdravstveno osiguranje utvrđen za alkoholna pića koja se prodaju u Francuskoj radi suzbijanja rizika po zdravlje povezanih s prekomjernom potrošnjom tih proizvoda, koji se ubire povrh nacionalne trošarine. Posebno je izmijenjena porezna osnovica sa 160 EUR po hektolitru na 533 EUR po hektolitru čistog alkohola i uvedeno je ograničenje iznosa VSS-a, koji je bio povezan s važećom trošarinom.

| (4) | U kontekstu svoga zahtjeva za produljenje odstupanja utvrđenog u Odluci 2007/659/EZ do 31. prosinca 2020., francuska su tijela zatražila od Komisije da se VSS od 1. siječnja 2012. uvrsti na popis poreza kod kojih se, za „tradicionalni” rum koji se proizvodi u dotične četiri najudaljenije regije, može primjenjivati niža stopa. |
| --- | --- |

(4)

U kontekstu svoga zahtjeva za produljenje odstupanja utvrđenog u Odluci 2007/659/EZ do 31. prosinca 2020., francuska su tijela zatražila od Komisije da se VSS od 1. siječnja 2012. uvrsti na popis poreza kod kojih se, za „tradicionalni” rum koji se proizvodi u dotične četiri najudaljenije regije, može primjenjivati niža stopa.

| (5) | Svrhovitije je donijeti novu odluku o odstupanju koje obuhvaća oba poreza: i popust na trošarinu kako je utvrđeno u Direktivi 92/84/EEZ i VSS, nego produljiti odstupanje utvrđeno u Odluci 2007/659/EZ. |
| --- | --- |

(5)

Svrhovitije je donijeti novu odluku o odstupanju koje obuhvaća oba poreza: i popust na trošarinu kako je utvrđeno u Direktivi 92/84/EEZ i VSS, nego produljiti odstupanje utvrđeno u Odluci 2007/659/EZ.

| (6) | Imajući u vidu mali opseg lokalnog tržišta, destilerije u dotične četiri najudaljenije regije mogu razvijati svoje aktivnosti samo ako imaju dostatan pristup tržištu na francuskom kopnu, koje je glavno prodajno mjesto za njihov rum (71 %). Otežano tržišno natjecanje za „tradicionalni” rum na tržištu Unije – uz specifično strukturno uvjetovano društveno i gospodarsko stanje u tim najudaljenijim regijama, koje je još složenije zbog posebnih ograničenja iz članka 349. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) – može se pripisati dvama parametrima: višim troškovima proizvodnje i višim porezima po boci, s obzirom na to da se „tradicionalni” rum obično prodaje s većim razinama jakosti alkohola i u većim bocama. |
| --- | --- |

(6)

Imajući u vidu mali opseg lokalnog tržišta, destilerije u dotične četiri najudaljenije regije mogu razvijati svoje aktivnosti samo ako imaju dostatan pristup tržištu na francuskom kopnu, koje je glavno prodajno mjesto za njihov rum (71 %). Otežano tržišno natjecanje za „tradicionalni” rum na tržištu Unije – uz specifično strukturno uvjetovano društveno i gospodarsko stanje u tim najudaljenijim regijama, koje je još složenije zbog posebnih ograničenja iz članka 349. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) – može se pripisati dvama parametrima: višim troškovima proizvodnje i višim porezima po boci, s obzirom na to da se „tradicionalni” rum obično prodaje s većim razinama jakosti alkohola i u većim bocama.

| (7) | Troškovi proizvodnje u vrijednosnom lancu ruma od šećerne trske u dotične četiri najudaljenije regije viši su nego u drugim regijama u svijetu. Posebno su viši troškovi za plaće, s obzirom na to da se u dotične četiri najudaljenije regije primjenjuje francusko socijalno zakonodavstvo. Te najudaljenije regije također podliježu i standardima Unije o okolišu i sigurnosti, koji podrazumijevaju znatna ulaganja i troškove koji nisu izravno povezani s produktivnošću, čak i ako se dio tih ulaganja pokriva iz strukturnih fondova Unije. Nadalje, destilerije u dotične četiri najudaljenije regije manje su od destilerija međunarodnih grupacija. Zbog toga dolazi do viših troškova proizvodnje po jedinici izlaznog proizvoda. Prema francuskim tijelima, svi ti izravni dodatni troškovi proizvodnje, uključujući vozarinu i osiguranje, općenito odgovaraju iznosu od oko 12 % francuske trošarine koja se uobičajeno primjenjuje na jake alkohole u 2012. |
| --- | --- |

(7)

Troškovi proizvodnje u vrijednosnom lancu ruma od šećerne trske u dotične četiri najudaljenije regije viši su nego u drugim regijama u svijetu. Posebno su viši troškovi za plaće, s obzirom na to da se u dotične četiri najudaljenije regije primjenjuje francusko socijalno zakonodavstvo. Te najudaljenije regije također podliježu i standardima Unije o okolišu i sigurnosti, koji podrazumijevaju znatna ulaganja i troškove koji nisu izravno povezani s produktivnošću, čak i ako se dio tih ulaganja pokriva iz strukturnih fondova Unije. Nadalje, destilerije u dotične četiri najudaljenije regije manje su od destilerija međunarodnih grupacija. Zbog toga dolazi do viših troškova proizvodnje po jedinici izlaznog proizvoda. Prema francuskim tijelima, svi ti izravni dodatni troškovi proizvodnje, uključujući vozarinu i osiguranje, općenito odgovaraju iznosu od oko 12 % francuske trošarine koja se uobičajeno primjenjuje na jake alkohole u 2012.

| (8) | „Tradicionalni” rum koji se prodaje na francuskom kopnu obično se na tržištu nudi u većim bocama (60 % ruma prodaje se u bocama od 1 litre) i s većim razinama alkohola (u rasponu od 40° do 59°) nego konkurentski rum, koji se obično prodaje u bocama od 0,7 litara i ima 37,5°. Zbog većeg sadržaja alkohola više su trošarine, viši je VSS, a, osim toga, viši je i porez na dodanu vrijednost (PDV) po litri prodanog ruma. Stoga kumulativni „dodatni troškovi”, odnosno viši troškovi proizvodnje, viši troškovi vozarine i viši porezi (trošarina i PDV) odgovaraju iznosu od 40 % do 50 % francuske trošarine koja se uobičajeno primjenjuje na jake alkohole u 2012. Štoviše, promjena osnovice za izračun VSS-a sa 160 EUR po hektolitru na 533 EUR po hektolitru čistog alkohola od 1. siječnja 2012. imala bi, uključujući PDV, dodatni negativan učinak na cijenu „tradicionalnog” ruma, koji se na tržištu nudi s višim razinama alkohola, što odgovara iznosu od oko 10 % standardne stope trošarine. Kako bi se nadomjestio ovaj dodatni negativni učinak, usko povezan sa specifičnim strukturno uvjetovanim društvenim i gospodarskim stanjem u dotične četiri najudaljenije regije, koje je još složenije zbog posebnih ograničenja iz članka 349. UFEU-a, trebalo bi provesti smanjenje i stope VSS-a tako da od toga koristi ima„tradicionalni” rum iz dotične četiri najudaljenije regije. |
| --- | --- |

(8)

„Tradicionalni” rum koji se prodaje na francuskom kopnu obično se na tržištu nudi u većim bocama (60 % ruma prodaje se u bocama od 1 litre) i s većim razinama alkohola (u rasponu od 40° do 59°) nego konkurentski rum, koji se obično prodaje u bocama od 0,7 litara i ima 37,5°. Zbog većeg sadržaja alkohola više su trošarine, viši je VSS, a, osim toga, viši je i porez na dodanu vrijednost (PDV) po litri prodanog ruma. Stoga kumulativni „dodatni troškovi”, odnosno viši troškovi proizvodnje, viši troškovi vozarine i viši porezi (trošarina i PDV) odgovaraju iznosu od 40 % do 50 % francuske trošarine koja se uobičajeno primjenjuje na jake alkohole u 2012. Štoviše, promjena osnovice za izračun VSS-a sa 160 EUR po hektolitru na 533 EUR po hektolitru čistog alkohola od 1. siječnja 2012. imala bi, uključujući PDV, dodatni negativan učinak na cijenu „tradicionalnog” ruma, koji se na tržištu nudi s višim razinama alkohola, što odgovara iznosu od oko 10 % standardne stope trošarine. Kako bi se nadomjestio ovaj dodatni negativni učinak, usko povezan sa specifičnim strukturno uvjetovanim društvenim i gospodarskim stanjem u dotične četiri najudaljenije regije, koje je još složenije zbog posebnih ograničenja iz članka 349. UFEU-a, trebalo bi provesti smanjenje i stope VSS-a tako da od toga koristi ima„tradicionalni” rum iz dotične četiri najudaljenije regije.

| (9) | Porezna olakšica kojom se obuhvaćaju i usklađene trošarine i VSS treba ostati razmjerna tako da se ne narušava cjelovitost i dosljednost pravnog poretka Unije, uključujući zaštitu nenarušenog tržišnog natjecanja na unutarnjem tržištu i politike državne potpore. |
| --- | --- |

(9)

Porezna olakšica kojom se obuhvaćaju i usklađene trošarine i VSS treba ostati razmjerna tako da se ne narušava cjelovitost i dosljednost pravnog poretka Unije, uključujući zaštitu nenarušenog tržišnog natjecanja na unutarnjem tržištu i politike državne potpore.

| (10) | Stoga bi trebalo uzeti u obzir i dodatne troškove koji proizlaze iz desetljeća duge tržišne prakse prodaje „tradicionalnog” ruma s višim razinama alkohola, što uzrokuje više poreze. |
| --- | --- |

(10)

Stoga bi trebalo uzeti u obzir i dodatne troškove koji proizlaze iz desetljeća duge tržišne prakse prodaje „tradicionalnog” ruma s višim razinama alkohola, što uzrokuje više poreze.

| (11) | U 2012. Francuska je na „tradicionalni” rum primjenjivala trošarinu od 903 EUR po hektolitru čistog alkohola, što odgovara 54,4 % standardne stope trošarine. Primjenjivala je i VSS od 361,20 EUR po hektolitru čistog alkohola, što odgovara 67,8 % standardne stope VSS-a. Oba sniženja zajedno odgovaraju poreznoj olakšici od 928,80 EUR po hektolitru čistog alkohola ili poreznoj olakšici u odnosu na agregirane standardne stope (trošarine i VSS-a) od 42,8 %. |
| --- | --- |

(11)

U 2012. Francuska je na „tradicionalni” rum primjenjivala trošarinu od 903 EUR po hektolitru čistog alkohola, što odgovara 54,4 % standardne stope trošarine. Primjenjivala je i VSS od 361,20 EUR po hektolitru čistog alkohola, što odgovara 67,8 % standardne stope VSS-a. Oba sniženja zajedno odgovaraju poreznoj olakšici od 928,80 EUR po hektolitru čistog alkohola ili poreznoj olakšici u odnosu na agregirane standardne stope (trošarine i VSS-a) od 42,8 %.

| (12) | Odlukom 2007/659/EZ Francuskoj je odobreno sniženje nacionalne trošarine koja se primjenjuje na „tradicionalni” rum do najviše 50 % standardne nacionalne trošarine na alkohol. Navedenom Odlukom nije obuhvaćena snižena stopa VSS-a za „tradicionalni” rum, koja je uvedena samo kao mjera nadoknade za dodatno opterećenje nastalo za taj rum reformom sustava VSS-a od 1. siječnja 2012. |
| --- | --- |

(12)

Odlukom 2007/659/EZ Francuskoj je odobreno sniženje nacionalne trošarine koja se primjenjuje na „tradicionalni” rum do najviše 50 % standardne nacionalne trošarine na alkohol. Navedenom Odlukom nije obuhvaćena snižena stopa VSS-a za „tradicionalni” rum, koja je uvedena samo kao mjera nadoknade za dodatno opterećenje nastalo za taj rum reformom sustava VSS-a od 1. siječnja 2012.

| (13) | Potrebno je ispraviti to stanje tako da se na VSS primijene ista načela koja su bila primijenjena na odstupanje od članka 110. UFEU-a za usklađene trošarine. Istodobno bi od 1. siječnja 2014. trebalo ograničiti najvišu poreznu olakšicu koja se može odobriti na najviši postotak standardnih stopa po hektolitru čistog alkohola usklađene trošarine na jaki alkohol i VSS-a. |
| --- | --- |

(13)

Potrebno je ispraviti to stanje tako da se na VSS primijene ista načela koja su bila primijenjena na odstupanje od članka 110. UFEU-a za usklađene trošarine. Istodobno bi od 1. siječnja 2014. trebalo ograničiti najvišu poreznu olakšicu koja se može odobriti na najviši postotak standardnih stopa po hektolitru čistog alkohola usklađene trošarine na jaki alkohol i VSS-a.

| (14) | Novo bi odstupanje trebalo odobriti na sedam godina, od 1. siječnja 2014. do 31. prosinca 2020. |
| --- | --- |

(14)

Novo bi odstupanje trebalo odobriti na sedam godina, od 1. siječnja 2014. do 31. prosinca 2020.

| (15) | Francuska treba podnijeti izvješće u sredini razdoblja kako bi Komisiji omogućila da procijeni postoje li još uvijek razlozi koji opravdavaju odstupanje, je li porezna olakšica koju Francuska odobrava još uvijek razmjerna te mogu li se planirati alternativne mjere za sustav odstupanja od poreza, koje bi također bile dostatna potpora konkurentnom vrijednosnom lancu ruma od šećerne trske, uzimajući u obzir njihovu međunarodnu dimenziju. |
| --- | --- |

(15)

Francuska treba podnijeti izvješće u sredini razdoblja kako bi Komisiji omogućila da procijeni postoje li još uvijek razlozi koji opravdavaju odstupanje, je li porezna olakšica koju Francuska odobrava još uvijek razmjerna te mogu li se planirati alternativne mjere za sustav odstupanja od poreza, koje bi također bile dostatna potpora konkurentnom vrijednosnom lancu ruma od šećerne trske, uzimajući u obzir njihovu međunarodnu dimenziju.

| (16) | Nove okolnosti nakon reforme sustava VSS-a nisu se mogle uzeti u obzir u Odluci 2007/659/EZ. Iznimno i uzimajući u obzir navedeno specifično strukturno uvjetovano društveno i gospodarsko stanje dotičnih najudaljenijih regija, opravdano je primijeniti predmetni režim snižene stope VSS-a od 1. siječnja 2012. |
| --- | --- |

(16)

Nove okolnosti nakon reforme sustava VSS-a nisu se mogle uzeti u obzir u Odluci 2007/659/EZ. Iznimno i uzimajući u obzir navedeno specifično strukturno uvjetovano društveno i gospodarsko stanje dotičnih najudaljenijih regija, opravdano je primijeniti predmetni režim snižene stope VSS-a od 1. siječnja 2012.

| (17) | Ovom se Odlukom ne dovodi u pitanje moguća primjena članaka 107. i 108. UFEU-a. |
| --- | --- |

(17)

Ovom se Odlukom ne dovodi u pitanje moguća primjena članaka 107. i 108. UFEU-a.

| (18) | Stoga bi Odluku 2007/659/EZ trebalo staviti izvan snage, |
| --- | --- |

(18)

Stoga bi Odluku 2007/659/EZ trebalo staviti izvan snage,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Odstupajući od članka 110. UFEU-a, Francuskoj se odobrava da na francuskom kopnu na „tradicionalni” rum proizveden u Guadeloupeu, Francuskoj Gijani, Martiniqueu i Réunionu produlji primjenu stope trošarine niže od pune stope na alkohol utvrđene člankom 3. Direktive 92/84/EEZ i da primijeni stope nameta nazvanog „cotisation sur les boissons alcooliques” (VSS) niže od pune stope koja je primjenjiva u skladu s francuskim nacionalnim zakonodavstvom.

Članak 2.

Odstupanje utvrđeno u članku 1. ograničava se na rum kako je definiran u točki 1. podtočki (f) Priloga II. Uredbi (EZ) br. 110/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (4) proizveden u Guadeloupeu, Francuskoj Gijani, Martiniqueu i Réunionu od šećerne trske ubrane na mjestu proizvodnje, sa sadržajem hlapivih tvari osim etilnog i metilnog alkohola jednakim ili većim od 225 grama po hektolitru čistog alkohola i jakosti alkohola od 40° volumnog udjela ili više.

Članak 3.

1.   Snižene stope trošarine i VSS-a iz članka 1. koje se primjenjuju na rum iz članka 2. ograničuju se na godišnju kvotu od 120 000 hektolitara čistog alkohola.

2.   Snižene stope trošarine i VSS-a iz članka 1. ove Odluke mogu pojedinačno biti niže od najniže stope trošarine na alkohol utvrđene Direktivom 92/84/EEZ, ali mogu biti najviše 50 % niže od pune stope na alkohol utvrđene u skladu s člankom 3. Direktive 92/84/EEZ ili pune stope na alkohol za VSS.

3.   Kumulativna porezna olakšica odobrena u skladu sa stavkom 2. ovog članka nije viša od 50 % pune stope na alkohol utvrđene u skladu s člankom 3. Direktive 92/84/EEZ.

Članak 4.

Francuska do 31. srpnja 2017. podnosi izvješće Komisiji kako bi joj omogućila da procijeni postoje li još uvijek razlozi koji opravdavaju odstupanje i je li porezna olakšica koju je odobrila Francuska ostala i očekuje li se da će ostati razmjerna i dostatna kako bi pružila potporu konkurentnom vrijednosnom lancu ruma od šećerne trske u Guadeloupeu, Francuskoj Gijani, Martiniqueu i Réunionu.

Članak 5.

Ova Odluka primjenjuje se od 1. siječnja 2014. do 31. prosinca 2020., osim članka 1. i članka 3. stavaka 1. i 2. koji se primjenjuju od 1. siječnja 2012.

Članak 6.

1.   Odluka 2007/659/EZ stavlja se izvan snage.

2.   Upućivanja na Odluku koja je stavljena izvan snage tumače se kao upućivanja na ovu Odluku.

Članak 7.

Ova je Odluka upućena Francuskoj Republici.

Sastavljeno u Bruxellesu 20. veljače 2014.

Za Vijeće

Predsjednik

K. HATZIDAKIS

---

(1)  Mišljenje od 16. siječnja 2014. (još nije objavljeno u Službenom listu).

1

(2)  Odluka Vijeća 2007/659/EZ od 9. listopada 2007. kojom se Francuskoj odobrava primjena snižene stope trošarine na „tradicionalni” rum proizveden u Guadelupeu, Francuskoj Gijani, Martiniqeu i Réunionu (SL L 270, 13.10.2007., str. 12.).

2

(3)  Direktiva Vijeća 92/84/EEZ od 19. listopada 1992. o usklađivanju stopa trošarina na alkohol i alkoholna pića (SL L 316, 31.10.1992., str. 29.).

3

(4)  Uredba (EZ) br. 110/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. siječnja 2008. o definiciji, opisivanju, prezentiranju, označavanju i zaštiti zemljopisnih oznaka jakih alkoholnih pića (SL L 39, 13.2.2008., str. 16.).

4

---

II. Nezakonodavni akti

MEĐUNARODNI SPORAZUMI

| 28.2.2014 | HR | Službeni list Europske unije | L 59/4 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2014

HR

Službeni list Europske unije

L 59/4

---

ODLUKA VIJEĆA

od 11. veljače 2014.

o potpisivanju, u ime Europske unije, Sporazuma između Europske unije i Republike Azerbajdžana o ponovnom prihvatu osoba koje neovlašteno borave

(2014/107/EU)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 79. stavak 3. u vezi s njegovim člankom 218. stavkom 5.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

budući da:

| (1) | Dana 19. prosinca 2011. Vijeće je ovlastilo Komisiju da započne pregovore s Republikom Azerbajdžanom o Sporazumu između Europske unije i Republike Azerbajdžana o ponovnom prihvatu osoba koje neovlašteno borave („Sporazum”). Pregovori su uspješno završeni te je Sporazuma parafiran 29. srpnja 2013. |
| --- | --- |

(1)

Dana 19. prosinca 2011. Vijeće je ovlastilo Komisiju da započne pregovore s Republikom Azerbajdžanom o Sporazumu između Europske unije i Republike Azerbajdžana o ponovnom prihvatu osoba koje neovlašteno borave („Sporazum”). Pregovori su uspješno završeni te je Sporazuma parafiran 29. srpnja 2013.

| (2) | Sporazum bi trebalo potpisati u ime Unije, podložno njegovu kasnijem sklapanju. |
| --- | --- |

(2)

Sporazum bi trebalo potpisati u ime Unije, podložno njegovu kasnijem sklapanju.

| (3) | U skladu s člancima 1. i 2. Protokola br. 21 o stajalištu Ujedinjene Kraljevine i Irske s obzirom na područje slobode, sigurnosti i pravde priloženog Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, i ne dovodeći u pitanje članak 4. tog Protokola, te države članice ne sudjeluju u donošenju ove Odluke i nisu njome obvezane, niti podliježu njezinoj primjeni. |
| --- | --- |

(3)

U skladu s člancima 1. i 2. Protokola br. 21 o stajalištu Ujedinjene Kraljevine i Irske s obzirom na područje slobode, sigurnosti i pravde priloženog Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, i ne dovodeći u pitanje članak 4. tog Protokola, te države članice ne sudjeluju u donošenju ove Odluke i nisu njome obvezane, niti podliježu njezinoj primjeni.

| (4) | U skladu s člancima 1. i 2. Protokola br. 22 o stajalištu Danske priloženog Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, Danska ne sudjeluje u donošenju ove Odluke i nije njome obvezana, niti podliježe njezinoj primjeni, |
| --- | --- |

(4)

U skladu s člancima 1. i 2. Protokola br. 22 o stajalištu Danske priloženog Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, Danska ne sudjeluje u donošenju ove Odluke i nije njome obvezana, niti podliježe njezinoj primjeni,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Ovime se odobrava potpisivanje, u ime Unije, Sporazuma između Europske unije i Republike Azerbajdžana o ponovnom prihvatu osoba koje neovlašteno borave, podložno zaključenju rečenogSporazuma (1).

Članak 2.

Ovime se ovlašćuje predsjednika Komisije da odredi osobu ili osobe koje će biti ovlaštene potpisati Sporazum u ime Unije.

Članak 3.

Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

Sastavljeno u Bruxellesu 11. veljače 2014.

Za Vijeće

Predsjednik

E. VENIZELOS

---

(1)  Tekst Sporazuma objavit će se zajedno s odlukom o njegovu zaključivanju.

1

---

UREDBE

| 28.2.2014 | HR | Službeni list Europske unije | L 59/5 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2014

HR

Službeni list Europske unije

L 59/5

---

PROVEDBENA UREDBA VIJEĆA (EU) br. 190/2014

od 24. veljače 2014.

o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 461/2013 o uvođenju konačne kompenzacijske pristojbe na uvoz određenog polietilen tereftalata (PET) podrijetlom iz Indije slijedom revizije nakon isteka mjere na temelju članka 18. Uredbe (EZ) br. 597/2009

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 597/2009 od 11. lipnja 2009. o zaštiti od subvencioniranog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 13.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,

budući da:

A.   PRETHODNI POSTUPAK

| (1) | Uredbom (EZ) br. 2603/2000 (2) Vijeće je uvelo kompenzacijske mjere na uvoz polietilen tereftalata („PET”) podrijetlom iz Indije. Slijedom revizije nakon isteka mjere te su mjere zadnji put zadržane Provedbenom uredbom Vijeća (EU) br. 461/2013 (3). |
| --- | --- |

(1)

Uredbom (EZ) br. 2603/2000 (2) Vijeće je uvelo kompenzacijske mjere na uvoz polietilen tereftalata („PET”) podrijetlom iz Indije. Slijedom revizije nakon isteka mjere te su mjere zadnji put zadržane Provedbenom uredbom Vijeća (EU) br. 461/2013 (3).

| (2) | Uredbom (EZ) br. 2604/2000 (4) Vijeće je uvelo antidampinške mjere na uvoz PET-a podrijetlom iz Indije. Slijedom revizije nakon isteka mjere te su mjere zadnji put zadržane Uredbom Vijeća (EZ) br. 192/2007 (5). Komisija je 24. veljače 2012. pokrenula naknadnu reviziju nakon isteka mjere. Vijeće je Provedbenom odlukom 2013/226/EU (6) odbacilo Komisijin prijedlog Provedbene uredbe Vijeća o zadržavanju antidampinške pristojbe na uvoz PET-a podrijetlom, među ostalim, iz Indije te su stoga antidampinške mjere istekle. |
| --- | --- |

(2)

Uredbom (EZ) br. 2604/2000 (4) Vijeće je uvelo antidampinške mjere na uvoz PET-a podrijetlom iz Indije. Slijedom revizije nakon isteka mjere te su mjere zadnji put zadržane Uredbom Vijeća (EZ) br. 192/2007 (5). Komisija je 24. veljače 2012. pokrenula naknadnu reviziju nakon isteka mjere. Vijeće je Provedbenom odlukom 2013/226/EU (6) odbacilo Komisijin prijedlog Provedbene uredbe Vijeća o zadržavanju antidampinške pristojbe na uvoz PET-a podrijetlom, među ostalim, iz Indije te su stoga antidampinške mjere istekle.

| (3) | Komisija je 2000. Odlukom 2000/745/EZ (7) prihvatila preuzete obveze u pogledu cijene koje su u vezi s antidampinškim i antisubvencijskim postupcima ponudila, među ostalima, indijska trgovačka društva Pearl Engineering Polymers Limited („Pearl”) i Reliance Industries Limited („Reliance”). Komisija je 2005. Odlukom 2005/697/EZ (8) prihvatila preuzetu obvezu indijskoga trgovačkog društva South ASEAN Petrochem Limited koje je kao rezultat spajanja promijenilo ime u Dhunseri Petrochem & Tea Limited („Dhunseri”) (9). |
| --- | --- |

(3)

Komisija je 2000. Odlukom 2000/745/EZ (7) prihvatila preuzete obveze u pogledu cijene koje su u vezi s antidampinškim i antisubvencijskim postupcima ponudila, među ostalima, indijska trgovačka društva Pearl Engineering Polymers Limited („Pearl”) i Reliance Industries Limited („Reliance”). Komisija je 2005. Odlukom 2005/697/EZ (8) prihvatila preuzetu obvezu indijskoga trgovačkog društva South ASEAN Petrochem Limited koje je kao rezultat spajanja promijenilo ime u Dhunseri Petrochem & Tea Limited („Dhunseri”) (9).

B.   POVLAČENJE PREUZETIH OBVEZA I IZMJENA PROVEDBENE UREDBE (EU) br. 461/2013

| (4) | Komisija je Provedbenom odlukom 2014/109/EU (10) povukla prihvaćanje preuzetih obveza koje su ponudila tri indijska trgovačka društva: Dhunseri, Reliance i Pearl. Stoga bi članak 1. stavak 4. i članak 2. Provedbene uredbe (EU) br. 461/2013 zajedno s Prilogom toj Uredbi trebalo staviti izvan snage. S tim u skladu trebalo bi na uvoz PET-a koji su proizvela trgovačka društva Dhunseri, Reliance i Pearl (dodatna oznaka TARIC A585 za Dhunseri, dodatna oznaka TARIC A181 za Reliance i dodatna oznaka TARIC A182 za Pearl) primjenjivati konačne kompenzacijske pristojbe uvedene člankom 1. stavkom 2. Provedbene uredbe (EU) br. 461/2013, |
| --- | --- |

(4)

Komisija je Provedbenom odlukom 2014/109/EU (10) povukla prihvaćanje preuzetih obveza koje su ponudila tri indijska trgovačka društva: Dhunseri, Reliance i Pearl. Stoga bi članak 1. stavak 4. i članak 2. Provedbene uredbe (EU) br. 461/2013 zajedno s Prilogom toj Uredbi trebalo staviti izvan snage. S tim u skladu trebalo bi na uvoz PET-a koji su proizvela trgovačka društva Dhunseri, Reliance i Pearl (dodatna oznaka TARIC A585 za Dhunseri, dodatna oznaka TARIC A181 za Reliance i dodatna oznaka TARIC A182 za Pearl) primjenjivati konačne kompenzacijske pristojbe uvedene člankom 1. stavkom 2. Provedbene uredbe (EU) br. 461/2013,

DONIJELO JE OVU UREDBU:

Članak 1.

1.   Članak 1. stavak 4. i članak 2. Provedbene uredbe (EU) br. 461/2013 te Prilog toj Uredbi stavljaju se izvan snage.

2.   Članak 1. stavak 5. Provedbene uredbe (EU) br. 461/2013 postaje članak 1. stavak 4.

3.   Članak 3. Provedbene uredbe (EU) br. 461/2013 postaje članak 2.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 24. veljače 2014.

Za Vijeće

Predsjednik

K. ARVANITOPOULOS

---

(1)  SL L 188, 18.7.2009., str. 93.

1

(2)  Uredba Vijeća (EZ) br. 2603/2000 od 27. studenoga 2000. o uvođenju konačne kompenzacijske pristojbe i konačnom ubiranju privremene pristojbe uvedene na uvoz određenog polietilen tereftalata podrijetlom iz Indije, Malezije i Tajlanda i obustavi antisubvencijskog postupka u vezi s uvozom određenog polietilen tereftalata podrijetlom iz Indonezije, Republike Koreje i Tajvana (SL L 301, 30.11.2000., str. 1.).

2

(3)  Provedbena uredba Vijeća (EU) br. 461/2013 od 21. svibnja 2013. o uvođenju konačne kompenzacijske pristojbe na uvoz određenog polietilen tereftalata (PET) podrijetlom iz Indije slijedom revizije nakon isteka mjere na temelju članka 18. Uredbe (EZ) br. 597/2009 (SL L 137, 23.5.2013., str. 1.).

3

(4)  Uredba Vijeća (EZ) br. 2604/2000 od 27. studenoga 2000. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnom ubiranju privremene pristojbe uvedene na uvoz određenog polietilen tereftalata podrijetlom iz Indije, Indonezije, Malezije, Republike Koreje, Tajvana i Tajlanda (SL L 301, 30.11.2000., str. 21.).

4

(5)  Uredba Vijeća (EZ) br. 192/2007 od 22. veljače 2007. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenog polietilen tereftalata podrijetlom iz Indije, Indonezije, Malezije, Republike Koreje, Tajlanda i Tajvana nakon revizije nakon isteka mjere i parcijalne privremene revizije prema članku 11. stavcima 2. i 3. Uredbe (EZ) br. 384/96 (SL L 59, 27.2.2007., str. 1.).

5

(6)  Provedbena odluka Vijeća 2013/226/EU od 21. svibnja 2013. o odbijanju prijedloga Provedbene odluke Vijeća o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenog polietilen tereftalata podrijetlom iz Indije, Tajvana i Tajlanda slijedom revizije nakon isteka mjere na temelju članka 11. stavku 2. Uredbe (EZ) br. 1225/2009 te o obustavi postupka revizije nakon isteka mjere u vezi s uvozom određenog polietilen tereftalata podrijetlom iz Indonezije i Malezije, u mjeri u kojoj bi prijedlog uveo konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz određenog polietilen tereftalata podrijetlom iz Indije, Tajvana i Tajlanda (SL L 136, 23.5.2013., str. 12.).

6

(7)  Odluka Komisije 2000/745/EZ od 29. studenoga 2000. o preuzimanju obveza vezano uz antidampinške i antisubvencijske postupke u vezi s uvozom određenog polietilen tereftalata (PET-a) podrijetlom iz Indije, Indonezije, Malezije, Republike Koreje, Tajvana i Tajlanda (SL L 301, 30.11.2000., str. 88.).

7

(8)  Odluka Komisije 2005/697/EZ od 12. rujna 2005. o izmjeni Odluke 2000/745/EZ o prihvaćanju preuzimanja obveze ponuđenog u vezi s antidampinškim i antisubvencijskim postupcima u vezi s uvozom polietilen tereftalata (PET) podrijetlom, među ostalim, iz Indije (SL L 266, 11.10.2005., str. 62.).

8

(9)  Obavijest o kompenzacijskim mjerama koje su na snazi u pogledu uvoza u Uniju određenog polietilen tereftalata podrijetlom iz Indije: promjena naziva poduzeća koje podliježe individualnoj kompenzacijskog pristojbi (SL C 335, 11.12.2010., str. 7.).

9

(10)  Provedbena odluka Komisije 2014/109/EU od 4. veljače 2014. o stavljanju izvan snage Odluke 2000/745/EZ o preuzimanju obveza vezano uz antidampinške i antisubvencijske postupke u vezi s uvozom određenog polietilen tereftalata (PET) podrijetlom, među ostalim zemljama, iz Indije (vidjeti str. 35. ovoga Službenog lista).

10

---

| 28.2.2014 | HR | Službeni list Europske unije | L 59/7 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2014

HR

Službeni list Europske unije

L 59/7

---

PROVEDBENA UREDBA VIJEĆA (EU) br. 191/2014

od 24. veljače 2014.

o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih manganovih oksida podrijetlom iz Republike Južne Afrike slijedom revizije nakon isteka mjera na temelju članka 11. stavka 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 11. stavak 2.,

uzimajući u obzir prijedlog koji je podnijela Europska komisija („Komisija”) nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,

budući da:

A.   POSTUPAK

1.   Mjere na snazi

| (1) | Slijedom antidampinškog ispitnog postupka („početni ispitni postupak”) Vijeće je Uredbom Vijeća (EZ) br. 221/2008 (2) uvelo konačnu antidampinšku pristojbu od 17,1 % na uvoz elektrolitskih manganovih dioksida (tj. manganovih dioksida koji se proizvode postupkom elektrolize) koji nakon elektrolize nisu toplinski obrađeni te koji su trenutno obuhvaćeni oznakom KN ex 2820 10 00 i podrijetlom su iz Republike Južne Afrike („Južna Afrika”) („antidampinške mjere na snazi”). |
| --- | --- |

(1)

Slijedom antidampinškog ispitnog postupka („početni ispitni postupak”) Vijeće je Uredbom Vijeća (EZ) br. 221/2008 (2) uvelo konačnu antidampinšku pristojbu od 17,1 % na uvoz elektrolitskih manganovih dioksida (tj. manganovih dioksida koji se proizvode postupkom elektrolize) koji nakon elektrolize nisu toplinski obrađeni te koji su trenutno obuhvaćeni oznakom KN ex 2820 10 00 i podrijetlom su iz Republike Južne Afrike („Južna Afrika”) („antidampinške mjere na snazi”).

2.   Zahtjev za reviziju nakon isteka mjera

| (2) | Nakon objave obavijesti (3) o skorom isteku konačnih antidampinških mjera koje su na snazi, Komisija je 11. prosinca 2012. primila zahtjev za pokretanje revizije nakon isteka tih mjera prema članku 11. stavku 2. Osnovne uredbe. Zahtjev su podnijela trgovačka društva Cegasa Internacional SA i Tosoh Hellas A.I.C. („podnositelji zahtjeva”), jedina dva proizvođača EMD-a iz Unije. |
| --- | --- |

(2)

Nakon objave obavijesti (3) o skorom isteku konačnih antidampinških mjera koje su na snazi, Komisija je 11. prosinca 2012. primila zahtjev za pokretanje revizije nakon isteka tih mjera prema članku 11. stavku 2. Osnovne uredbe. Zahtjev su podnijela trgovačka društva Cegasa Internacional SA i Tosoh Hellas A.I.C. („podnositelji zahtjeva”), jedina dva proizvođača EMD-a iz Unije.

| (3) | Zahtjev se zasnivao na tome da bi istekom antidampinških mjera koje su na snazi vjerojatno došlo do ponavljanja dampinga štetnoga za industriju Unije. |
| --- | --- |

(3)

Zahtjev se zasnivao na tome da bi istekom antidampinških mjera koje su na snazi vjerojatno došlo do ponavljanja dampinga štetnoga za industriju Unije.

3.   Pokretanje revizije nakon isteka mjera

| (4) | Komisija je, nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom, utvrdila da postoje dostatni dokazi za pokretanje revizije nakon isteka mjera te je 12. ožujka 2013. putem obavijesti koja je objavljena u Službenom listu Europske unije
   (4) („obavijest o pokretanju”) objavila pokretanje revizije nakon isteka mjera prema članku 11. stavku 2. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je, nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom, utvrdila da postoje dostatni dokazi za pokretanje revizije nakon isteka mjera te je 12. ožujka 2013. putem obavijesti koja je objavljena u Službenom listu Europske unije
   (4) („obavijest o pokretanju”) objavila pokretanje revizije nakon isteka mjera prema članku 11. stavku 2. Osnovne uredbe.

4.   Ispitni postupak

4.1.   Razdoblje ispitnog postupka revizije i razmatrano razdoblje

| (5) | Ispitni postupak o vjerojatnosti ponavljanja dampinga obuhvatio je razdoblje od 1. siječnja 2012. do 31. prosinca 2012. („razdoblje ispitnog postupka revizije” ili „RIPR”). Ispitivanjem kretanja važnih za procjenu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2009. do kraja razdoblja ispitnog postupka revizije („razmatrano razdoblje”). |
| --- | --- |

(5)

Ispitni postupak o vjerojatnosti ponavljanja dampinga obuhvatio je razdoblje od 1. siječnja 2012. do 31. prosinca 2012. („razdoblje ispitnog postupka revizije” ili „RIPR”). Ispitivanjem kretanja važnih za procjenu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2009. do kraja razdoblja ispitnog postupka revizije („razmatrano razdoblje”).

4.2.   Stranke na koje se ispitni postupak odnosi

| (6) | Komisija je o pokretanju revizije nakon isteka mjera službeno obavijestila podnositelje zahtjeva, proizvođača izvoznika iz Južne Afrike, uvoznike, korisnike iz Unije za koje je poznato da se revizija na njih odnosi i njihova udruženja te predstavnike dotične zemlje izvoznice. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je o pokretanju revizije nakon isteka mjera službeno obavijestila podnositelje zahtjeva, proizvođača izvoznika iz Južne Afrike, uvoznike, korisnike iz Unije za koje je poznato da se revizija na njih odnosi i njihova udruženja te predstavnike dotične zemlje izvoznice.

| (7) | Zainteresirane stranke dobile su priliku izraziti svoja stajališta u pisanom obliku i zatražiti raspravu u roku određenome u obavijesti o pokretanju revizije. Svim zainteresiranim strankama koje su to zatražile i dokazale da postoje posebni razlozi zbog kojih bi ih trebalo saslušati dana je mogućnost da budu saslušane. |
| --- | --- |

(7)

Zainteresirane stranke dobile su priliku izraziti svoja stajališta u pisanom obliku i zatražiti raspravu u roku određenome u obavijesti o pokretanju revizije. Svim zainteresiranim strankama koje su to zatražile i dokazale da postoje posebni razlozi zbog kojih bi ih trebalo saslušati dana je mogućnost da budu saslušane.

| (8) | S obzirom na ograničen broj zainteresiranih stranaka koje su se javile, uzorkovanje zainteresiranih stranaka nije bilo potrebno. |
| --- | --- |

(8)

S obzirom na ograničen broj zainteresiranih stranaka koje su se javile, uzorkovanje zainteresiranih stranaka nije bilo potrebno.

| (9) | Odgovori na upitnik primljeni su od proizvođača izvoznika u Južnoj Africi, dvaju proizvođača iz Unije i dvaju korisnika koji pripadaju istoj grupaciji povezanih poduzeća. |
| --- | --- |

(9)

Odgovori na upitnik primljeni su od proizvođača izvoznika u Južnoj Africi, dvaju proizvođača iz Unije i dvaju korisnika koji pripadaju istoj grupaciji povezanih poduzeća.

| (10) | Komisija je zatražila i provjerila sve informacije koje je smatrala potrebnima za utvrđivanje vjerojatnosti ponavljanja dampinga i štete koja iz toga proizlazi te za utvrđivanje interesa Unije. Posjeti radi provjere obavljeni su u poslovnim prostorijama sljedećih trgovačkih društava:






  (a) | proizvođači iz Unije:






  — | Cegasa Internacional SA („Cegasa”), |
| --- | --- | --- | --- |

(10)

Komisija je zatražila i provjerila sve informacije koje je smatrala potrebnima za utvrđivanje vjerojatnosti ponavljanja dampinga i štete koja iz toga proizlazi te za utvrđivanje interesa Unije. Posjeti radi provjere obavljeni su u poslovnim prostorijama sljedećih trgovačkih društava:

(a)

proizvođači iz Unije:

—

Cegasa Internacional SA („Cegasa”),

| — | Tosoh Hellas A.I.C („THA”); |
| --- | --- |

—

Tosoh Hellas A.I.C („THA”);

| (b) | proizvođači izvoznici iz Južne Afrike:






  — | Delta E.M.D. (Pty) Ltd.; |
| --- | --- | --- |

(b)

proizvođači izvoznici iz Južne Afrike:

—

Delta E.M.D. (Pty) Ltd.;

| (c) | korisnici







  — | Panasonic Energy Belgium NV. |
| --- | --- | --- |

(c)

korisnici

—

Panasonic Energy Belgium NV.

| (11) | Komisija je 29. listopada 2013. svim zainteresiranim strankama objavila bitne činjenice i razmatranja na temelju kojih je namjeravala predložiti zadržavanje antidampinških mjera koje su na snazi. Strankama je ponovno pružena prilika za iznošenje primjedbi, a onima koje su to zahtijevale odobreno je saslušanje u prisutnosti službenika za saslušanja. Komisija je razmotrila primjedbe koje su iznijele zainteresirane strane i njezini se odgovori navode u nastavku. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je 29. listopada 2013. svim zainteresiranim strankama objavila bitne činjenice i razmatranja na temelju kojih je namjeravala predložiti zadržavanje antidampinških mjera koje su na snazi. Strankama je ponovno pružena prilika za iznošenje primjedbi, a onima koje su to zahtijevale odobreno je saslušanje u prisutnosti službenika za saslušanja. Komisija je razmotrila primjedbe koje su iznijele zainteresirane strane i njezini se odgovori navode u nastavku.

B.   DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD

| (12) | Proizvod na koji se odnosi ova revizija isti je kao onaj definiran u Uredbi (EZ) br. 221/2008, odnosno elektrolitski manganovi dioksidi (tj. manganovi dioksidi koji se proizvode postupkom elektrolize) koji nakon elektrolize nisu toplinski obrađeni („proizvod obuhvaćen revizijom” ili „EMD”) koji su podrijetlom iz Republike Južne Afrike i koji su trenutno obuhvaćeni oznakom KN ex 2820 10 00. Čine ga dvije glavne vrste, EMD cink-ugljikova stupnja i EMD alkalnog stupnja. |
| --- | --- |

(12)

Proizvod na koji se odnosi ova revizija isti je kao onaj definiran u Uredbi (EZ) br. 221/2008, odnosno elektrolitski manganovi dioksidi (tj. manganovi dioksidi koji se proizvode postupkom elektrolize) koji nakon elektrolize nisu toplinski obrađeni („proizvod obuhvaćen revizijom” ili „EMD”) koji su podrijetlom iz Republike Južne Afrike i koji su trenutno obuhvaćeni oznakom KN ex 2820 10 00. Čine ga dvije glavne vrste, EMD cink-ugljikova stupnja i EMD alkalnog stupnja.

| (13) | Ispitnim postupkom revizije potvrđeno je da, kao i u početnom ispitnom postupku, proizvod obuhvaćen revizijom koji se uvozi u Uniju i proizvodi koje proizvođač izvoznik proizvodi i prodaje na njihovom domaćem tržištu, kao i oni koji se proizvode i prodaju u Uniji od strane industrije Unije („istovjetni proizvod”) imaju jednaka osnovna fizička i kemijska svojstva i namjene. Stoga se ti proizvodi smatraju istovjetnim proizvodima u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(13)

Ispitnim postupkom revizije potvrđeno je da, kao i u početnom ispitnom postupku, proizvod obuhvaćen revizijom koji se uvozi u Uniju i proizvodi koje proizvođač izvoznik proizvodi i prodaje na njihovom domaćem tržištu, kao i oni koji se proizvode i prodaju u Uniji od strane industrije Unije („istovjetni proizvod”) imaju jednaka osnovna fizička i kemijska svojstva i namjene. Stoga se ti proizvodi smatraju istovjetnim proizvodima u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.

C.   VJEROJATNOST PONAVLJANJA DAMPINGA

1.   Uvodne napomene

| (14) | U skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe Komisija je ispitala postoji li vjerojatnost da bi istek postojećih mjera doveo do ponavljanja dampinga. |
| --- | --- |

(14)

U skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe Komisija je ispitala postoji li vjerojatnost da bi istek postojećih mjera doveo do ponavljanja dampinga.

2.   Damping uvoza tijekom RIPR-a

| (15) | Uvoz u Uniju iz Južne Afrike pao je gotovo na ništicu nakon uvođenja mjera, dok je 2010., 2011. i tijekom RIPR-a izvezena tek vrlo mala količina. Kako bi ocijenila je li jedini poznati proizvođač izvoznik, trgovačko društvo Delta EMD (Pty) Ltd. („Delta”), izvozio u Uniju po dampinškim cijenama tijekom RIPR-a, Komisija je tom trgovačkom društvu poslala upitnik. Primila je odgovor koji je sadržavao podatke o domaćoj prodaji, izvozu u Uniju i izvozu na druga odredišta. Dostavljeni odgovor provjeren je na način koji je podrobnije iznesen u nastavku. |
| --- | --- |

(15)

Uvoz u Uniju iz Južne Afrike pao je gotovo na ništicu nakon uvođenja mjera, dok je 2010., 2011. i tijekom RIPR-a izvezena tek vrlo mala količina. Kako bi ocijenila je li jedini poznati proizvođač izvoznik, trgovačko društvo Delta EMD (Pty) Ltd. („Delta”), izvozio u Uniju po dampinškim cijenama tijekom RIPR-a, Komisija je tom trgovačkom društvu poslala upitnik. Primila je odgovor koji je sadržavao podatke o domaćoj prodaji, izvozu u Uniju i izvozu na druga odredišta. Dostavljeni odgovor provjeren je na način koji je podrobnije iznesen u nastavku.

2.1.   Uobičajena vrijednost

| (16) | U skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe, domaća prodaja trgovačkog društva Delta ispitana je kako bi se provjerilo je li ukupan obujam prodaje istovjetnog proizvoda neovisnim kupcima bio reprezentativan u usporedbi s ukupnim obujmom izvozne prodaje tog trgovačkog društva u Uniju, tj. je li ukupni obujam te prodaje predstavljao najmanje 5 % ukupnog obujma izvozne prodaje u Uniju proizvoda obuhvaćenog revizijom. |
| --- | --- |

(16)

U skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe, domaća prodaja trgovačkog društva Delta ispitana je kako bi se provjerilo je li ukupan obujam prodaje istovjetnog proizvoda neovisnim kupcima bio reprezentativan u usporedbi s ukupnim obujmom izvozne prodaje tog trgovačkog društva u Uniju, tj. je li ukupni obujam te prodaje predstavljao najmanje 5 % ukupnog obujma izvozne prodaje u Uniju proizvoda obuhvaćenog revizijom.

| (17) | Domaća prodaja proizvoda obuhvaćenog revizijom bila je doduše reprezentativna, ali nije bilo prodaje izvršene u uobičajenom tijeku trgovine jer domaća prodaja EMD-a trgovačkog društva Delta nije bila profitabilna. Stoga je uobičajena vrijednost izračunana prema članku 2. stavku 3. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(17)

Domaća prodaja proizvoda obuhvaćenog revizijom bila je doduše reprezentativna, ali nije bilo prodaje izvršene u uobičajenom tijeku trgovine jer domaća prodaja EMD-a trgovačkog društva Delta nije bila profitabilna. Stoga je uobičajena vrijednost izračunana prema članku 2. stavku 3. Osnovne uredbe.

| (18) | To je učinjeno na temelju stvarnog troška proizvodnje EMD-a kojemu su dodani razumni iznosi za prodajne, opće i administrativne troškove („POA”) i za dobit u skladu s člankom 2. stavkom 6. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(18)

To je učinjeno na temelju stvarnog troška proizvodnje EMD-a kojemu su dodani razumni iznosi za prodajne, opće i administrativne troškove („POA”) i za dobit u skladu s člankom 2. stavkom 6. Osnovne uredbe.

| (19) | Troškovi POA izračunani su primjenom članka 2. stavka 6. točke (c) Osnovne uredbe jer prodaja trgovačkog društva Delta nije bila izvršena u uobičajenom tijeku trgovine, a i s obzirom na to da ni točka (a) ni točka (b) članka 2. stavka 6. te Uredbe nisu bile primjenjive jer nijedan drugi izvoznik ni proizvođač nije obuhvaćen ispitnim postupkom, odnosno jer trgovačko društvo Delta nije izvršilo nikakvu drugu prodaju proizvoda iz iste opće kategorije. Stoga se primjena troškova POA iz početnoga ispitnog postupka kojima je dobiven gotovo istovjetan postotak kao stvarnim troškovima POA smatrala primjerenom metodom. |
| --- | --- |

(19)

Troškovi POA izračunani su primjenom članka 2. stavka 6. točke (c) Osnovne uredbe jer prodaja trgovačkog društva Delta nije bila izvršena u uobičajenom tijeku trgovine, a i s obzirom na to da ni točka (a) ni točka (b) članka 2. stavka 6. te Uredbe nisu bile primjenjive jer nijedan drugi izvoznik ni proizvođač nije obuhvaćen ispitnim postupkom, odnosno jer trgovačko društvo Delta nije izvršilo nikakvu drugu prodaju proizvoda iz iste opće kategorije. Stoga se primjena troškova POA iz početnoga ispitnog postupka kojima je dobiven gotovo istovjetan postotak kao stvarnim troškovima POA smatrala primjerenom metodom.

| (20) | Delta je nakon objave od Komisije zatražila da pri izračunu uobičajene vrijednosti izrazi prije toga izračunane troškove POA kao postotak troška proizvodnje, a ne kao postotak prometa. Budući da je sva domaća prodaja bila neprofitabilna, primjena prometa rezultirala bi preuveličanim troškovima POA. Komisija je prihvatila taj argument Delte te je pri izračunu uobičajene vrijednosti dodala troškove POA kao postotak troška proizvodnje po kilogramu iz te revizije ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(20)

Delta je nakon objave od Komisije zatražila da pri izračunu uobičajene vrijednosti izrazi prije toga izračunane troškove POA kao postotak troška proizvodnje, a ne kao postotak prometa. Budući da je sva domaća prodaja bila neprofitabilna, primjena prometa rezultirala bi preuveličanim troškovima POA. Komisija je prihvatila taj argument Delte te je pri izračunu uobičajene vrijednosti dodala troškove POA kao postotak troška proizvodnje po kilogramu iz te revizije ispitnog postupka.

| (21) | Dobit je također izračunana uporabom iste metodologije kao u početnom ispitnom postupku, tj. na temelju komercijalnih kamatnih stopa za dugoročne zajmove u Južnoj Africi tijekom RIPR-a prema članku 2. stavku 6. točki (c). Delta na domaćem tržištu ne prodaje druge proizvode, i ne postoje drugi poznati proizvođači EMD-a, kao ni drugi proizvođači proizvoda iz iste opće kategorije u Južnoj Africi od kojih bi se mogli dobiti podatci o prodaji. |
| --- | --- |

(21)

Dobit je također izračunana uporabom iste metodologije kao u početnom ispitnom postupku, tj. na temelju komercijalnih kamatnih stopa za dugoročne zajmove u Južnoj Africi tijekom RIPR-a prema članku 2. stavku 6. točki (c). Delta na domaćem tržištu ne prodaje druge proizvode, i ne postoje drugi poznati proizvođači EMD-a, kao ni drugi proizvođači proizvoda iz iste opće kategorije u Južnoj Africi od kojih bi se mogli dobiti podatci o prodaji.

| (22) | Nakon objave industrija Unije zahtijevala je, prema članku 2. stavku 3. Osnovne uredbe, da Komisija za utvrđivanje uobičajene vrijednosti uporabi prodaju u SAD-u jer ta prodaja ima funkciju prodaje na domaćem tržištu. |
| --- | --- |

(22)

Nakon objave industrija Unije zahtijevala je, prema članku 2. stavku 3. Osnovne uredbe, da Komisija za utvrđivanje uobičajene vrijednosti uporabi prodaju u SAD-u jer ta prodaja ima funkciju prodaje na domaćem tržištu.

| (23) | To je odbijeno jer je uobičajena vrijednost izračunana prema članku 2. stavku 3. Osnovne uredbe primjenom iste metodologije kao u početnom ispitnom postupku i stoga u skladu s člankom 11. stavkom 9. te Uredbe. |
| --- | --- |

(23)

To je odbijeno jer je uobičajena vrijednost izračunana prema članku 2. stavku 3. Osnovne uredbe primjenom iste metodologije kao u početnom ispitnom postupku i stoga u skladu s člankom 11. stavkom 9. te Uredbe.

2.2.   Izvozna cijena

| (24) | Navedena vrlo mala količina EMD-a izvezena u Uniju tijekom RIPR-a prodana je izravno nepovezanom uvozniku u Uniji. U skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe, izvoznom cijenom smatrala se cijena koju je taj uvoznik platio trgovačkom društvu Delta. |
| --- | --- |

(24)

Navedena vrlo mala količina EMD-a izvezena u Uniju tijekom RIPR-a prodana je izravno nepovezanom uvozniku u Uniji. U skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe, izvoznom cijenom smatrala se cijena koju je taj uvoznik platio trgovačkom društvu Delta.

2.3.   Usporedba

| (25) | Izvršena je usporedba između izvozne cijene i izračunane uobičajene vrijednosti uzimajući u obzir zatražene i provjerene prilagodbe prema članku 2. stavku 10. Osnovne uredbe, odnosno za troškove vozarine, osiguranja, kredita i rukovanja na strani izvoznika. Uobičajena vrijednost izračunana je na temelju cijena franko tvornica oduzimanjem troškova vozarine i kredita. Troškovi pakiranja i tehničke pomoći nisu odbijeni jer su već bili uračunani u trošak proizvodnje te su stoga bili uključeni i u izvoznu cijenu i u izračunanu uobičajenu vrijednost. |
| --- | --- |

(25)

Izvršena je usporedba između izvozne cijene i izračunane uobičajene vrijednosti uzimajući u obzir zatražene i provjerene prilagodbe prema članku 2. stavku 10. Osnovne uredbe, odnosno za troškove vozarine, osiguranja, kredita i rukovanja na strani izvoznika. Uobičajena vrijednost izračunana je na temelju cijena franko tvornica oduzimanjem troškova vozarine i kredita. Troškovi pakiranja i tehničke pomoći nisu odbijeni jer su već bili uračunani u trošak proizvodnje te su stoga bili uključeni i u izvoznu cijenu i u izračunanu uobičajenu vrijednost.

2.4.   Dampinška marža

| (26) | Utvrđeno je da prodaja EMD-a trgovačkog društva Delta Uniji tijekom RIPR-a nije bila dampinška. Međutim, radilo se o iznimno maloj količini, zbog čega se na taj nalaz nije moguće u potpunosti osloniti radi utvrđivanja vjerojatnosti ponavljanja dampinga u slučaju isteka mjera. |
| --- | --- |

(26)

Utvrđeno je da prodaja EMD-a trgovačkog društva Delta Uniji tijekom RIPR-a nije bila dampinška. Međutim, radilo se o iznimno maloj količini, zbog čega se na taj nalaz nije moguće u potpunosti osloniti radi utvrđivanja vjerojatnosti ponavljanja dampinga u slučaju isteka mjera.

3.   Dokaz o vjerojatnosti ponavljanja dampinga

| (27) | S obzirom na to da iz prodaje u Uniju tijekom RIPR-a nije moguće donijeti nikakve zaključke, Komisija je analizirala postoje li dokazi o vjerojatnosti ponavljanja dampinga u slučaju isteka mjera. Pritom su analizirani sljedeći elementi: izvozna cijena iz Južne Afrike na druga odredišta, proizvodni kapacitet i rezervni kapacitet u Južnoj Africi i privlačnost tržišta Unije i ostalih tržišta trećih zemalja. |
| --- | --- |

(27)

S obzirom na to da iz prodaje u Uniju tijekom RIPR-a nije moguće donijeti nikakve zaključke, Komisija je analizirala postoje li dokazi o vjerojatnosti ponavljanja dampinga u slučaju isteka mjera. Pritom su analizirani sljedeći elementi: izvozna cijena iz Južne Afrike na druga odredišta, proizvodni kapacitet i rezervni kapacitet u Južnoj Africi i privlačnost tržišta Unije i ostalih tržišta trećih zemalja.

3.1.   Izvoz iz Južne Afrike na druga odredišta

| (28) | Delta proizvodi i EMD-e alkalnog stupnja i EMD-e cink-ugljikova stupnja, a s obzirom na to da u EU-u postoji i tržište za EMD-e alkalnog stupnja i (u manjoj mjeri) za EMD-e cink-ugljikova stupnja, Komisija je ispitala izvoznu cijenu obiju vrsta u treće zemlje tijekom RIPR-a. Ta je prodaja uspoređena s izračunanom uobičajenom vrijednošću kako je prije izračunana, uzimajući u obzir razlike koje utječu na usporedivost cijena. |
| --- | --- |

(28)

Delta proizvodi i EMD-e alkalnog stupnja i EMD-e cink-ugljikova stupnja, a s obzirom na to da u EU-u postoji i tržište za EMD-e alkalnog stupnja i (u manjoj mjeri) za EMD-e cink-ugljikova stupnja, Komisija je ispitala izvoznu cijenu obiju vrsta u treće zemlje tijekom RIPR-a. Ta je prodaja uspoređena s izračunanom uobičajenom vrijednošću kako je prije izračunana, uzimajući u obzir razlike koje utječu na usporedivost cijena.

| (29) | Prodaja EMD-a alkalnog stupnja u SAD, najvažnije izvozno tržište za trgovačko društvo Delta, činila je otprilike dvije trećine ukupnog izvoza Delte tijekom RIPR-a i nije bila dampinška. Međutim, utvrđeno je da je prodaja EMD-a alkalnog stupnja na druga odredišta (kao što su Tajland, Koreja, Kina i Brazil), čiji je obujam bio manji, izvršena izvozom po dampinškim cijenama, s dampinškim maržama u rasponu od 2 % do 21 %. Usto, za izvoznu prodaju EMD-a cink-ugljikova stupnja na druga odredišta, koji je uglavnom prodavan po niskim cijenama i u malim količinama, dampinške marže bile su više, u rasponu od 13 % do 66 %. |
| --- | --- |

(29)

Prodaja EMD-a alkalnog stupnja u SAD, najvažnije izvozno tržište za trgovačko društvo Delta, činila je otprilike dvije trećine ukupnog izvoza Delte tijekom RIPR-a i nije bila dampinška. Međutim, utvrđeno je da je prodaja EMD-a alkalnog stupnja na druga odredišta (kao što su Tajland, Koreja, Kina i Brazil), čiji je obujam bio manji, izvršena izvozom po dampinškim cijenama, s dampinškim maržama u rasponu od 2 % do 21 %. Usto, za izvoznu prodaju EMD-a cink-ugljikova stupnja na druga odredišta, koji je uglavnom prodavan po niskim cijenama i u malim količinama, dampinške marže bile su više, u rasponu od 13 % do 66 %.

| (30) | Nakon objave industrija Unije tvrdila je da bi Komisija trebala zanemariti prodaju u SAD tijekom RIPR-a jer cijene na tom tržištu nisu odgovarajući temelj za predviđanje vjerojatne razine cijena prodaje na tržište Unije u slučaju isteka mjera. |
| --- | --- |

(30)

Nakon objave industrija Unije tvrdila je da bi Komisija trebala zanemariti prodaju u SAD tijekom RIPR-a jer cijene na tom tržištu nisu odgovarajući temelj za predviđanje vjerojatne razine cijena prodaje na tržište Unije u slučaju isteka mjera.

| (31) | Delta je, s druge strane, nakon objave zatražila da Komisija obrati posebnu pozornost na prodaju u SAD, koja predstavlja veliku većinu njezinog izvoza EMD-a alkalnog stupnja, a tržište SAD-a najbolje se može usporediti s tržištem Unije. |
| --- | --- |

(31)

Delta je, s druge strane, nakon objave zatražila da Komisija obrati posebnu pozornost na prodaju u SAD, koja predstavlja veliku većinu njezinog izvoza EMD-a alkalnog stupnja, a tržište SAD-a najbolje se može usporediti s tržištem Unije.

| (32) | Komisija je analizirala svu izvoznu prodaju na sva odredišta, izračunala prosječnu ponderiranu cijenu izvoza trgovačkog društva Delta na sva ostala odredišta koja nisu u EU-u, ali je i posebno podrobno razmotrila cijene izvoza u pojedinačne treće zemlje. Pri razmatranju pitanja vjerojatnosti ponavljanja dampinga utvrđeno je da je sva izvozna prodaja na sva odredišta bila relevantna, posebno u pogledu značajnih razlika u cijenama koje su utvrđene na različitim izvoznim tržištima. |
| --- | --- |

(32)

Komisija je analizirala svu izvoznu prodaju na sva odredišta, izračunala prosječnu ponderiranu cijenu izvoza trgovačkog društva Delta na sva ostala odredišta koja nisu u EU-u, ali je i posebno podrobno razmotrila cijene izvoza u pojedinačne treće zemlje. Pri razmatranju pitanja vjerojatnosti ponavljanja dampinga utvrđeno je da je sva izvozna prodaja na sva odredišta bila relevantna, posebno u pogledu značajnih razlika u cijenama koje su utvrđene na različitim izvoznim tržištima.

| (33) | Tržište SAD-a ima vlastita specifična svojstva zbog kojih je trgovačkom društvu Delta moguće ondje naplaćivati znatno više cijene nego drugdje. U SAD-u potražnja znatno premašuje domaću ponudu. Osim toga, postoje visoke ulazne prepreke za veliki broj potencijalnih konkurenata jer su na snazi visoke antidampinške pristojbe protiv uvoza iz Kine i Australije. |
| --- | --- |

(33)

Tržište SAD-a ima vlastita specifična svojstva zbog kojih je trgovačkom društvu Delta moguće ondje naplaćivati znatno više cijene nego drugdje. U SAD-u potražnja znatno premašuje domaću ponudu. Osim toga, postoje visoke ulazne prepreke za veliki broj potencijalnih konkurenata jer su na snazi visoke antidampinške pristojbe protiv uvoza iz Kine i Australije.

| (34) | U tim okolnostima ne postoji razlog zbog kojeg bi Komisija svoje nalaze trebala zasnivati samo na prosječnoj izvoznoj cijeni ili ispitati izvoznu prodaju samo u jednu zemlju umjesto da analizira svu izvoznu prodaju na sva odredišta. |
| --- | --- |

(34)

U tim okolnostima ne postoji razlog zbog kojeg bi Komisija svoje nalaze trebala zasnivati samo na prosječnoj izvoznoj cijeni ili ispitati izvoznu prodaju samo u jednu zemlju umjesto da analizira svu izvoznu prodaju na sva odredišta.

| (35) | Iz ponašanja trgovačkog društva Delta u vezi s određivanjem cijena za izvozna tržišta koja nisu Unija vidljivo je da je, iako njegov izvoz na njemu najvažnije tržište (SAD) nije izvršen po dampinškim cijenama, prodaja na druga odredišta bila dampinška. Stoga su potrebni daljnji pokazatelji, kako je navedeno u nastavku, radi ocjenjivanja vjerojatnosti ponavljanja dampinga u slučaju isteka mjera |
| --- | --- |

(35)

Iz ponašanja trgovačkog društva Delta u vezi s određivanjem cijena za izvozna tržišta koja nisu Unija vidljivo je da je, iako njegov izvoz na njemu najvažnije tržište (SAD) nije izvršen po dampinškim cijenama, prodaja na druga odredišta bila dampinška. Stoga su potrebni daljnji pokazatelji, kako je navedeno u nastavku, radi ocjenjivanja vjerojatnosti ponavljanja dampinga u slučaju isteka mjera

3.2.   Proizvodni kapacitet i rezervni kapacitet u Južnoj Africi

| (36) | Delta raspolaže rezervnim kapacitetom za proizvodnju EMD-a na temelju kojeg bi mogla nastaviti u Uniju uvoziti značajne količine u slučaju isteka mjera. Delta je procijenila, a Komisija potvrdila, da je taj rezervni kapacitet iznosio između 4 000 i 6 000 MT godišnje. Tim su izračunom u obzir uzeti prekidi u opskrbi električnom energijom koji su česti u Južnoj Africi te obujam otpada. S obzirom na neke poteškoće u zadržavanju razina kvalitete u postrojenju s ručnim upravljanjem, Komisija konzervativno procjenjuje da bi između 2 000 i 3 000 MT godišnje predstavljao EMD-e alkalnog stupnja, dok bi ostatak bio EMD cink-ugljikova stupnja. Međutim, obje bi vrste bile prikladne za tržište Unije. Budući da bi dio količine EMD-a cink-ugljikova stupnja mogla apsorbirati ostala tržišta trećih zemalja, ne postoje naznake da bi ostala tržišta trećih zemalja ili domaće tržište moglo apsorbirati taj značajan rezervni kapacitet EMD-a alkalnog stupnja. |
| --- | --- |

(36)

Delta raspolaže rezervnim kapacitetom za proizvodnju EMD-a na temelju kojeg bi mogla nastaviti u Uniju uvoziti značajne količine u slučaju isteka mjera. Delta je procijenila, a Komisija potvrdila, da je taj rezervni kapacitet iznosio između 4 000 i 6 000 MT godišnje. Tim su izračunom u obzir uzeti prekidi u opskrbi električnom energijom koji su česti u Južnoj Africi te obujam otpada. S obzirom na neke poteškoće u zadržavanju razina kvalitete u postrojenju s ručnim upravljanjem, Komisija konzervativno procjenjuje da bi između 2 000 i 3 000 MT godišnje predstavljao EMD-e alkalnog stupnja, dok bi ostatak bio EMD cink-ugljikova stupnja. Međutim, obje bi vrste bile prikladne za tržište Unije. Budući da bi dio količine EMD-a cink-ugljikova stupnja mogla apsorbirati ostala tržišta trećih zemalja, ne postoje naznake da bi ostala tržišta trećih zemalja ili domaće tržište moglo apsorbirati taj značajan rezervni kapacitet EMD-a alkalnog stupnja.

| (37) | Delta je tijekom provjere tvrdila da je ona odavno etablirani dobavljač za svoje kupce na tržištu SAD-a koji nadoknađuje potrebnu količinu koju domaći proizvođači ne mogu sami proizvesti. Izvoz trgovačkog društva Delta u SAD bio je stabilan tijekom zadnje 4 godine, što upućuje na to da nije bilo mogućnosti da Delta poveća svoju prodaju u SAD. Da je bilo moguće povećati izvoz u SAD, Delta bi to već bila učinila kako bi ostvarila korist od viših cijena koje prevladavaju na tržištu SAD-a te također od povećane ekonomije razmjera koja proizlazi iz proizvodnje većih količina. |
| --- | --- |

(37)

Delta je tijekom provjere tvrdila da je ona odavno etablirani dobavljač za svoje kupce na tržištu SAD-a koji nadoknađuje potrebnu količinu koju domaći proizvođači ne mogu sami proizvesti. Izvoz trgovačkog društva Delta u SAD bio je stabilan tijekom zadnje 4 godine, što upućuje na to da nije bilo mogućnosti da Delta poveća svoju prodaju u SAD. Da je bilo moguće povećati izvoz u SAD, Delta bi to već bila učinila kako bi ostvarila korist od viših cijena koje prevladavaju na tržištu SAD-a te također od povećane ekonomije razmjera koja proizlazi iz proizvodnje većih količina.

| (38) | Prodaja trgovačkog društva Delta na azijsko tržište većim je dijelom bila usredotočena na cink-ugljikov EMD. Prodaja trgovačkog društva Delta u Aziju činila je 50 % ukupne prodaje cink-ugljikova EMD-a koju je izvršilo to trgovačko društvo. Kina ima domaće proizvođače EMD-a i izvoz trgovačkog društva Delta u Kinu tijekom RIP-a ostao je ograničen na vrlo malu količinu EMD-a alkalnog stupnja. S obzirom na to da izvoz EMD-a u Japan trenutno podliježe antidampinškim mjerama te zbog činjenice da u Japanu postoje domaći proizvođači EMD-a, nije vjerojatno da bi to tržište prihvatilo rezervni kapacitet trgovačkog društva Delta. Stoga nije vjerojatno da bi azijsko tržište moglo prihvatiti rezervni kapacitet trgovačkog društva Delta za alkalni EMD. |
| --- | --- |

(38)

Prodaja trgovačkog društva Delta na azijsko tržište većim je dijelom bila usredotočena na cink-ugljikov EMD. Prodaja trgovačkog društva Delta u Aziju činila je 50 % ukupne prodaje cink-ugljikova EMD-a koju je izvršilo to trgovačko društvo. Kina ima domaće proizvođače EMD-a i izvoz trgovačkog društva Delta u Kinu tijekom RIP-a ostao je ograničen na vrlo malu količinu EMD-a alkalnog stupnja. S obzirom na to da izvoz EMD-a u Japan trenutno podliježe antidampinškim mjerama te zbog činjenice da u Japanu postoje domaći proizvođači EMD-a, nije vjerojatno da bi to tržište prihvatilo rezervni kapacitet trgovačkog društva Delta. Stoga nije vjerojatno da bi azijsko tržište moglo prihvatiti rezervni kapacitet trgovačkog društva Delta za alkalni EMD.

| (39) | Nakon objave industrija Unije komentirala je da je rezervni kapacitet Delte mnogo veći od onog prije navedenog i uputila na nekoliko čimbenika pomoću kojih bi se to moglo potvrditi. Izjavili su i da bi se sav rezervni kapacitet Delte mogao uporabiti za proizvodnju EMD-a alkalnog stupnja kvalitete za prodaju na tržištu Unije po dampinškim cijenama. |
| --- | --- |

(39)

Nakon objave industrija Unije komentirala je da je rezervni kapacitet Delte mnogo veći od onog prije navedenog i uputila na nekoliko čimbenika pomoću kojih bi se to moglo potvrditi. Izjavili su i da bi se sav rezervni kapacitet Delte mogao uporabiti za proizvodnju EMD-a alkalnog stupnja kvalitete za prodaju na tržištu Unije po dampinškim cijenama.

| (40) | Industrija Unije tvrdila je i da bi se izvoz trgovačkog društva Delta u SAD vrlo vjerojatno smanjio u bliskoj budućnosti jer je jedan proizvođač iz SAD-a već najavio povećanje svojega proizvodnog kapaciteta i vrlo vjerojatno smanjenje potražnje za EMD-om u SAD-u nakon najavljenog odlaska jednog korisnika EMD-a s tržišta. Osim toga, industrija Unije tvrdila je da se prodaja iz Južne Afrike u SAD nakon završetka razdoblja ispitnog postupka već počela smanjivati. To bi značilo da trgovačko društvo Delta potencijalno raspolaže dodatnim količinama EMD-a alkalnog stupnja koje bi u slučaju isteka mjera vrlo vjerojatno preusmjerilo na tržište Unije. |
| --- | --- |

(40)

Industrija Unije tvrdila je i da bi se izvoz trgovačkog društva Delta u SAD vrlo vjerojatno smanjio u bliskoj budućnosti jer je jedan proizvođač iz SAD-a već najavio povećanje svojega proizvodnog kapaciteta i vrlo vjerojatno smanjenje potražnje za EMD-om u SAD-u nakon najavljenog odlaska jednog korisnika EMD-a s tržišta. Osim toga, industrija Unije tvrdila je da se prodaja iz Južne Afrike u SAD nakon završetka razdoblja ispitnog postupka već počela smanjivati. To bi značilo da trgovačko društvo Delta potencijalno raspolaže dodatnim količinama EMD-a alkalnog stupnja koje bi u slučaju isteka mjera vrlo vjerojatno preusmjerilo na tržište Unije.

| (41) | Komisija je tijekom ispitnog postupka provjerila postrojenje trgovačkog društva Delta, kapacitet i kapacitet za proizvodnju tog društva. Kako je prethodno navedeno, Komisija se u svojim izračunima oslanjala na konzervativne izračune, posebno na konzervativnu procjenu udjela proizvodnje EMD-a alkalnog stupnja i EMD-a cink-ugljikova stupnja na temelju uporabe rezervnog kapaciteta. Čak i uz tu konzervativnu procjenu ustanovljen je znatan rezervni kapacitet, u pogledu potrošnje dotičnog proizvoda u Uniji, koji se može uporabiti za proizvodnju EMD-a alkalnog stupnja. |
| --- | --- |

(41)

Komisija je tijekom ispitnog postupka provjerila postrojenje trgovačkog društva Delta, kapacitet i kapacitet za proizvodnju tog društva. Kako je prethodno navedeno, Komisija se u svojim izračunima oslanjala na konzervativne izračune, posebno na konzervativnu procjenu udjela proizvodnje EMD-a alkalnog stupnja i EMD-a cink-ugljikova stupnja na temelju uporabe rezervnog kapaciteta. Čak i uz tu konzervativnu procjenu ustanovljen je znatan rezervni kapacitet, u pogledu potrošnje dotičnog proizvoda u Uniji, koji se može uporabiti za proizvodnju EMD-a alkalnog stupnja.

| (42) | U pogledu tvrdnje o vjerojatnom razvoju izvoza trgovačkog društva Delta u SAD, dokazi predstavljeni Komisiji upućuju na to da bi mogao nastati pritisak na taj izvoz ako se kapacitet SAD-a za EMD-om nastavi povećavati, a potražnja smanjivati. |
| --- | --- |

(42)

U pogledu tvrdnje o vjerojatnom razvoju izvoza trgovačkog društva Delta u SAD, dokazi predstavljeni Komisiji upućuju na to da bi mogao nastati pritisak na taj izvoz ako se kapacitet SAD-a za EMD-om nastavi povećavati, a potražnja smanjivati.

| (43) | Nakon objave jedan je korisnik tvrdio da je rezervni kapacitet trgovačkog društva Delta nizak s obzirom na to da je trgovačko društvo Delta imalo tržišni udjel otprilike 60–70 % prije uvođenja mjera. Međutim, čak i kada se uporabi konzervativna procjena rezervnog kapaciteta trgovačkog društva Delta, kad bi se taj rezervni kapacitet uporabio za izvoz u Uniju, trgovačko društvo Delta moglo bi jednostavno značajno povećati svoj tržišni udjel čak i bez uzimanja u obzir mogućnosti da se izvoz na druga odredišta preusmjeri u Uniju. Takav bi razvoj za posljedicu imao daljnje povećanje potencijalnog tržišnog udjela trgovačkog društva Delta. |
| --- | --- |

(43)

Nakon objave jedan je korisnik tvrdio da je rezervni kapacitet trgovačkog društva Delta nizak s obzirom na to da je trgovačko društvo Delta imalo tržišni udjel otprilike 60–70 % prije uvođenja mjera. Međutim, čak i kada se uporabi konzervativna procjena rezervnog kapaciteta trgovačkog društva Delta, kad bi se taj rezervni kapacitet uporabio za izvoz u Uniju, trgovačko društvo Delta moglo bi jednostavno značajno povećati svoj tržišni udjel čak i bez uzimanja u obzir mogućnosti da se izvoz na druga odredišta preusmjeri u Uniju. Takav bi razvoj za posljedicu imao daljnje povećanje potencijalnog tržišnog udjela trgovačkog društva Delta.

3.3.   Privlačnost tržišta Unije i ostalih trećih tržišta

| (44) | Trgovačko društvo Delta ima dugotrajan i profitabilan kanal prodaje u SAD i nisu pronađeni nikakvi dokazi koji bi upućivali na to da bi bilo u interesu Unije namjerno preusmjeriti bilo koji dio te prodaje u Uniju. Međutim, rezervni kapacitet utvrđen tijekom ispitnog postupka, ili barem njegov znatan dio, vjerojatno bi mogao biti preusmjeren u Uniju samo zbog razloga navedenih u prethodnim uvodnim izjavama. Štoviše, to je tako zbog toga što je tržište Unije među najvećima na svijetu. Osim toga, prije nego što su uvedene antidampinške mjere, tržište Unije bilo je vrlo privlačno za Deltu jer je ona imala tržišni udjel 60–70 %. |
| --- | --- |

(44)

Trgovačko društvo Delta ima dugotrajan i profitabilan kanal prodaje u SAD i nisu pronađeni nikakvi dokazi koji bi upućivali na to da bi bilo u interesu Unije namjerno preusmjeriti bilo koji dio te prodaje u Uniju. Međutim, rezervni kapacitet utvrđen tijekom ispitnog postupka, ili barem njegov znatan dio, vjerojatno bi mogao biti preusmjeren u Uniju samo zbog razloga navedenih u prethodnim uvodnim izjavama. Štoviše, to je tako zbog toga što je tržište Unije među najvećima na svijetu. Osim toga, prije nego što su uvedene antidampinške mjere, tržište Unije bilo je vrlo privlačno za Deltu jer je ona imala tržišni udjel 60–70 %.

| (45) | Ako bi se trgovačko društvo Delta trebalo natjecati s proizvođačima iz Unije u pogledu cijene, ono bi bilo primorano sniziti svoje izvozne cijene i tako prodavati po dampinškim cijenama kako bi konkuriralo cijenama koje je jedan proizvođač iz Unije naplaćivao tijekom RIPR-a. Trgovačko društvo Delta moglo bi i preusmjeriti svoj izvoz EMD-a alkalnog stupnja koji trenutačno prodaje trećim zemljama (osim SAD-u) u Uniju po dampinškim cijenama jer je tržište Unije, zbog svoje veličine i općenito viših cijena, privlačnije nego druga tržišta koja nisu SAD. Nadalje, ako bi trgovačko društvo Delta u budućnosti moralo smanjiti količine EMD-a koje izvozi u SAD, tada bi tržište Unije bilo vrlo vjerojatno odredište tih dodatno dostupnih količina. |
| --- | --- |

(45)

Ako bi se trgovačko društvo Delta trebalo natjecati s proizvođačima iz Unije u pogledu cijene, ono bi bilo primorano sniziti svoje izvozne cijene i tako prodavati po dampinškim cijenama kako bi konkuriralo cijenama koje je jedan proizvođač iz Unije naplaćivao tijekom RIPR-a. Trgovačko društvo Delta moglo bi i preusmjeriti svoj izvoz EMD-a alkalnog stupnja koji trenutačno prodaje trećim zemljama (osim SAD-u) u Uniju po dampinškim cijenama jer je tržište Unije, zbog svoje veličine i općenito viših cijena, privlačnije nego druga tržišta koja nisu SAD. Nadalje, ako bi trgovačko društvo Delta u budućnosti moralo smanjiti količine EMD-a koje izvozi u SAD, tada bi tržište Unije bilo vrlo vjerojatno odredište tih dodatno dostupnih količina.

| (46) | Nakon objave trgovačko društvo Delta komentiralo je da je njegova politika u vezi s određivanjem cijena bila prodavati na tržištu Unije samo ako bi moglo ostvariti profitabilnu cijenu. |
| --- | --- |

(46)

Nakon objave trgovačko društvo Delta komentiralo je da je njegova politika u vezi s određivanjem cijena bila prodavati na tržištu Unije samo ako bi moglo ostvariti profitabilnu cijenu.

| (47) | To možda jest, a možda i nije slučaj, ali profitabilna prodaja i dalje može biti dampinška ako izvozna cijena ostane niža od uobičajene vrijednosti. U svakom slučaju, ne može se pružiti dokaz kojim bi se potkrijepilo tu tvrdnju jer trgovačko društvo Delta tijekom zadnjih pet godina nije izvozilo značajne količine u Uniju. Osim toga, industrija Unije je tvrdila da su male količine EMD-a koje je trgovačko društvo Delta prodalo u Uniju tijekom RIP-a prodane kako bi to društvo zadržalo svoju certifikaciju s klijentima u Uniji. |
| --- | --- |

(47)

To možda jest, a možda i nije slučaj, ali profitabilna prodaja i dalje može biti dampinška ako izvozna cijena ostane niža od uobičajene vrijednosti. U svakom slučaju, ne može se pružiti dokaz kojim bi se potkrijepilo tu tvrdnju jer trgovačko društvo Delta tijekom zadnjih pet godina nije izvozilo značajne količine u Uniju. Osim toga, industrija Unije je tvrdila da su male količine EMD-a koje je trgovačko društvo Delta prodalo u Uniju tijekom RIP-a prodane kako bi to društvo zadržalo svoju certifikaciju s klijentima u Uniji.

| (48) | Trgovačko društvo Delta komentiralo je i da je prosječna cijena uvoza EMD-a u Uniju tijekom 2012. iznosila 1 809 EUR po MT, što je bilo iznad uobičajene vrijednosti, a što prema mišljenju trgovačkog društva Delta pokazuje da ono može konkurirati ostalim uvoznicima bez dampinga. |
| --- | --- |

(48)

Trgovačko društvo Delta komentiralo je i da je prosječna cijena uvoza EMD-a u Uniju tijekom 2012. iznosila 1 809 EUR po MT, što je bilo iznad uobičajene vrijednosti, a što prema mišljenju trgovačkog društva Delta pokazuje da ono može konkurirati ostalim uvoznicima bez dampinga.

| (49) | Međutim, ta prosječna vrijednost sastoji se dijelom od ekstremno skupog uvoza iz SAD-a i dijelom od znatno jeftinijeg uvoza iz Kine. Uvoz iz SAD-a nije mogao biti uključen u tu usporedbu jer je vrlo visoka razina cijena, i do tri ili četiri puta viša od uobičajenih cijena koje se naplaćuju na tržištu Unije, dovela u pitanje pouzdanost tih cijena i/ili uvezenog proizvoda. Ako bi trgovačko društvo Delta moralo cjenovno konkurirati uvozu iz Kine po cijeni od oko 1 200 EUR po MT, tada bi trgovačko društvo Delta na tržištu Unije vršilo damping. |
| --- | --- |

(49)

Međutim, ta prosječna vrijednost sastoji se dijelom od ekstremno skupog uvoza iz SAD-a i dijelom od znatno jeftinijeg uvoza iz Kine. Uvoz iz SAD-a nije mogao biti uključen u tu usporedbu jer je vrlo visoka razina cijena, i do tri ili četiri puta viša od uobičajenih cijena koje se naplaćuju na tržištu Unije, dovela u pitanje pouzdanost tih cijena i/ili uvezenog proizvoda. Ako bi trgovačko društvo Delta moralo cjenovno konkurirati uvozu iz Kine po cijeni od oko 1 200 EUR po MT, tada bi trgovačko društvo Delta na tržištu Unije vršilo damping.

4.   Zaključak o vjerojatnosti ponavljanja dampinga

| (50) | S obzirom na prije navedeno, postoji vjerojatnost da bi se u slučaju isteka mjera ponovio damping. EMD alkalnog tipa vrsta je proizvoda koju proizvodi trgovačko društvo Delta i koja bi se najvjerojatnije prodavala u Uniju u slučaju isteka mjera jer je to vrsta proizvoda koju je trgovačko društvo Delta izvozilo u prošlosti. Osim toga, trenutna potražnja u Uniji i dalje je najveća za EMD-om alkalnog stupnja. U ispitnom postupku pokazalo se da je prodaja EMD-a alkalnog stupnja na odredišta kao što su Južna Koreja, Kina i Brazil izvršena po dampinškim cijenama, s dampinškim maržama u rasponu od 2 % do 21 %. |
| --- | --- |

(50)

S obzirom na prije navedeno, postoji vjerojatnost da bi se u slučaju isteka mjera ponovio damping. EMD alkalnog tipa vrsta je proizvoda koju proizvodi trgovačko društvo Delta i koja bi se najvjerojatnije prodavala u Uniju u slučaju isteka mjera jer je to vrsta proizvoda koju je trgovačko društvo Delta izvozilo u prošlosti. Osim toga, trenutna potražnja u Uniji i dalje je najveća za EMD-om alkalnog stupnja. U ispitnom postupku pokazalo se da je prodaja EMD-a alkalnog stupnja na odredišta kao što su Južna Koreja, Kina i Brazil izvršena po dampinškim cijenama, s dampinškim maržama u rasponu od 2 % do 21 %.

| (51) | Osim toga, rezervni kapacitet trgovačkog društva Delta znatne je količine u usporedbi s potrošnjom u Uniji tijekom RIPR-a. Ako bi se taj kapacitet uporabio za izvoz u Uniju i ako bi cijenom konkurirao proizvođačima iz Unije ili glavnom uvozu iz trećih zemalja, vrlo je vjerojatno da bi taj izvoz bio izvršen po dampinškim cijenama. |
| --- | --- |

(51)

Osim toga, rezervni kapacitet trgovačkog društva Delta znatne je količine u usporedbi s potrošnjom u Uniji tijekom RIPR-a. Ako bi se taj kapacitet uporabio za izvoz u Uniju i ako bi cijenom konkurirao proizvođačima iz Unije ili glavnom uvozu iz trećih zemalja, vrlo je vjerojatno da bi taj izvoz bio izvršen po dampinškim cijenama.

D.   DEFINICIJA INDUSTRIJE UNIJE

| (52) | Istovjetni proizvod tijekom RIPR-a su proizvodila dva proizvođača iz Unije, trgovačka društva THA i Cegasa, koja su u potpunosti surađivala u ispitnom postupku. U početnome ispitnom postupku, trgovačko društvo Cegasa, koje u to vrijeme nije proizvodilo za otvoreno tržište već samo za vlastite potrebe, nije bilo podnositelj pritužbe i nije surađivalo u ispitnom postupku, ali mu se nije ni protivilo. |
| --- | --- |

(52)

Istovjetni proizvod tijekom RIPR-a su proizvodila dva proizvođača iz Unije, trgovačka društva THA i Cegasa, koja su u potpunosti surađivala u ispitnom postupku. U početnome ispitnom postupku, trgovačko društvo Cegasa, koje u to vrijeme nije proizvodilo za otvoreno tržište već samo za vlastite potrebe, nije bilo podnositelj pritužbe i nije surađivalo u ispitnom postupku, ali mu se nije ni protivilo.

| (53) | Nakon objave jedna je zainteresirana strana dovela u pitanje prihvatljivost trgovačkog društva Cegasa kao podnositelja zahtjeva u reviziji nakon isteka mjera s obzirom na to da ono nije bilo podnositelj pritužbe u početnom ispitnom postupku, da nije proizvodilo za otvoreno tržište i da stoga u to vrijeme nije trpjelo štetu. Ta je tvrdnja odbijena jer zahtjev za reviziju nakon isteka mjera moraju podnijeti proizvođači iz Unije ili netko u ime tih proizvođača, ali ne nužno (samo) početni podnositelj(i) pritužbe. |
| --- | --- |

(53)

Nakon objave jedna je zainteresirana strana dovela u pitanje prihvatljivost trgovačkog društva Cegasa kao podnositelja zahtjeva u reviziji nakon isteka mjera s obzirom na to da ono nije bilo podnositelj pritužbe u početnom ispitnom postupku, da nije proizvodilo za otvoreno tržište i da stoga u to vrijeme nije trpjelo štetu. Ta je tvrdnja odbijena jer zahtjev za reviziju nakon isteka mjera moraju podnijeti proizvođači iz Unije ili netko u ime tih proizvođača, ali ne nužno (samo) početni podnositelj(i) pritužbe.

| (54) | Ta dva proizvođača iz Unije predstavljaju svu proizvodnju EMD-a u Uniji i čine „industriju Unije” u smislu članaka 4. stavka 1. i članka 5. stavka 4. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(54)

Ta dva proizvođača iz Unije predstavljaju svu proizvodnju EMD-a u Uniji i čine „industriju Unije” u smislu članaka 4. stavka 1. i članka 5. stavka 4. Osnovne uredbe.

| (55) | Za potrebe analize štete, zbog suradnje cijele industrije Unije, svi pokazatelji štete utvrđeni su na mikroekonomskim razinama. Radi zaštite povjerljivosti, svi su podaci prikazani u indeksiranom obliku ili u rasponima. |
| --- | --- |

(55)

Za potrebe analize štete, zbog suradnje cijele industrije Unije, svi pokazatelji štete utvrđeni su na mikroekonomskim razinama. Radi zaštite povjerljivosti, svi su podaci prikazani u indeksiranom obliku ili u rasponima.

E.   STANJE NA TRŽIŠTU UNIJE

1.   Potrošnja na tržištu Unije

| (56) | Potrošnja u Uniji utvrđena je na temelju (i) provjerenog obujma prodaje industrije Unije na tržištu Unije; (ii) provjerenog obujma uvoza od jedinoga južnoafričkog proizvođača; i (iii) uvoza iz ostalih zemalja na temelju podataka Eurostata. |
| --- | --- |

(56)

Potrošnja u Uniji utvrđena je na temelju (i) provjerenog obujma prodaje industrije Unije na tržištu Unije; (ii) provjerenog obujma uvoza od jedinoga južnoafričkog proizvođača; i (iii) uvoza iz ostalih zemalja na temelju podataka Eurostata.

| (57) | Potrošnja EMD-a u Uniji ostala je stabilna između 2009. i RIPR-a. Povećala se 2010. i 2011., ali se u 2012. vratila na razine iz 2009.

  Tablica 1. | 2009. | 2010. | 2011. | RIPR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks (2009. = 100) | 100 | 102 | 108 | 100 |

(57)

Potrošnja EMD-a u Uniji ostala je stabilna između 2009. i RIPR-a. Povećala se 2010. i 2011., ali se u 2012. vratila na razine iz 2009.

Tablica 1.

2009.

2010.

2011.

RIPR

Indeks (2009. = 100)

100

102

108

100

2.   Uvoz iz Južne Afrike

2.1.   Obujam i tržišni udjel

| (58) | Nakon uvođenja mjera uvoz iz Južne Afrike gotovo je nestao.

  Tablica 2. | 2009. | 2010. | 2011. | RIPR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obujam uvoza podložnog mjerama iz Južne Afrike | 100 | 2 | 3 | 1 |
| Tržišni udjel uvoza podložnog mjerama iz Južne Afrike | 100 | 2 | 4 | 1 |

(58)

Nakon uvođenja mjera uvoz iz Južne Afrike gotovo je nestao.

Tablica 2.

2009.

2010.

2011.

RIPR

Obujam uvoza podložnog mjerama iz Južne Afrike

100

2

3

1

Tržišni udjel uvoza podložnog mjerama iz Južne Afrike

100

2

4

1

2.2.   Cijene i obaranje cijena

| (59) | Vrlo malena prodaja EMD-a iz Južne Afrike u Uniju tijekom RIPR-a nije obarala cijene industrije Unije. Međutim, s obzirom na vrlo malen obujam te prodaje, na temelju nje nije moguće donijeti nikakav svrhovit zaključak. |
| --- | --- |

(59)

Vrlo malena prodaja EMD-a iz Južne Afrike u Uniju tijekom RIPR-a nije obarala cijene industrije Unije. Međutim, s obzirom na vrlo malen obujam te prodaje, na temelju nje nije moguće donijeti nikakav svrhovit zaključak.

| (60) | Stoga je izvršena usporedba između EMD-a koji proizvodi i prodaje industrija Unije i cijena EMD-a koji se proizvodi u Južnoj Africi i prodaje u ostatku svijeta, na temelju dvaju scenarija, uključujući i isključujući prodaju u SAD. Razlog za provedbu analize iz koje je isključena cijena izvoza trgovačkog društva Delta u SAD temeljio se na specifičnoj tržišnoj situaciji u SAD-u koja za posljedicu ima vrlo visoke cijene u usporedbi s izvoznim cijenama trgovačkog društva Delta u druge zemlje (vidjeti prethodne uvodne izjave). |
| --- | --- |

(60)

Stoga je izvršena usporedba između EMD-a koji proizvodi i prodaje industrija Unije i cijena EMD-a koji se proizvodi u Južnoj Africi i prodaje u ostatku svijeta, na temelju dvaju scenarija, uključujući i isključujući prodaju u SAD. Razlog za provedbu analize iz koje je isključena cijena izvoza trgovačkog društva Delta u SAD temeljio se na specifičnoj tržišnoj situaciji u SAD-u koja za posljedicu ima vrlo visoke cijene u usporedbi s izvoznim cijenama trgovačkog društva Delta u druge zemlje (vidjeti prethodne uvodne izjave).

| (61) | Usporedba je pokazala da se prodajom iz Južne Afrike u ostatak svijeta tijekom RIPR-a nisu obarale cijene industrije Unije ako se u obzir uzme prodaja u SAD, ali da su se obarale cijene industrije Unije ako se isključi prodaja u SAD. Osim toga, isključujući prodaju u SAD, i izvozne cijene trgovačkog društva Delta obarale su cijene industrije Unije. |
| --- | --- |

(61)

Usporedba je pokazala da se prodajom iz Južne Afrike u ostatak svijeta tijekom RIPR-a nisu obarale cijene industrije Unije ako se u obzir uzme prodaja u SAD, ali da su se obarale cijene industrije Unije ako se isključi prodaja u SAD. Osim toga, isključujući prodaju u SAD, i izvozne cijene trgovačkog društva Delta obarale su cijene industrije Unije.

| (62) | Nakon objave industrija Unije zadržala je stajalište da se na temelju cijena koje trgovačko društvo Delta naplaćuje u SAD-u ne može zaključivati o budućem određivanju cijena za Uniju i da bi se zbog strukturalnih razlika između tržišta Unije i SAD-a takve cijene trebale zanemariti. S druge strane, trgovačko društvo Delta ponovilo je da je tržište SAD-a zrelo tržište EMD-a na kojem domaći proizvođači i uvoznici slobodno konkuriraju i na kojem je prisutno mnogo korisnika, uključujući korisnike koji su također prisutni i u Uniji. Posljedično, prodaju trgovačkog društva Delta u SAD ne bi trebalo isključiti. Osim toga, trgovačko društvo Delta smatralo je da za potrebe izračuna obaranja cijena Komisija nije trebala uporabiti ciljna dobit koju je industrija Unije postigla u izostanku dampinškog uvoza u početnom ispitnom postupku. |
| --- | --- |

(62)

Nakon objave industrija Unije zadržala je stajalište da se na temelju cijena koje trgovačko društvo Delta naplaćuje u SAD-u ne može zaključivati o budućem određivanju cijena za Uniju i da bi se zbog strukturalnih razlika između tržišta Unije i SAD-a takve cijene trebale zanemariti. S druge strane, trgovačko društvo Delta ponovilo je da je tržište SAD-a zrelo tržište EMD-a na kojem domaći proizvođači i uvoznici slobodno konkuriraju i na kojem je prisutno mnogo korisnika, uključujući korisnike koji su također prisutni i u Uniji. Posljedično, prodaju trgovačkog društva Delta u SAD ne bi trebalo isključiti. Osim toga, trgovačko društvo Delta smatralo je da za potrebe izračuna obaranja cijena Komisija nije trebala uporabiti ciljna dobit koju je industrija Unije postigla u izostanku dampinškog uvoza u početnom ispitnom postupku.

| (63) | U ovom slučaju, kada je uvoz iz dotične zemlje gotovo nestao nakon uvođenja početnih mjera, nadležno tijelo koje provodi ispitni postupak mora provesti analizu s predviđanjem budućeg razvoja događaja na temelju određenog broja utemeljnih pretpostavki, uključujući i vjerojatnu cijenu po kojoj bi trgovačko društvo Delta svoj EMD prodavalo u Uniji ako se dopusti istek antidampinških mjera koje su na snazi. |
| --- | --- |

(63)

U ovom slučaju, kada je uvoz iz dotične zemlje gotovo nestao nakon uvođenja početnih mjera, nadležno tijelo koje provodi ispitni postupak mora provesti analizu s predviđanjem budućeg razvoja događaja na temelju određenog broja utemeljnih pretpostavki, uključujući i vjerojatnu cijenu po kojoj bi trgovačko društvo Delta svoj EMD prodavalo u Uniji ako se dopusti istek antidampinških mjera koje su na snazi.

| (64) | Nesporna je činjenica da je svako tržište EMD-a (SAD, EU, Azija) različito i da proizvođači EMD-a primjenjuju različite strategije određivanja cijena imajući na umu ne samo svoje troškove proizvodnje nego i proizvodni kapacitet u ciljnoj zemlji, potrebu za (ponovnim) dobivanjem tržišnog udjela i lokalne uvjete konkurencije. Nesporna je činjenica i da trgovačko društvo Delta svoju prodaju EMD-a na tržište SAD-a izvršava po znatno višim cijenama nego na ostalim tržištima. Stoga se očekuje da se buduće cijene trgovačkog društva Delta u Uniji neće određivati prema trenutačnim cijenama tog društva za SAD, nego da će one pratiti specifične uvjete i datosti na tržištu Unije. |
| --- | --- |

(64)

Nesporna je činjenica da je svako tržište EMD-a (SAD, EU, Azija) različito i da proizvođači EMD-a primjenjuju različite strategije određivanja cijena imajući na umu ne samo svoje troškove proizvodnje nego i proizvodni kapacitet u ciljnoj zemlji, potrebu za (ponovnim) dobivanjem tržišnog udjela i lokalne uvjete konkurencije. Nesporna je činjenica i da trgovačko društvo Delta svoju prodaju EMD-a na tržište SAD-a izvršava po znatno višim cijenama nego na ostalim tržištima. Stoga se očekuje da se buduće cijene trgovačkog društva Delta u Uniji neće određivati prema trenutačnim cijenama tog društva za SAD, nego da će one pratiti specifične uvjete i datosti na tržištu Unije.

| (65) | U dokumentu o objavi, za potrebe izračuna dampinga, prodajne cijene trgovačkog društva Delta samo za EMD alkalnog stupnja za različita tržišta uspoređene su s izračunanom uobičajenom vrijednosti, a za potrebe izračuna obaranja cijena u obzir je uzeta i prodaja trgovačkog društva Delta jedne vrste EMD-a cink-ugljikova stupnja. Nakon objave industrija Unije komentirala je da bi u obzir trebalo uzeti svu prodaju trgovačkog društva Delta EMD-a alkalnog stupnja i EMD-a cink-ugljikova stupnja za izračun dampinga i štete. Suprotno tome, trgovačko društvo Delta tvrdilo je da, s obzirom na to da se velika većina potrošnje u Uniji i izvoz tog društva u Uniju sastoje samo od EMD-a alkalnog stupnja, prodaju EMD-a cink-ugljikova stupnja uopće ne bi trebalo uzeti u obzir. |
| --- | --- |

(65)

U dokumentu o objavi, za potrebe izračuna dampinga, prodajne cijene trgovačkog društva Delta samo za EMD alkalnog stupnja za različita tržišta uspoređene su s izračunanom uobičajenom vrijednosti, a za potrebe izračuna obaranja cijena u obzir je uzeta i prodaja trgovačkog društva Delta jedne vrste EMD-a cink-ugljikova stupnja. Nakon objave industrija Unije komentirala je da bi u obzir trebalo uzeti svu prodaju trgovačkog društva Delta EMD-a alkalnog stupnja i EMD-a cink-ugljikova stupnja za izračun dampinga i štete. Suprotno tome, trgovačko društvo Delta tvrdilo je da, s obzirom na to da se velika većina potrošnje u Uniji i izvoz tog društva u Uniju sastoje samo od EMD-a alkalnog stupnja, prodaju EMD-a cink-ugljikova stupnja uopće ne bi trebalo uzeti u obzir.

| (66) | Komisija je donijela zaključak da bi i za izračun dampinga i za izračun štete u obzir trebalo uzeti i EMD alkalnog stupnja, i EMD cink-ugljikova stupnja, i to sve vrste, zbog sljedećih glavnih razloga: prvo, kao što je prije navedeno, i u Uniji postoji tržište EMD-a cink-ugljikova stupnja, a slijedom toga i potražnja za tim EMD-om, iako manje od tržišta EMD-a alkalnog stupnja te bi i to tržište moglo biti zanimljivo za izvoz trgovačkog društva Delta u Uniju. Drugo, EMD alkalnog stupnja i EMD cink-ugljikova stupnja proizvode se u istom postrojenju i istoj proizvodnoj liniji, primjenom istih sirovina i istoga proizvodnog procesa. Ovisno o postavkama parametara u postupku elektrolize (trenutačna gustoća, temperatura, koncentracija elektrolita itd.), proizvođači EMD-a mogu odabrati hoće li proizvoditi EMD alkalnog ili cink-ugljikova stupnja. Stoga je primjerenije izračunati obaranje cijena usporedbom prosječne izvozne cijene EMD-a trgovačkog društva Delta (i alkalnog i cink-ugljikova stupnja) s prosječnom prodajnom cijenom proizvođača EMD-a (i alkalnog i cink-ugljikova stupnja) iz Unije. |
| --- | --- |

(66)

Komisija je donijela zaključak da bi i za izračun dampinga i za izračun štete u obzir trebalo uzeti i EMD alkalnog stupnja, i EMD cink-ugljikova stupnja, i to sve vrste, zbog sljedećih glavnih razloga: prvo, kao što je prije navedeno, i u Uniji postoji tržište EMD-a cink-ugljikova stupnja, a slijedom toga i potražnja za tim EMD-om, iako manje od tržišta EMD-a alkalnog stupnja te bi i to tržište moglo biti zanimljivo za izvoz trgovačkog društva Delta u Uniju. Drugo, EMD alkalnog stupnja i EMD cink-ugljikova stupnja proizvode se u istom postrojenju i istoj proizvodnoj liniji, primjenom istih sirovina i istoga proizvodnog procesa. Ovisno o postavkama parametara u postupku elektrolize (trenutačna gustoća, temperatura, koncentracija elektrolita itd.), proizvođači EMD-a mogu odabrati hoće li proizvoditi EMD alkalnog ili cink-ugljikova stupnja. Stoga je primjerenije izračunati obaranje cijena usporedbom prosječne izvozne cijene EMD-a trgovačkog društva Delta (i alkalnog i cink-ugljikova stupnja) s prosječnom prodajnom cijenom proizvođača EMD-a (i alkalnog i cink-ugljikova stupnja) iz Unije.

| (67) | U pogledu analize obaranja cijena Komisija je kao referentnu točku uporabila ciljnu dobit koju je industrija Unije ostvarila u izostanku dampinškog uvoza u početnom ispitnom postupku, koja odgovara dobiti za koju kapitalno intenzivna industrija poput proizvođača EMD-a može očekivati da bi ju ostvarila u uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja. Međutim, pitanje najprimjerenije ciljne dobiti nije važno u kontekstu ove revizije nakon isteka mjera. Komisija zaista priznaje da nije bilo nastavka dampinga i da stoga nije bilo nastavka štete zbog obaranja cijena. Fokus analize stoga je na predviđanju budućeg razvoja događaja te ona za cilj ima predviđanje vjerojatnost ponavljanja štete u slučaju vjerojatnog ponavljanja dampinga. |
| --- | --- |

(67)

U pogledu analize obaranja cijena Komisija je kao referentnu točku uporabila ciljnu dobit koju je industrija Unije ostvarila u izostanku dampinškog uvoza u početnom ispitnom postupku, koja odgovara dobiti za koju kapitalno intenzivna industrija poput proizvođača EMD-a može očekivati da bi ju ostvarila u uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja. Međutim, pitanje najprimjerenije ciljne dobiti nije važno u kontekstu ove revizije nakon isteka mjera. Komisija zaista priznaje da nije bilo nastavka dampinga i da stoga nije bilo nastavka štete zbog obaranja cijena. Fokus analize stoga je na predviđanju budućeg razvoja događaja te ona za cilj ima predviđanje vjerojatnost ponavljanja štete u slučaju vjerojatnog ponavljanja dampinga.

| (68) | Trgovačko društvo Delta tvrdilo je da se činilo da su troškovi nastali nakon uvoza podcijenjeni jer njima nisu u obzir uzeti troškovi prijevoza za proizvod dostavljen kupcima iz luke Antwerpen. |
| --- | --- |

(68)

Trgovačko društvo Delta tvrdilo je da se činilo da su troškovi nastali nakon uvoza podcijenjeni jer njima nisu u obzir uzeti troškovi prijevoza za proizvod dostavljen kupcima iz luke Antwerpen.

| (69) | Međutim, Komisija je usporedila cijene industrije Unije na razini franko tvornica s cijenama izvoznika na granicama Unije te su se stoga troškovi nastali nakon uvoza odnosili samo na rukovanje i testiranje, ali ne i na prijevoz. Ta je tvrdnja stoga odbačena. |
| --- | --- |

(69)

Međutim, Komisija je usporedila cijene industrije Unije na razini franko tvornica s cijenama izvoznika na granicama Unije te su se stoga troškovi nastali nakon uvoza odnosili samo na rukovanje i testiranje, ali ne i na prijevoz. Ta je tvrdnja stoga odbačena.

3.   Uvoz iz ostalih trećih zemalja

| (70) | U sljedećoj tablici prikazan je razvoj uvoza iz ostalih trećih zemalja tijekom razmatranog razdoblja u odnosu na obujam i tržišni udjel, kao i na prosječnu cijenu tog uvoza.

  Tablica 3. | 2009. | 2010. | 2011. | RIPR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Opseg uvoza iz drugih zemalja (u tonama) | 5 000 – 10 000 | 10 000 – 15 000 | 5 000 – 10 000 | 5 000 – 10 000 |
| Indeks (2009. = 100) | 100 | 113 | 92 | 88 |
| Tržišni udjel uvoza svih ostalih trećih zemalja | 25 % – 30 % | 30 % – 35 % | 20 % – 25 % | 20 % – 25 % |
| Opseg uvoza iz drugih zemalja (u EUR) | 10 m – 15 m | 15 m – 20 m | 10 m – 15 m | 10 m – 15 m |
| Indeks (2009. = 100) | 100 | 113 | 93 | 102 |
| Cijena uvoza (EUR/tona) | 1 566 | 1 572 | 1 590 | 1 809 |
| Izvor: Eurostat |

(70)

U sljedećoj tablici prikazan je razvoj uvoza iz ostalih trećih zemalja tijekom razmatranog razdoblja u odnosu na obujam i tržišni udjel, kao i na prosječnu cijenu tog uvoza.

Tablica 3.

2009.

2010.

2011.

RIPR

Opseg uvoza iz drugih zemalja (u tonama)

5 000 – 10 000

10 000 – 15 000

5 000 – 10 000

5 000 – 10 000

Indeks (2009. = 100)

100

113

92

88

Tržišni udjel uvoza svih ostalih trećih zemalja

25 % – 30 %

30 % – 35 %

20 % – 25 %

20 % – 25 %

Opseg uvoza iz drugih zemalja (u EUR)

10 m – 15 m

15 m – 20 m

10 m – 15 m

10 m – 15 m

Indeks (2009. = 100)

100

113

93

102

Cijena uvoza (EUR/tona)

1 566

1 572

1 590

1 809

Izvor: Eurostat

| (71) | Obujam uvoza EMD-a iz ostalih trećih zemalja u Uniju smanjio se tijekom razmatranog razdoblja. Cijene tog uvoza više su od prosječnih cijena industrije Unije i cijena trgovačkog društva Delta za druga tržišta osim SAD-a tijekom RIPR-a. Kako je prije navedeno, vrijednost od 1 809 EUR po toni prosjek je dobiven temeljem vrlo različitih uvoznih cijena u rasponu od jeftinog uvoza iz Kine do vrlo skupog uvoza iz SAD-a. Preciznije rečeno, zabilježene razine cijena uvoza iz SAD-a iznimno su visoke u usporedbi s bilo kojim drugim rasponima cijena proizvođača iz Unije, trgovačkog društva Delta i ostalih izvoznika pa se zbog toga na njih ne može razumno osloniti u provedbi analize. Stoga se taj prosjek ne može uzeti kao referentna cijena za budući uvoz iz Južne Afrike. Delta se u pogledu cijena ne bi natjecala s uvozom iz SAD-a, nego s cijenama industrije Unije. |
| --- | --- |

(71)

Obujam uvoza EMD-a iz ostalih trećih zemalja u Uniju smanjio se tijekom razmatranog razdoblja. Cijene tog uvoza više su od prosječnih cijena industrije Unije i cijena trgovačkog društva Delta za druga tržišta osim SAD-a tijekom RIPR-a. Kako je prije navedeno, vrijednost od 1 809 EUR po toni prosjek je dobiven temeljem vrlo različitih uvoznih cijena u rasponu od jeftinog uvoza iz Kine do vrlo skupog uvoza iz SAD-a. Preciznije rečeno, zabilježene razine cijena uvoza iz SAD-a iznimno su visoke u usporedbi s bilo kojim drugim rasponima cijena proizvođača iz Unije, trgovačkog društva Delta i ostalih izvoznika pa se zbog toga na njih ne može razumno osloniti u provedbi analize. Stoga se taj prosjek ne može uzeti kao referentna cijena za budući uvoz iz Južne Afrike. Delta se u pogledu cijena ne bi natjecala s uvozom iz SAD-a, nego s cijenama industrije Unije.

4.   Gospodarsko stanje industrije Unije

| (72) | Prema članku 3. stavku 5. Osnovne uredbe ispitani su svi bitni gospodarski čimbenici i pokazatelji koji su utjecali na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(72)

Prema članku 3. stavku 5. Osnovne uredbe ispitani su svi bitni gospodarski čimbenici i pokazatelji koji su utjecali na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja.

(a)   Proizvodnja

| (73) | Proizvodnja u Uniji povećala se za 6 % između 2009. i RIPR-a. Preciznije rečeno, povećala se za 7 postotnih bodova između 2009. i 2011. i zatim smanjila za 1 postotni bod tijekom RIPR-a.

  Tablica 4. | 2009. | 2010. | 2011. | RIPR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks (2009. = 100) | 100 | 102 | 107 | 106 |
| Izvor: Odgovori na upitnik, zahtjev za reviziju |

(73)

Proizvodnja u Uniji povećala se za 6 % između 2009. i RIPR-a. Preciznije rečeno, povećala se za 7 postotnih bodova između 2009. i 2011. i zatim smanjila za 1 postotni bod tijekom RIPR-a.

Tablica 4.

2009.

2010.

2011.

RIPR

Indeks (2009. = 100)

100

102

107

106

Izvor: Odgovori na upitnik, zahtjev za reviziju

(b)   Proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

| (74) | Proizvodni kapacitet proizvođača iz Unije povećao se za 9 % tijekom razmatranog razdoblja, ponajprije zbog manjih poboljšanja proizvodnog postupka (tj. nije bilo većih ulaganja u nove proizvodne pogone ili opremu). |
| --- | --- |

(74)

Proizvodni kapacitet proizvođača iz Unije povećao se za 9 % tijekom razmatranog razdoblja, ponajprije zbog manjih poboljšanja proizvodnog postupka (tj. nije bilo većih ulaganja u nove proizvodne pogone ili opremu).

| (75) | Budući da je povećanje kapaciteta bilo veće od povećanja proizvodnje, iskorištenost kapaciteta smanjila se za 3 postotna boda.

  Tablica 5. | 2009. | 2010. | 2011. | RIPR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Proizvodni kapacitet
  Indeks (2009. = 100) | 100 | 103 | 108 | 109 |
| Iskorištenost kapaciteta
  Indeks (2009. = 100) | 100 | 99 | 99 | 97 |
| Izvor: Odgovori na upitnik, zahtjev za reviziju |

(75)

Budući da je povećanje kapaciteta bilo veće od povećanja proizvodnje, iskorištenost kapaciteta smanjila se za 3 postotna boda.

Tablica 5.

2009.

2010.

2011.

RIPR

Proizvodni kapacitet

Indeks (2009. = 100)

100

103

108

109

Iskorištenost kapaciteta

Indeks (2009. = 100)

100

99

99

97

Izvor: Odgovori na upitnik, zahtjev za reviziju

(c)   Zalihe

| (76) | Obujam zaliha ostao je stabilan tijekom razmatranog razdoblja. Smanjio se tijekom 2011., ali se vratio na razine iz 2009. tijekom RIPR-a.

  Tablica 6. | 2009. | 2010. | 2011. | RIPR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks (2009. = 100) | 100 | 103 | 86 | 100 |
| Izvor: Odgovori na upitnik |

(76)

Obujam zaliha ostao je stabilan tijekom razmatranog razdoblja. Smanjio se tijekom 2011., ali se vratio na razine iz 2009. tijekom RIPR-a.

Tablica 6.

2009.

2010.

2011.

RIPR

Indeks (2009. = 100)

100

103

86

100

Izvor: Odgovori na upitnik

(d)   Obujam prodaje

| (77) | Obujam prodaje proizvođača iz Unije nepovezanim kupcima na tržištu Unije između 2009. i RIPR-a povećao se za 10 %. U usporedbi s 2009., 2011. se povećao za 20 %, ali se zatim naglo smanjio za 10 postotnih bodova tijekom RIPR-a.

  Tablica 7. | 2009. | 2010. | 2011. | RIPR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks (2009. = 100) | 100 | 103 | 120 | 110 |
| Izvor: Odgovori na upitnik, zahtjev za reviziju |

(77)

Obujam prodaje proizvođača iz Unije nepovezanim kupcima na tržištu Unije između 2009. i RIPR-a povećao se za 10 %. U usporedbi s 2009., 2011. se povećao za 20 %, ali se zatim naglo smanjio za 10 postotnih bodova tijekom RIPR-a.

Tablica 7.

2009.

2010.

2011.

RIPR

Indeks (2009. = 100)

100

103

120

110

Izvor: Odgovori na upitnik, zahtjev za reviziju

(e)   Tržišni udjel

| (78) | Između 2009. i RIPR-a proizvođači iz Unije dobili su 10 postotnih bodova tržišnog udjela. To se povećanje tržišnog udjela objašnjava smanjenjem tržišnog udjela uvoza u Uniju.

  Tablica 8. | 2009. | 2010. | 2011. | RIPR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tržišni udjel industrije Unije | 65 % – 70 % | 65 % – 70 % | 75 % – 80 % | 75 % – 80 % |
| Indeks (2009. = 100) | 100 | 101 | 111 | 110 |
| Izvor: Odgovori na upitnik, zahtjev za reviziju i Eurostat |

(78)

Između 2009. i RIPR-a proizvođači iz Unije dobili su 10 postotnih bodova tržišnog udjela. To se povećanje tržišnog udjela objašnjava smanjenjem tržišnog udjela uvoza u Uniju.

Tablica 8.

2009.

2010.

2011.

RIPR

Tržišni udjel industrije Unije

65 % – 70 %

65 % – 70 %

75 % – 80 %

75 % – 80 %

Indeks (2009. = 100)

100

101

111

110

Izvor: Odgovori na upitnik, zahtjev za reviziju i Eurostat

(f)   Rast

| (79) | Potrošnja u Uniji ostala je stabilna između 2009. i RIPR-a kako je prethodno navedeno u tablici 1. Nijedan ostali pokazatelj ne pokazuje značajan rast na tržištu Unije za proizvod obuhvaćen revizijom. |
| --- | --- |

(79)

Potrošnja u Uniji ostala je stabilna između 2009. i RIPR-a kako je prethodno navedeno u tablici 1. Nijedan ostali pokazatelj ne pokazuje značajan rast na tržištu Unije za proizvod obuhvaćen revizijom.

(g)   Zaposlenost

| (80) | Razina zaposlenosti industrije Unije pokazuje smanjenje od 9 postotnih bodova između 2009. i RIPR-a.

  Tablica 9. | 2009. | 2010. | 2011. | RIPR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks (2009. = 100) | 100 | 91 | 90 | 91 |
| Izvor: Odgovori na upitnik, zahtjev za reviziju |

(80)

Razina zaposlenosti industrije Unije pokazuje smanjenje od 9 postotnih bodova između 2009. i RIPR-a.

Tablica 9.

2009.

2010.

2011.

RIPR

Indeks (2009. = 100)

100

91

90

91

Izvor: Odgovori na upitnik, zahtjev za reviziju

(h)   Produktivnost

| (81) | Produktivnost radne snage industrije Unije, izmjerena kao proizvodnja (u tonama) po zaposlenoj osobi godišnje, povećala se za 18 % u razmatranom razdoblju. U tome se odražava povećanje proizvodnje od 6 %, dok su se razine zaposlenosti smanjile za 9 %. To je posebno očito u 2011., kada se proizvodnja povećala, razina zaposlenosti nastavila smanjivati, a produktivnost je bila za 20 postotnih bodova viša nego 2009.

  Tablica 10. | 2009. | 2010. | 2011. | RIPR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks (2009. = 100) | 100 | 112 | 120 | 118 |
| Izvor: Odgovori na upitnik i zahtjev za reviziju |

(81)

Produktivnost radne snage industrije Unije, izmjerena kao proizvodnja (u tonama) po zaposlenoj osobi godišnje, povećala se za 18 % u razmatranom razdoblju. U tome se odražava povećanje proizvodnje od 6 %, dok su se razine zaposlenosti smanjile za 9 %. To je posebno očito u 2011., kada se proizvodnja povećala, razina zaposlenosti nastavila smanjivati, a produktivnost je bila za 20 postotnih bodova viša nego 2009.

Tablica 10.

2009.

2010.

2011.

RIPR

Indeks (2009. = 100)

100

112

120

118

Izvor: Odgovori na upitnik i zahtjev za reviziju

(i)   Čimbenici koji utječu na prodajne cijene

| (82) | Prosječna godišnja prodajna cijena industrije Unije nepovezanim kupcima na tržištu Unije smanjila se za 11 % između 2009. i RIPR-a.

  Tablica 11. | 2009. | 2010. | 2011. | RIPR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks (2009. = 100) | 100 | 95 | 93 | 89 |
| Izvor: Odgovori na upitnik, zahtjev za reviziju |

(82)

Prosječna godišnja prodajna cijena industrije Unije nepovezanim kupcima na tržištu Unije smanjila se za 11 % između 2009. i RIPR-a.

Tablica 11.

2009.

2010.

2011.

RIPR

Indeks (2009. = 100)

100

95

93

89

Izvor: Odgovori na upitnik, zahtjev za reviziju

(j)   Visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga

| (83) | S obzirom na to da je uvoz iz Južne Afrike gotovo nestao nakon uvođenja antidampinških mjera na snazi, visina dampinške marže ne može se ocijeniti. Međutim, u svjetlu ključnih gospodarskih pokazatelja koji su navedeni prije, kao i u nastavku, utvrđeno je da je industrija Unije i dalje u nestabilnoj i osjetljivoj situaciji. |
| --- | --- |

(83)

S obzirom na to da je uvoz iz Južne Afrike gotovo nestao nakon uvođenja antidampinških mjera na snazi, visina dampinške marže ne može se ocijeniti. Međutim, u svjetlu ključnih gospodarskih pokazatelja koji su navedeni prije, kao i u nastavku, utvrđeno je da je industrija Unije i dalje u nestabilnoj i osjetljivoj situaciji.

(k)   Plaće

| (84) | Unatoč tome što se ukupan trošak rada smanjio, prosječan trošak rada povećao se tijekom razmatranog razdoblja kao posljedica smanjenja ukupne radne snage.

  Tablica 12. | 2009. | 2010. | 2011. | RIPR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks (2009. = 100) | 100 | 102 | 103 | 103 |
| Izvor: Odgovori na upitnik |

(84)

Unatoč tome što se ukupan trošak rada smanjio, prosječan trošak rada povećao se tijekom razmatranog razdoblja kao posljedica smanjenja ukupne radne snage.

Tablica 12.

2009.

2010.

2011.

RIPR

Indeks (2009. = 100)

100

102

103

103

Izvor: Odgovori na upitnik

(l)   Profitabilnost i povrat ulaganja

| (85) | Tijekom razmatranog razdoblja, profitabilnost prodaje istovjetnog proizvoda koju je izvršila industrija Unije nepovezanim kupcima na tržištu Unije, izražena kao postotak neto prodaje, prepolovila se između 2009. i RIPR-a. Profitabilnost tijekom RIPR-a znatno je niža od ciljne dobiti utvrđene u početnom ispitnom postupku, koja je bila utvrđena na razini dobiti koju je ostvarila industrija Unije u odsutnosti štetnog dampinga. |
| --- | --- |

(85)

Tijekom razmatranog razdoblja, profitabilnost prodaje istovjetnog proizvoda koju je izvršila industrija Unije nepovezanim kupcima na tržištu Unije, izražena kao postotak neto prodaje, prepolovila se između 2009. i RIPR-a. Profitabilnost tijekom RIPR-a znatno je niža od ciljne dobiti utvrđene u početnom ispitnom postupku, koja je bila utvrđena na razini dobiti koju je ostvarila industrija Unije u odsutnosti štetnog dampinga.

| (86) | Povrat ulaganja (ROI), izražen kao postotak dobiti od neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja, općenito je slijedio trend profitabilnosti.

  Tablica 13. | 2009. | 2010. | 2011. | RIPR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Profitabilnost industrije Unije | 5 % – 10 % | 5 % – 10 % | 5 % – 10 % | 0 % – 5 % |
| Indeks (2009. = 100) | 100 | 63 | 63 | 50 |
| Povrat ulaganja (dobit u % neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja) | 15 % – 20 % | 5 % – 10 % | 10 % – 15 % | 5 % – 10 % |
| Indeks (2009. = 100) | 100 | 64 | 84 | 51 |
| Izvor: Odgovori na upitnik |

(86)

Povrat ulaganja (ROI), izražen kao postotak dobiti od neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja, općenito je slijedio trend profitabilnosti.

Tablica 13.

2009.

2010.

2011.

RIPR

Profitabilnost industrije Unije

5 % – 10 %

5 % – 10 %

5 % – 10 %

0 % – 5 %

Indeks (2009. = 100)

100

63

63

50

Povrat ulaganja (dobit u % neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja)

15 % – 20 %

5 % – 10 %

10 % – 15 %

5 % – 10 %

Indeks (2009. = 100)

100

64

84

51

Izvor: Odgovori na upitnik

(m)   Novčani tok i sposobnost prikupljanja kapitala

| (87) | Neto novčani tok od poslovanja znatno se smanjio tijekom razmatranog razdoblja, iako je ostao pozitivan, osim za godinu 2010.

  Tablica 14. | 2009. | 2010. | 2011. | RIPR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks (2009. = 100) | 100 | –34 | 71 | 10 |
| Izvor: Odgovori na upitnik |

(87)

Neto novčani tok od poslovanja znatno se smanjio tijekom razmatranog razdoblja, iako je ostao pozitivan, osim za godinu 2010.

Tablica 14.

2009.

2010.

2011.

RIPR

Indeks (2009. = 100)

100

–34

71

10

Izvor: Odgovori na upitnik

| (88) | Ne postoje naznake da bi se industrija Unije bila suočila s poteškoćama u prikupljanju kapitala da je to pokušala učiniti, ali tijekom razmatranog razdoblja nije bilo značajnih ulaganja, zbog čega industrija Unije nije morala „prolaziti provjeru” u tom pogledu. |
| --- | --- |

(88)

Ne postoje naznake da bi se industrija Unije bila suočila s poteškoćama u prikupljanju kapitala da je to pokušala učiniti, ali tijekom razmatranog razdoblja nije bilo značajnih ulaganja, zbog čega industrija Unije nije morala „prolaziti provjeru” u tom pogledu.

(n)   Ulaganja

| (89) | Godišnja ulaganja industrije Unije u proizvodnju istovjetnog proizvoda gotovo su se prepolovila između 2009. i RIPR-ima. Preciznije rečeno, smanjila su se 2010., povećala 2011. i ponovno smanjila tijekom RIPR-a. Nagli pad ulaganja uočen između 2011. i RIPR-a može se djelomično objasniti time što je industrija Unije tijekom razmatranog razdoblja već ostvarila potrebna i predviđena glavna ulaganja.

  Tablica 15. | 2009. | 2010. | 2011. | RIPR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks (2009. = 100) | 100 | 45 | 115 | 52 |
| Izvor: Odgovori na upitnik |

(89)

Godišnja ulaganja industrije Unije u proizvodnju istovjetnog proizvoda gotovo su se prepolovila između 2009. i RIPR-ima. Preciznije rečeno, smanjila su se 2010., povećala 2011. i ponovno smanjila tijekom RIPR-a. Nagli pad ulaganja uočen između 2011. i RIPR-a može se djelomično objasniti time što je industrija Unije tijekom razmatranog razdoblja već ostvarila potrebna i predviđena glavna ulaganja.

Tablica 15.

2009.

2010.

2011.

RIPR

Indeks (2009. = 100)

100

45

115

52

Izvor: Odgovori na upitnik

5.   Zaključak o stanju industrije Unije

| (90) | Analizom gospodarskih pokazatelja pokazalo se da je industrija Unije povećala svoju proizvodnju i prodaju tijekom razmatranog razdoblja. Međutim, uočeno povećanje količine, koje samo po sebi nije bilo značajno, trebalo bi promotriti u kontekstu povećanoga proizvodnog kapaciteta i sniženja prodajnih cijena, što je za posljedicu imalo smanjenje iskorištenosti kapaciteta industrije Unije za 3 postotna boda i sniženje jedinične prodajne cijene industrije Unije za 11 postotnih bodova. |
| --- | --- |

(90)

Analizom gospodarskih pokazatelja pokazalo se da je industrija Unije povećala svoju proizvodnju i prodaju tijekom razmatranog razdoblja. Međutim, uočeno povećanje količine, koje samo po sebi nije bilo značajno, trebalo bi promotriti u kontekstu povećanoga proizvodnog kapaciteta i sniženja prodajnih cijena, što je za posljedicu imalo smanjenje iskorištenosti kapaciteta industrije Unije za 3 postotna boda i sniženje jedinične prodajne cijene industrije Unije za 11 postotnih bodova.

| (91) | U isto vrijeme gospodarsko stanje industrije Unije pokazalo je pogoršanje u smislu profitabilnosti, povrata ulaganja, zaposlenosti i novčanog toka. To posebno vrijedi za profitabilnost koja je važan pokazatelj statusa industrije Unije, koja je i dalje znatno niža od ciljne dobiti kako je utvrđena u početnom ispitnom postupku. Industrija Unije još se nije potpuno oporavila od učinaka prethodnog dampinga te je i dalje u osjetljivoj situaciji zbog čega je vrlo osjetljiva na ponavljanje dampinškog uvoza. Prosječna prodajna cijena smanjila se tijekom tih godina i najvjerojatnije bi se nastavila smanjivati kada bi se ponovio dampinški uvoz iz Južne Afrike, čime bi se dodatno pogoršalo već osjetljivo stanje industrije Unije. |
| --- | --- |

(91)

U isto vrijeme gospodarsko stanje industrije Unije pokazalo je pogoršanje u smislu profitabilnosti, povrata ulaganja, zaposlenosti i novčanog toka. To posebno vrijedi za profitabilnost koja je važan pokazatelj statusa industrije Unije, koja je i dalje znatno niža od ciljne dobiti kako je utvrđena u početnom ispitnom postupku. Industrija Unije još se nije potpuno oporavila od učinaka prethodnog dampinga te je i dalje u osjetljivoj situaciji zbog čega je vrlo osjetljiva na ponavljanje dampinškog uvoza. Prosječna prodajna cijena smanjila se tijekom tih godina i najvjerojatnije bi se nastavila smanjivati kada bi se ponovio dampinški uvoz iz Južne Afrike, čime bi se dodatno pogoršalo već osjetljivo stanje industrije Unije.

| (92) | Nakon objave određene zainteresirane stranke tvrdile su da trenutačno nestabilno i osjetljivo stanje industrije Unije nije posljedica ni dampinškog uvoza iz Južne Afrike ni učinaka prethodnog dampinga. |
| --- | --- |

(92)

Nakon objave određene zainteresirane stranke tvrdile su da trenutačno nestabilno i osjetljivo stanje industrije Unije nije posljedica ni dampinškog uvoza iz Južne Afrike ni učinaka prethodnog dampinga.

| (93) | Oni su naveli da se kretanja prethodno prikazanih ključnih gospodarskih pokazatelja odnose na razdoblje (od 2009. do kraja RIPR-a): i. kada su na snazi već neko vrijeme bile početne antidampinške mjere; ii. kada je uvoz iz Južne Afrike gotovo pa prestao; i iii. kada je na otvoreno tržište Unije ušao novi sudionik (trgovačko društvo Cegasa). Zainteresirane stranke promatrale su gospodarske pokazatelje svakoga od dvaju proizvođača iz Unije zasebno umjesto zajedno, te su zaključile da je industrija Unije u teškom stanju zbog novonastaloga unutarnjeg tržišnog natjecanja između jedinih dvaju proizvođača iz Unije na tržištu. |
| --- | --- |

(93)

Oni su naveli da se kretanja prethodno prikazanih ključnih gospodarskih pokazatelja odnose na razdoblje (od 2009. do kraja RIPR-a): i. kada su na snazi već neko vrijeme bile početne antidampinške mjere; ii. kada je uvoz iz Južne Afrike gotovo pa prestao; i iii. kada je na otvoreno tržište Unije ušao novi sudionik (trgovačko društvo Cegasa). Zainteresirane stranke promatrale su gospodarske pokazatelje svakoga od dvaju proizvođača iz Unije zasebno umjesto zajedno, te su zaključile da je industrija Unije u teškom stanju zbog novonastaloga unutarnjeg tržišnog natjecanja između jedinih dvaju proizvođača iz Unije na tržištu.

| (94) | Te su zainteresirane strane posebno tvrdile su da je Komisija propustila uzeti u obzir temeljne promjene koje su nastale u industriji Unije od 2009. Napomenuli su da su se gospodarski pokazatelji izvornog i jedinog podnositelja pritužbe (društva THA) dramatično popravili nakon uvođenja antidampinških mjera na snazi, čime su uklonjeni svi negativni učinci prethodnog dampinga. Međutim, drugi proizvođač iz Unije, trgovačko društvo Cegasa, koje je prije EMD bilo proizvodilo samo za vlastitu uporabu, svoje postrojenje za proizvodnju baterija nakon toga je premjestilo izvan Unije. Kao posljedica toga, ono je oslobodilo znatnu količinu EMD-a za otvoreno tržište i počelo ga prodavati po niskoj cijeni i na taj način stupilo u natjecanje s jedinim drugim proizvođačem iz Unije te prouzročilo jak silazni pritisak na cijene, iskorištenost kapaciteta i profitabilnost. |
| --- | --- |

(94)

Te su zainteresirane strane posebno tvrdile su da je Komisija propustila uzeti u obzir temeljne promjene koje su nastale u industriji Unije od 2009. Napomenuli su da su se gospodarski pokazatelji izvornog i jedinog podnositelja pritužbe (društva THA) dramatično popravili nakon uvođenja antidampinških mjera na snazi, čime su uklonjeni svi negativni učinci prethodnog dampinga. Međutim, drugi proizvođač iz Unije, trgovačko društvo Cegasa, koje je prije EMD bilo proizvodilo samo za vlastitu uporabu, svoje postrojenje za proizvodnju baterija nakon toga je premjestilo izvan Unije. Kao posljedica toga, ono je oslobodilo znatnu količinu EMD-a za otvoreno tržište i počelo ga prodavati po niskoj cijeni i na taj način stupilo u natjecanje s jedinim drugim proizvođačem iz Unije te prouzročilo jak silazni pritisak na cijene, iskorištenost kapaciteta i profitabilnost.

| (95) | Komisija je već u dokumentu o objavi uzela u obzir promjenu ustrojstva industrije Unije u usporedbi s početnim ispitnim postupkom. To je bio pozitivan razvoj koji pokazuje otvorenost tržišta i povećanu razinu tržišnog natjecanja među različitim sudionicima uključujući i uvoz. |
| --- | --- |

(95)

Komisija je već u dokumentu o objavi uzela u obzir promjenu ustrojstva industrije Unije u usporedbi s početnim ispitnim postupkom. To je bio pozitivan razvoj koji pokazuje otvorenost tržišta i povećanu razinu tržišnog natjecanja među različitim sudionicima uključujući i uvoz.

| (96) | Komisija se slaže i da pod tim okolnostima, a posebno u izostanku uvoza iz Južne Afrike, trenutno stanje industrije Unije ne može biti posljedica dampinga iz Južne Afrike i stoga se ne može smatrati „nastavkom štete”. |
| --- | --- |

(96)

Komisija se slaže i da pod tim okolnostima, a posebno u izostanku uvoza iz Južne Afrike, trenutno stanje industrije Unije ne može biti posljedica dampinga iz Južne Afrike i stoga se ne može smatrati „nastavkom štete”.

| (97) | Komisija je ispitala združena kretanja obaju proizvođača iz Unije od 2009. i zaključila je da ključni gospodarski pokazatelji nisu povoljni te da se industrija Unije nalazi u nestabilnom i osjetljivom stanju. Jasno je da razlog za to u izostanku uvoza iz Južne Afrike ne može biti dampinška praksa trgovačkog društva Delta. Međutim, u reviziji nakon isteka mjera, koja je usredotočena na vjerojatnost ponavljanja dampinga i štete u slučaju isteka mjera, damping, šteta i uzročnost tijekom RIPR-a nisu presudni čimbenici u analizi. |
| --- | --- |

(97)

Komisija je ispitala združena kretanja obaju proizvođača iz Unije od 2009. i zaključila je da ključni gospodarski pokazatelji nisu povoljni te da se industrija Unije nalazi u nestabilnom i osjetljivom stanju. Jasno je da razlog za to u izostanku uvoza iz Južne Afrike ne može biti dampinška praksa trgovačkog društva Delta. Međutim, u reviziji nakon isteka mjera, koja je usredotočena na vjerojatnost ponavljanja dampinga i štete u slučaju isteka mjera, damping, šteta i uzročnost tijekom RIPR-a nisu presudni čimbenici u analizi.

| (98) | Komisija zaključuje da se industrija Unije i dalje nalazi u nestabilnoj i osjetljivoj situaciji i da je njezina profitabilnost daleko od razina koje bi se moglo očekivati u toj kapitalno intenzivnoj industriji. Usporedba s početnim ispitnim postupkom može se izvršiti samo za jednog proizvođača iz Unije s obzirom na to da u to vrijeme drugi proizvođač iz Unije nije prodavao na otvorenom tržištu Unije. Za tog proizvođača iz Unije dobit tijekom RIPR-a bila je znatno niža od one utvrđene u početnom ispitnom postupku u izostanku dampinškog uvoza. |
| --- | --- |

(98)

Komisija zaključuje da se industrija Unije i dalje nalazi u nestabilnoj i osjetljivoj situaciji i da je njezina profitabilnost daleko od razina koje bi se moglo očekivati u toj kapitalno intenzivnoj industriji. Usporedba s početnim ispitnim postupkom može se izvršiti samo za jednog proizvođača iz Unije s obzirom na to da u to vrijeme drugi proizvođač iz Unije nije prodavao na otvorenom tržištu Unije. Za tog proizvođača iz Unije dobit tijekom RIPR-a bila je znatno niža od one utvrđene u početnom ispitnom postupku u izostanku dampinškog uvoza.

F.   VJEROJATNOST PONAVLJANJA ŠTETE

1.   Učinak predviđenog obujma uvoza i učinak na cijene u slučaju stavljanja mjera izvan snage

| (99) | Jedini poznati južnoafrički proizvođač (trgovačko društvo Delta) EMD-a ima rezervni kapacitet i potencijal da ponovno počne izvoziti na tržište Unije u znatnim količinama. Tijekom početnoga razmatranog razdoblja (od 2002. do 2005./2006.) tržišni udjel trgovačkog društva Delta znatno se povećao s oko 30–40 % na 60–70 %. Trgovačko društvo Delta stoga je već pokazalo svoju sposobnost da brzo poveća obujam izvoza u Uniju. |
| --- | --- |

(99)

Jedini poznati južnoafrički proizvođač (trgovačko društvo Delta) EMD-a ima rezervni kapacitet i potencijal da ponovno počne izvoziti na tržište Unije u znatnim količinama. Tijekom početnoga razmatranog razdoblja (od 2002. do 2005./2006.) tržišni udjel trgovačkog društva Delta znatno se povećao s oko 30–40 % na 60–70 %. Trgovačko društvo Delta stoga je već pokazalo svoju sposobnost da brzo poveća obujam izvoza u Uniju.

| (100) | Izvozne cijene CIF trgovačkog društva Delta na druga tržišta osim SAD-a i uključujući sve vrste EMD-a svih stupnjeva bile su niže od cijena industrije Unije tijekom RIPR-a i obarale su te cijene industrije Unije. Niže cijene na drugim tržištima mogle bi trgovačkom društvu Delta biti poticaj da taj izvoz preusmjeri na tržište Unije u slučaju isteka mjera. |
| --- | --- |

(100)

Izvozne cijene CIF trgovačkog društva Delta na druga tržišta osim SAD-a i uključujući sve vrste EMD-a svih stupnjeva bile su niže od cijena industrije Unije tijekom RIPR-a i obarale su te cijene industrije Unije. Niže cijene na drugim tržištima mogle bi trgovačkom društvu Delta biti poticaj da taj izvoz preusmjeri na tržište Unije u slučaju isteka mjera.

| (101) | S obzirom na rezervni kapacitet utvrđen tijekom ispitnog postupka, zasićenost ostalih izvoznih tržišta i privlačnost tržišta Unije trgovačko društvo Delta najvjerojatnije bi pokušalo povratiti svoj znatan tržišni udjel u Uniji koji je izgubilo nakon uvođenja mjera koje su na snazi. Kako je prethodno zaključeno, trgovačko društvo Delta trebalo bi izvoziti po dampinškim cijenama kako bi povratilo tržišni udjel. Posljedično, u odsutnosti antidampinških pristojbi na uvoz EMD-a podrijetlom iz Južne Afrike, svako ponavljanje dampinškog uvoza prouzročilo bi još jači cjenovni pritisak na industriju Unije, a vrlo vjerojatno i materijalnu štetu. |
| --- | --- |

(101)

S obzirom na rezervni kapacitet utvrđen tijekom ispitnog postupka, zasićenost ostalih izvoznih tržišta i privlačnost tržišta Unije trgovačko društvo Delta najvjerojatnije bi pokušalo povratiti svoj znatan tržišni udjel u Uniji koji je izgubilo nakon uvođenja mjera koje su na snazi. Kako je prethodno zaključeno, trgovačko društvo Delta trebalo bi izvoziti po dampinškim cijenama kako bi povratilo tržišni udjel. Posljedično, u odsutnosti antidampinških pristojbi na uvoz EMD-a podrijetlom iz Južne Afrike, svako ponavljanje dampinškog uvoza prouzročilo bi još jači cjenovni pritisak na industriju Unije, a vrlo vjerojatno i materijalnu štetu.

2.   Zaključak o vjerojatnosti ponavljanja štete

| (102) | Stavljanje mjera izvan snage vrlo bi vjerojatno za posljedicu imalo ponavljanje dampinškog uvoza iz Južne Afrike, što bi dovelo do pritiska na smanjenje cijena industrije Unije i pogoršavanja njezina gospodarskog stanja. Stavljanje mjera protiv Južne Afrike izvan snage stoga bi za posljedicu vjerojatno imalo ponavljanje štete zbog vjerojatnog pogoršanja već nestabilnog i osjetljivog stanja za koje je utvrđeno da se u njemu trenutno nalazi industrija Unije. |
| --- | --- |

(102)

Stavljanje mjera izvan snage vrlo bi vjerojatno za posljedicu imalo ponavljanje dampinškog uvoza iz Južne Afrike, što bi dovelo do pritiska na smanjenje cijena industrije Unije i pogoršavanja njezina gospodarskog stanja. Stavljanje mjera protiv Južne Afrike izvan snage stoga bi za posljedicu vjerojatno imalo ponavljanje štete zbog vjerojatnog pogoršanja već nestabilnog i osjetljivog stanja za koje je utvrđeno da se u njemu trenutno nalazi industrija Unije.

G.   INTERES UNIJE

1.   Uvod

| (103) | Prema članku 21. Osnovne uredbe Komisija je ispitala bi li produljenje postojećih antidampinških mjera protiv Južne Afrike bilo u interesu Unije kao cjeline. Utvrđivanje interesa Unije temeljilo se na procjeni svih različitih uključenih interesa. |
| --- | --- |

(103)

Prema članku 21. Osnovne uredbe Komisija je ispitala bi li produljenje postojećih antidampinških mjera protiv Južne Afrike bilo u interesu Unije kao cjeline. Utvrđivanje interesa Unije temeljilo se na procjeni svih različitih uključenih interesa.

| (104) | Sve zainteresirane stranke dobile su priliku iznijeti svoje stavove na temelju članka 21. stavka 2. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(104)

Sve zainteresirane stranke dobile su priliku iznijeti svoje stavove na temelju članka 21. stavka 2. Osnovne uredbe.

| (105) | U početnom ispitnom postupku uvođenje mjera nije se smatralo suprotnim interesu Unije. S obzirom na to da je taj ispitni postupak revizija, njime se analizira stanje u kojem su antidampinške mjere već bile na snazi, čime se omogućava ocjena svakoga nepotrebnog negativnog utjecaja na stranke na koje se trenutne antidampinške mjere odnose. |
| --- | --- |

(105)

U početnom ispitnom postupku uvođenje mjera nije se smatralo suprotnim interesu Unije. S obzirom na to da je taj ispitni postupak revizija, njime se analizira stanje u kojem su antidampinške mjere već bile na snazi, čime se omogućava ocjena svakoga nepotrebnog negativnog utjecaja na stranke na koje se trenutne antidampinške mjere odnose.

| (106) | Unatoč zaključcima o vjerojatnosti ponavljanja štetnog dampinga, Komisija je ispitala postoje li uvjerljivi razlozi koji bi doveli do zaključka da zadržavanje mjera protiv uvoza EMD-a podrijetlom iz Južne Afrike nije u interesu Unije. |
| --- | --- |

(106)

Unatoč zaključcima o vjerojatnosti ponavljanja štetnog dampinga, Komisija je ispitala postoje li uvjerljivi razlozi koji bi doveli do zaključka da zadržavanje mjera protiv uvoza EMD-a podrijetlom iz Južne Afrike nije u interesu Unije.

2.   Interes industrije Unije i ostalih proizvođača iz Unije

| (107) | Iako je antidampinškim mjerama koje su na snazi spriječen ulaz dampinškog uvoza na tržište Unije, industrija Unije i dalje se nalazi u nestabilnoj i osjetljivoj situaciji, što je potvrđeno negativnim kretanjima nekih od ključnih pokazatelja štete. |
| --- | --- |

(107)

Iako je antidampinškim mjerama koje su na snazi spriječen ulaz dampinškog uvoza na tržište Unije, industrija Unije i dalje se nalazi u nestabilnoj i osjetljivoj situaciji, što je potvrđeno negativnim kretanjima nekih od ključnih pokazatelja štete.

| (108) | Kada bi se dopustilo da mjere isteknu, vjerojatno je da bi se trenutno stanje industrije Unije nastavilo i dodatno pogoršalo s obzirom na vjerojatan priljev dampinškog uvoza znatnog obujma iz Južne Afrike. Taj bi priljev vjerojatno prouzročio, među ostalim, gubitak tržišnog udjela, smanjenje prodajne cijene, smanjenje iskorištenosti kapaciteta i općenito ozbiljno pogoršanje financijskog stanja industrije Unije. |
| --- | --- |

(108)

Kada bi se dopustilo da mjere isteknu, vjerojatno je da bi se trenutno stanje industrije Unije nastavilo i dodatno pogoršalo s obzirom na vjerojatan priljev dampinškog uvoza znatnog obujma iz Južne Afrike. Taj bi priljev vjerojatno prouzročio, među ostalim, gubitak tržišnog udjela, smanjenje prodajne cijene, smanjenje iskorištenosti kapaciteta i općenito ozbiljno pogoršanje financijskog stanja industrije Unije.

| (109) | Stoga je jasno da zadržavanje antidampinških mjera protiv Južne Afrike ne bilo suprotno interesu industrije Unije. |
| --- | --- |

(109)

Stoga je jasno da zadržavanje antidampinških mjera protiv Južne Afrike ne bilo suprotno interesu industrije Unije.

3.   Interes uvoznika

| (110) | U početnom ispitnom postupku utvrđeno je da utjecaj uvođenja mjera vjerojatno ne bi imao ozbiljan negativni učinak na stanje uvoznika u Uniji. U trenutačnom ispitnom postupku nije surađivao nijedan trgovac ni uvoznik. Imajući na umu da ne postoje dokazi koji upućuju na to da su mjere na snazi znatno utjecale na uvoznike, može se zaključiti da nastavak mjera neće značajno negativno utjecati na uvoznike Unije. |
| --- | --- |

(110)

U početnom ispitnom postupku utvrđeno je da utjecaj uvođenja mjera vjerojatno ne bi imao ozbiljan negativni učinak na stanje uvoznika u Uniji. U trenutačnom ispitnom postupku nije surađivao nijedan trgovac ni uvoznik. Imajući na umu da ne postoje dokazi koji upućuju na to da su mjere na snazi znatno utjecale na uvoznike, može se zaključiti da nastavak mjera neće značajno negativno utjecati na uvoznike Unije.

4.   Interes korisnika

| (111) | Uspostavljen je kontakt sa svim korisnicima EMD-a u Uniji (proizvođačima baterija služi kao sirovina). Primljeni su odgovori od dvaju trgovačkih društava koja pripadaju istoj multinacionalnoj grupaciji. U početnom ispitnom postupku surađivala su dva dodatna proizvođača baterija koja su se protivila uvođenju mjera. |
| --- | --- |

(111)

Uspostavljen je kontakt sa svim korisnicima EMD-a u Uniji (proizvođačima baterija služi kao sirovina). Primljeni su odgovori od dvaju trgovačkih društava koja pripadaju istoj multinacionalnoj grupaciji. U početnom ispitnom postupku surađivala su dva dodatna proizvođača baterija koja su se protivila uvođenju mjera.

| (112) | Korisnik koji je surađivao objasnio je teško gospodarsko stanje s kojim su suočeni proizvođači baterija u Uniji zbog silaznog pritiska na cijene koji vrše njihovi glavni kupci (trgovci na malo) i posljedični rizik od gubitka radnih mjesta. Međutim, on nije mogao dati nikakva objašnjenja ili argumente za to zbog čega bi se i na koji način ukidanjem mjera protiv uvoza EMD-a iz Južne Afrike to stanje popravilo. |
| --- | --- |

(112)

Korisnik koji je surađivao objasnio je teško gospodarsko stanje s kojim su suočeni proizvođači baterija u Uniji zbog silaznog pritiska na cijene koji vrše njihovi glavni kupci (trgovci na malo) i posljedični rizik od gubitka radnih mjesta. Međutim, on nije mogao dati nikakva objašnjenja ili argumente za to zbog čega bi se i na koji način ukidanjem mjera protiv uvoza EMD-a iz Južne Afrike to stanje popravilo.

| (113) | EMD čini tek 10–15 % ukupnog troška proizvodnje baterija. Ta se vrijednost smanjila u usporedbi s početnim ispitnim postupkom. Uz to, nakon uvođenja mjera, prosječna prodajna cijena EMD-a u Uniji zapravo se smanjila. U stvarnosti, nisu pruženi nikakvi dokazi da bi zadržavanje mjera na snazi imalo nezanemariv utjecaj na troškove proizvodnje za proizvođače baterija. |
| --- | --- |

(113)

EMD čini tek 10–15 % ukupnog troška proizvodnje baterija. Ta se vrijednost smanjila u usporedbi s početnim ispitnim postupkom. Uz to, nakon uvođenja mjera, prosječna prodajna cijena EMD-a u Uniji zapravo se smanjila. U stvarnosti, nisu pruženi nikakvi dokazi da bi zadržavanje mjera na snazi imalo nezanemariv utjecaj na troškove proizvodnje za proizvođače baterija.

| (114) | U izostanku takvih dokaza Komisija zaključuje da se zadržavanjem mjera ne bi neopravdano utjecalo na korisnike EMD-a. |
| --- | --- |

(114)

U izostanku takvih dokaza Komisija zaključuje da se zadržavanjem mjera ne bi neopravdano utjecalo na korisnike EMD-a.

| (115) | Nakon objave isti je korisnik izrazio neslaganje s ocjenom stanja koju je dala Komisija i komentirao da je nakon uvođenja mjera jedan izvor kvalitetnog EMD-a nestao, da su se cijene EMD-a povećale te da postoji znatan utjecaj na ionako nisku profitabilnost proizvođača baterija iz Unije čak i ako EMD predstavlja samo 10–15 % proizvodnih troškova. |
| --- | --- |

(115)

Nakon objave isti je korisnik izrazio neslaganje s ocjenom stanja koju je dala Komisija i komentirao da je nakon uvođenja mjera jedan izvor kvalitetnog EMD-a nestao, da su se cijene EMD-a povećale te da postoji znatan utjecaj na ionako nisku profitabilnost proizvođača baterija iz Unije čak i ako EMD predstavlja samo 10–15 % proizvodnih troškova.

| (116) | Ne dovodeći u pitanje tu tvrdnju, iz dokaza u spisu vidljivo je da odabir korisnika da ne upotrebljava EMD-e trgovačkog društva Delta nije bio povezan s uvođenjem antidampinških pristojbi i da prijetnju profitabilnosti i radnim mjestima tog korisnika ne predstavlja povećanje cijene EMD-a nego silazni pritisak na cijene koji vrše njegovi glavni kupci (višenacionalni trgovci na malo sa znatnom kupovnom moći) i kineski proizvođači baterija. |
| --- | --- |

(116)

Ne dovodeći u pitanje tu tvrdnju, iz dokaza u spisu vidljivo je da odabir korisnika da ne upotrebljava EMD-e trgovačkog društva Delta nije bio povezan s uvođenjem antidampinških pristojbi i da prijetnju profitabilnosti i radnim mjestima tog korisnika ne predstavlja povećanje cijene EMD-a nego silazni pritisak na cijene koji vrše njegovi glavni kupci (višenacionalni trgovci na malo sa znatnom kupovnom moći) i kineski proizvođači baterija.

| (117) | Isti je korisnik EMD-a komentirao da mjere ne bi trebalo zadržati jer ispitnim postupkom nije utvrđen damping u Uniji tijekom RIPR-a te da ne postoji rizik od ponavljanja dampinga zbog maloga tržišnog udjela koji bi trgovačko društvo Delta moglo ostvariti da se sav rezervni kapacitet tog društva usmjeri u Uniju. |
| --- | --- |

(117)

Isti je korisnik EMD-a komentirao da mjere ne bi trebalo zadržati jer ispitnim postupkom nije utvrđen damping u Uniji tijekom RIPR-a te da ne postoji rizik od ponavljanja dampinga zbog maloga tržišnog udjela koji bi trgovačko društvo Delta moglo ostvariti da se sav rezervni kapacitet tog društva usmjeri u Uniju.

| (118) | Ta je tvrdnja odbačena jer bi utvrđeni potencijalni tržišni udjel trgovačkog društva Delta očito bio znatan te bi taj izvoz u Uniju vjerojatno bio izvršen po dampinškim cijenama. |
| --- | --- |

(118)

Ta je tvrdnja odbačena jer bi utvrđeni potencijalni tržišni udjel trgovačkog društva Delta očito bio znatan te bi taj izvoz u Uniju vjerojatno bio izvršen po dampinškim cijenama.

5.   Budući razvoj

| (119) | Podnositelji pritužbe u zahtjevu za reviziju nakon isteka mjera spomenuli su da će, poveća li se u Uniji u budućnosti potražnja za električnim automobilima, na početku proizvodnog lanca doći do povećanja potražnje za EMD-om koji je navodno sirovina koja se najčešće upotrebljava u proizvodnji litij-manganova oksida (LMO), koji pak služi kao katodni materijal za litij-ionske baterije koje se mogu ponovno puniti (LIB), koje se upotrebljavaju u brojnim modelima električnih vozila. Oni tvrde da, ponovi li se šteta od dampinškog uvoza iz Južne Afrike, dio industrije Unije koji proizvodi EMD neće biti prisutan kako bi zadovoljio tu moguću buduću potražnju za nove tehnologije. |
| --- | --- |

(119)

Podnositelji pritužbe u zahtjevu za reviziju nakon isteka mjera spomenuli su da će, poveća li se u Uniji u budućnosti potražnja za električnim automobilima, na početku proizvodnog lanca doći do povećanja potražnje za EMD-om koji je navodno sirovina koja se najčešće upotrebljava u proizvodnji litij-manganova oksida (LMO), koji pak služi kao katodni materijal za litij-ionske baterije koje se mogu ponovno puniti (LIB), koje se upotrebljavaju u brojnim modelima električnih vozila. Oni tvrde da, ponovi li se šteta od dampinškog uvoza iz Južne Afrike, dio industrije Unije koji proizvodi EMD neće biti prisutan kako bi zadovoljio tu moguću buduću potražnju za nove tehnologije.

| (120) | Ispitnim postupkom nisu pronađeni čvrsti dokazi koji bi išli u prilog ili pobijali tvrdnju prema kojoj bi sav budući razvoj u sektoru električnih automobila znatno utjecao na industriju EMD-a i potražnju za EMD-om. Međutim, činjenica je da industrija Unije ispituje izvedivost proizvodnje LMO-a s pomoću EMD-a, da ima mogućnost u budućnosti prikupiti znanje i opremu potrebnu za to i da sudjeluje u brojnim projektima koje financira Unija, koji su povezani s istraživanjem i razvojem litij-ionskih baterija. |
| --- | --- |

(120)

Ispitnim postupkom nisu pronađeni čvrsti dokazi koji bi išli u prilog ili pobijali tvrdnju prema kojoj bi sav budući razvoj u sektoru električnih automobila znatno utjecao na industriju EMD-a i potražnju za EMD-om. Međutim, činjenica je da industrija Unije ispituje izvedivost proizvodnje LMO-a s pomoću EMD-a, da ima mogućnost u budućnosti prikupiti znanje i opremu potrebnu za to i da sudjeluje u brojnim projektima koje financira Unija, koji su povezani s istraživanjem i razvojem litij-ionskih baterija.

| (121) | Nakon objave to su pitanje kratko spomenule neke zainteresirane stranke, ali ponovno nisu dostavljeni čvrsti dokazi o mogućem utjecaju nekoga budućeg razvoja u sektoru električnih automobila u Uniji i/ili na ostalim tržištima na dotični proizvod. |
| --- | --- |

(121)

Nakon objave to su pitanje kratko spomenule neke zainteresirane stranke, ali ponovno nisu dostavljeni čvrsti dokazi o mogućem utjecaju nekoga budućeg razvoja u sektoru električnih automobila u Uniji i/ili na ostalim tržištima na dotični proizvod.

6.   Zaključak o interesu Unije

| (122) | S obzirom na prethodno navedene dokaze, ne postoje uvjerljivi razlozi protiv zadržavanja trenutnih antidampinških mjera. |
| --- | --- |

(122)

S obzirom na prethodno navedene dokaze, ne postoje uvjerljivi razlozi protiv zadržavanja trenutnih antidampinških mjera.

| (123) | Stoga bi, prema članku 11. stavku 2. Osnovne uredbe, trebalo zadržati antidampinške mjere koje se primjenjuju na uvoz određenih elektrolitskih manganovih dioksida podrijetlom iz Južne Afrike na dodatno razdoblje od pet godina, |
| --- | --- |

(123)

Stoga bi, prema članku 11. stavku 2. Osnovne uredbe, trebalo zadržati antidampinške mjere koje se primjenjuju na uvoz određenih elektrolitskih manganovih dioksida podrijetlom iz Južne Afrike na dodatno razdoblje od pet godina,

DONIJELO JE OVU UREDBU:

Članak 1.

1.   Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz elektrolitskih manganovih dioksida (odnosno manganovih dioksida koji se proizvode postupkom elektrolize) koji nakon elektrolize nisu toplinski obrađeni, koji su trenutno obuhvaćeni oznakom KN ex 2820 10 00 (oznaka TARIC 2820100010) i koji su podrijetlom iz Republike Južne Afrike.

2.   Za proizvode koje proizvode u nastavku navedena trgovačka društva stopa konačne antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, iznosi:

| Trgovačko društvo | Antidampinška pristojba | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| Delta E.M.D. (Pty) Ltd. | 17,1 % | A828 |
| Sva ostala trgovačka društva | 17,1 % | A999 |

Trgovačko društvo

Antidampinška pristojba

Dodatna oznaka TARIC

Delta E.M.D. (Pty) Ltd.

17,1 %

A828

Sva ostala trgovačka društva

17,1 %

A999

3.   Ako nije drukčije navedeno, primjenjuju se važeće odredbe povezane s carinskim pristojbama.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 24. veljače 2014.

Za Vijeće

Predsjednik

K. ARVANITOPOULOS

---

(1)  SL L 343, 22.12.2009., str. 51.

1

(2)  Uredba Vijeća (EZ) br. 221/2008 od 10. ožujka 2008. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i o konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz određenih manganovih dioksida podrijetlom iz Južne Afrike

2

(SL L 69, 13.3.2008., str. 1.).

(3)  SL C 180, 21.6.2012., str. 15.

3

(4)  SL C 72, 12.3.2013., str. 8.

4

---

| 28.2.2014 | HR | Službeni list Europske unije | L 59/20 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2014

HR

Službeni list Europske unije

L 59/20

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 192/2014

оd 27. veljače 2014.

o odobravanju aktivne tvari 1,4-dimetilnaftalen, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja i o izmjeni Priloga Provedbenoj uredbi (EU) br. 540/2011

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja i stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 79/117/EEZ i 91/414/EEZ (1), a posebno njezin članak 13. stavak 2. i članak 78. stavak 2.,

budući da:

| (1) | U skladu s člankom 80. stavkom 1. točkom (a) Uredbe (EZ) br. 1107/2009, a s obzirom na postupak i uvjete za odobrenje, Direktiva Vijeća 91/414/EEZ (2) mora se primjenjivati na aktivne tvari za koje je odluka u skladu s člankom 6. stavkom 3. te Direktive donesena prije 14. lipnja 2011. Odlukom Komisije 2010/244/EU (3) potvrđeno je da 1,4-dimetilnaftalen ispunjuje uvjete iz članka 80. stavka 1. točke (a) Uredbe (EZ) br. 1107/2009. |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 80. stavkom 1. točkom (a) Uredbe (EZ) br. 1107/2009, a s obzirom na postupak i uvjete za odobrenje, Direktiva Vijeća 91/414/EEZ (2) mora se primjenjivati na aktivne tvari za koje je odluka u skladu s člankom 6. stavkom 3. te Direktive donesena prije 14. lipnja 2011. Odlukom Komisije 2010/244/EU (3) potvrđeno je da 1,4-dimetilnaftalen ispunjuje uvjete iz članka 80. stavka 1. točke (a) Uredbe (EZ) br. 1107/2009.

| (2) | U skladu s člankom 6. stavkom 2. Direktive 91/414/EEZ Nizozemska je 25. lipnja 2009. od trgovačkog društva DormFresh Ltd primila zahtjev za uvrštenje aktivne tvari 1,4-dimetilnaftalen u Prilog I. Direktivi 91/414/EEZ. Odlukom 2010/244/EZ potvrđeno je da je dokumentacija „cjelovita” te da se može smatrati da u načelu ispunjuje zahtjeve u pogledu podataka i informacija iz priloga II. i III. Direktivi 91/414/EEZ. |
| --- | --- |

(2)

U skladu s člankom 6. stavkom 2. Direktive 91/414/EEZ Nizozemska je 25. lipnja 2009. od trgovačkog društva DormFresh Ltd primila zahtjev za uvrštenje aktivne tvari 1,4-dimetilnaftalen u Prilog I. Direktivi 91/414/EEZ. Odlukom 2010/244/EZ potvrđeno je da je dokumentacija „cjelovita” te da se može smatrati da u načelu ispunjuje zahtjeve u pogledu podataka i informacija iz priloga II. i III. Direktivi 91/414/EEZ.

| (3) | Za tu su aktivnu tvar ocijenjeni učinci na zdravlje ljudi i životinja te na okoliš u skladu s odredbama članka 6. stavaka 2. i 4. Direktive 91/414/EEZ za uporabe koje je predložio podnositelj zahtjeva. Imenovana država članica izvjestiteljica dostavila je 21. ožujka 2012. nacrt izvješća o ocjeni. |
| --- | --- |

(3)

Za tu su aktivnu tvar ocijenjeni učinci na zdravlje ljudi i životinja te na okoliš u skladu s odredbama članka 6. stavaka 2. i 4. Direktive 91/414/EEZ za uporabe koje je predložio podnositelj zahtjeva. Imenovana država članica izvjestiteljica dostavila je 21. ožujka 2012. nacrt izvješća o ocjeni.

| (4) | Nacrt izvješća o ocjeni pregledale su države članice i Europska agencija za sigurnost hrane (dalje u tekstu: „Agencija”). Agencija je 16. svibnja 2013. Komisiji dostavila svoj zaključak o ocjeni rizika aktivne tvari 1,4-dimetilnaftalen u pesticidima (4). Taj su nacrt izvješća o ocjeni i zaključak Agencije pregledale države članice i Komisija u okviru Stalnog odbora za prehrambeni lanac i zdravlje životinja te su njegovu završnu verziju donijele 13. prosinca 2013. u obliku izvješća Komisije o pregledu za 1,4-dimetilnaftalen. |
| --- | --- |

(4)

Nacrt izvješća o ocjeni pregledale su države članice i Europska agencija za sigurnost hrane (dalje u tekstu: „Agencija”). Agencija je 16. svibnja 2013. Komisiji dostavila svoj zaključak o ocjeni rizika aktivne tvari 1,4-dimetilnaftalen u pesticidima (4). Taj su nacrt izvješća o ocjeni i zaključak Agencije pregledale države članice i Komisija u okviru Stalnog odbora za prehrambeni lanac i zdravlje životinja te su njegovu završnu verziju donijele 13. prosinca 2013. u obliku izvješća Komisije o pregledu za 1,4-dimetilnaftalen.

| (5) | Razna su ispitivanja pokazala kako se za sredstva za zaštitu bilja koja sadržavaju 1,4-dimetilnaftalen može očekivati da načelno udovoljavaju zahtjevima utvrđenima u članku 5. stavku 1. točkama (a) i (b) i članku 5. stavku 3. Direktive 91/414/EEZ, posebno u pogledu uporaba koje su ispitane i detaljno opisane u izvješću Komisije o pregledu. Stoga je primjereno odobriti 1,4-dimetilnaftalen. |
| --- | --- |

(5)

Razna su ispitivanja pokazala kako se za sredstva za zaštitu bilja koja sadržavaju 1,4-dimetilnaftalen može očekivati da načelno udovoljavaju zahtjevima utvrđenima u članku 5. stavku 1. točkama (a) i (b) i članku 5. stavku 3. Direktive 91/414/EEZ, posebno u pogledu uporaba koje su ispitane i detaljno opisane u izvješću Komisije o pregledu. Stoga je primjereno odobriti 1,4-dimetilnaftalen.

| (6) | U skladu s člankom 13. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1107/2009 u vezi s njezinim člankom 6. te uzimajući u obzir postojeća znanstvena i tehnička saznanja, potrebno je međutim postaviti određene uvjete i ograničenja. Posebno je primjereno zatražiti dodatne potvrdne informacije. |
| --- | --- |

(6)

U skladu s člankom 13. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1107/2009 u vezi s njezinim člankom 6. te uzimajući u obzir postojeća znanstvena i tehnička saznanja, potrebno je međutim postaviti određene uvjete i ograničenja. Posebno je primjereno zatražiti dodatne potvrdne informacije.

| (7) | Prije izdavanja odobrenja državama članicama i zainteresiranim stranama potrebno je omogućiti razumno razdoblje kako bi se mogle pripremiti za ispunjivanje novih zahtjeva koji proizlaze iz odobrenja. |
| --- | --- |

(7)

Prije izdavanja odobrenja državama članicama i zainteresiranim stranama potrebno je omogućiti razumno razdoblje kako bi se mogle pripremiti za ispunjivanje novih zahtjeva koji proizlaze iz odobrenja.

| (8) | Ne dovodeći u pitanje obveze predviđene Uredbom (EZ) br. 1107/2009 koje proizlaze iz odobrenja i uzimajući u obzir posebnu situaciju nastalu prijelazom s Direktive 91/414/EEZ na Uredbu (EZ) br. 1107/2009, potrebno je primijeniti sljedeće. Nakon izdavanja odobrenja državama članicama potrebno je omogućiti šestomjesečno razdoblje kako bi preispitale odobrenja sredstava za zaštitu bilja koja sadržavaju 1,4-dimetilnaftalen. Države članice prema potrebi trebale bi izmijeniti, zamijeniti ili povući odobrenja. Odstupajući od tog roka, potrebno je predvidjeti dulje razdoblje za dostavljanje i ocjenu cjelovite dokumentacije iz Priloga III., kako je utvrđeno u Direktivi 91/414/EEZ, za svako sredstvo za zaštitu bilja i svaku predviđenu uporabu u skladu s jedinstvenim načelima. |
| --- | --- |

(8)

Ne dovodeći u pitanje obveze predviđene Uredbom (EZ) br. 1107/2009 koje proizlaze iz odobrenja i uzimajući u obzir posebnu situaciju nastalu prijelazom s Direktive 91/414/EEZ na Uredbu (EZ) br. 1107/2009, potrebno je primijeniti sljedeće. Nakon izdavanja odobrenja državama članicama potrebno je omogućiti šestomjesečno razdoblje kako bi preispitale odobrenja sredstava za zaštitu bilja koja sadržavaju 1,4-dimetilnaftalen. Države članice prema potrebi trebale bi izmijeniti, zamijeniti ili povući odobrenja. Odstupajući od tog roka, potrebno je predvidjeti dulje razdoblje za dostavljanje i ocjenu cjelovite dokumentacije iz Priloga III., kako je utvrđeno u Direktivi 91/414/EEZ, za svako sredstvo za zaštitu bilja i svaku predviđenu uporabu u skladu s jedinstvenim načelima.

| (9) | Iskustvo stečeno uvrštenjem aktivnih tvari ocijenjenih u okviru Uredbe Komisije (EEZ) br. 3600/92 (5) u Prilog I. Direktivi 91/414/EEZ pokazalo je da može doći do poteškoća u tumačenju obveza nositelja postojećih odobrenja u pogledu pristupa podacima. Stoga je, radi izbjegavanja daljnjih poteškoća, potrebno objasniti obveze država članica, a posebno obvezu provjere ima li nositelj odobrenja pristup dokumentaciji koja udovoljava zahtjevima iz Priloga II. toj Direktivi. Tim se objašnjenjem, međutim, državama članicama ili nositeljima odobrenja ne nameću nove obveze u odnosu na do sada donesene direktive o izmjeni Priloga I. toj Direktivi ili uredbe o odobrenju aktivnih tvari. |
| --- | --- |

(9)

Iskustvo stečeno uvrštenjem aktivnih tvari ocijenjenih u okviru Uredbe Komisije (EEZ) br. 3600/92 (5) u Prilog I. Direktivi 91/414/EEZ pokazalo je da može doći do poteškoća u tumačenju obveza nositelja postojećih odobrenja u pogledu pristupa podacima. Stoga je, radi izbjegavanja daljnjih poteškoća, potrebno objasniti obveze država članica, a posebno obvezu provjere ima li nositelj odobrenja pristup dokumentaciji koja udovoljava zahtjevima iz Priloga II. toj Direktivi. Tim se objašnjenjem, međutim, državama članicama ili nositeljima odobrenja ne nameću nove obveze u odnosu na do sada donesene direktive o izmjeni Priloga I. toj Direktivi ili uredbe o odobrenju aktivnih tvari.

| (10) | U skladu s člankom 13. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 1107/2009 potrebno je na odgovarajući način izmijeniti Prilog Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 540/2011 (6). |
| --- | --- |

(10)

U skladu s člankom 13. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 1107/2009 potrebno je na odgovarajući način izmijeniti Prilog Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 540/2011 (6).

| (11) | Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za prehrambeni lanac i zdravlje životinja, |
| --- | --- |

(11)

Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za prehrambeni lanac i zdravlje životinja,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Odobrenje aktivne tvari

Aktivna tvar 1,4-dimetilnaftalen, kako je navedena u Prilogu I., odobrava se u skladu s uvjetima utvrđenima u tom Prilogu.

Članak 2.

Ponovna ocjena sredstava za zaštitu bilja

1.   U skladu s Uredbom (EZ) br. 1107/2009 države članice do 31. prosinca 2014. moraju prema potrebi izmijeniti ili povući postojeća odobrenja za sredstva za zaštitu bilja koja sadržavaju 1,4-dimetilnaftalen kao aktivnu tvar.

Do tog datuma moraju provjeriti prije svega jesu li ispunjeni uvjeti iz Priloga I. ovoj Uredbi, uz iznimku onih navedenih u stupcu o posebnim odredbama tog Priloga, te posjeduje li nositelj odobrenja dokumentaciju odnosno ima li pristup dokumentaciji koja udovoljava zahtjevima iz Priloga II. Direktivi 91/414/EEZ u skladu s uvjetima članka 13. stavaka 1. do 4. te Direktive i članka 62. Uredbe (EZ) br. 1107/2009.

2.   Odstupajući od stavka 1., države članice najkasnije do 30. lipnja 2014. moraju ponovno ocijeniti svako odobreno sredstvo za zaštitu bilja koje sadržava 1,4-dimetilnaftalen kao jedinu aktivnu tvar ili kao jednu od nekoliko aktivnih tvari koje su navedene u Prilogu Provedbenoj uredbi (EU) br. 540/2011, u skladu s jedinstvenim načelima iz članka 29. stavka 6. Uredbe (EZ) br. 1107/2009, na temelju dokumentacije koja udovoljava zahtjevima iz Priloga III. Direktivi 91/414/EEZ i uzimajući u obzir stupac s posebnim odredbama iz Priloga I. ovoj Uredbi. Na temelju te ocjene obvezne su utvrditi ispunjuje li sredstvo uvjete utvrđene u članku 29. stavku 1. Uredbe (EZ) br. 1107/2009.

Nakon što to utvrde države članice obvezne su:

| (a) | u slučaju da sredstvo sadržava 1,4-dimetilnaftalen kao jedinu aktivnu tvar, prema potrebi izmijeniti ili povući odobrenje najkasnije do 31. prosinca 2015.; ili |
| --- | --- |

(a)

u slučaju da sredstvo sadržava 1,4-dimetilnaftalen kao jedinu aktivnu tvar, prema potrebi izmijeniti ili povući odobrenje najkasnije do 31. prosinca 2015.; ili

| (b) | u slučaju da sredstvo sadržava 1,4-dimetilnaftalen kao jednu od nekoliko aktivnih tvari, prema potrebi izmijeniti ili povući odobrenje do 31. prosinca 2015. ili do datuma koji je za takvu izmjenu ili povlačenje propisan odgovarajućim aktom odnosno aktima kojima su dotična tvar odnosno tvari uvrštene u Prilog I. Direktivi 91/414/EEZ ili kojima su dotična tvar ili tvari odobrene, ovisno o tome što je nastupilo kasnije. |
| --- | --- |

(b)

u slučaju da sredstvo sadržava 1,4-dimetilnaftalen kao jednu od nekoliko aktivnih tvari, prema potrebi izmijeniti ili povući odobrenje do 31. prosinca 2015. ili do datuma koji je za takvu izmjenu ili povlačenje propisan odgovarajućim aktom odnosno aktima kojima su dotična tvar odnosno tvari uvrštene u Prilog I. Direktivi 91/414/EEZ ili kojima su dotična tvar ili tvari odobrene, ovisno o tome što je nastupilo kasnije.

Članak 3.

Izmjene Provedbene Uredbe (EU) br. 540/2011

Prilog Provedbenoj uredbi (EU) br. 540/2011 mijenja se u skladu s Prilogom II. ovoj Uredbi.

Članak 4.

Stupanje na snagu i datum početka primjene

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Primjenjuje se od 1. srpnja 2014.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 27. veljače 2014.

Za Komisiju

Predsjednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  SL L 309, 24.11.2009., str. 1.

1

(2)  Direktiva Vijeća 91/414/EEZ od 15. srpnja 1991. o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja (SL L 230, 19.8.1991., str. 1.).

2

(3)  Odluka Komisije 2010/244/EU od 26. travnja 2010. o načelnom priznavanju cjelovitosti dokumentacije dostavljene na detaljno razmatranje s ciljem mogućeg uvrštenja 1,4-dimetilnaftalena i ciflumetofena u Prilog I. Direktivi Vijeća 91/414/EEZ (SL L 107, 29.4.2010., str. 22.).

3

(4)  EFSA Journal 2013.; 11(6):3229. Dostupno na internetu: www.efsa.europa.eu

4

(5)  Uredba Komisije (EEZ) br. 3600/92 od 11. prosinca 1992. o utvrđivanju detaljnih pravila za provedbu prve faze programa rada iz članka 8. stavka 2. Direktive Vijeća 91/414/EEZ (SL L 366, 15.12.1992., str. 10.).

5

(6)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 540/2011 od 25. svibnja 2011. o provedbi Uredbe (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu popisa odobrenih aktivnih tvari (SL L 153, 11.6.2011., str. 1.).

6

---

PRILOG I.

| Uobičajeni naziv, identifikacijski brojevi | Naziv prema IUPAC-u | Čistoća (1) | Datum odobrenja | Prestanak odobrenja | Posebne odredbe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1,4-dimetilnaftalen
  CAS br. 571-58-4
  CIPAC br. 822 | 1,4-dimetilnaftalen | ≥ 980 g/kg | 1. srpnja 2014. | 30. lipnja 2024. | Za provedbu jedinstvenih načela iz članka 29. stavka 6. Uredbe (EZ) br. 1107/2009, u obzir se moraju uzeti zaključci izvješća o pregledu za 1,4-dimetilnaftalen, a posebno njegovi dodaci I. i II., u završnoj verziji Stalnog odbora za prehrambeni lanac i zdravlje životinja od 13. prosinca 2013. godine.
  U toj cjelovitoj ocjeni države članice moraju obratiti posebnu pozornost na:






  (a) | zaštitu korisnika sredstva i radnika pri ponovnom ulasku i tijekom inspekcije skladišta; |

Uobičajeni naziv, identifikacijski brojevi

Naziv prema IUPAC-u

Čistoća (1)

Datum odobrenja

Prestanak odobrenja

Posebne odredbe

1,4-dimetilnaftalen

CAS br. 571-58-4

CIPAC br. 822

1,4-dimetilnaftalen

≥ 980 g/kg

1. srpnja 2014.

30. lipnja 2024.

Za provedbu jedinstvenih načela iz članka 29. stavka 6. Uredbe (EZ) br. 1107/2009, u obzir se moraju uzeti zaključci izvješća o pregledu za 1,4-dimetilnaftalen, a posebno njegovi dodaci I. i II., u završnoj verziji Stalnog odbora za prehrambeni lanac i zdravlje životinja od 13. prosinca 2013. godine.

U toj cjelovitoj ocjeni države članice moraju obratiti posebnu pozornost na:

(a)

zaštitu korisnika sredstva i radnika pri ponovnom ulasku i tijekom inspekcije skladišta;

| (b) | rizik za vodene organizme i sisavce koji se hrane ribama u slučaju da se aktivna tvar bez daljnje obrade iz skladišta ispusti u zrak i površinsku vodu. |
| --- | --- |

(b)

rizik za vodene organizme i sisavce koji se hrane ribama u slučaju da se aktivna tvar bez daljnje obrade iz skladišta ispusti u zrak i površinsku vodu.

Uvjeti uporabe prema potrebi moraju uključivati mjere za smanjenje rizika.

Podnositelj zahtjeva mora dostaviti potvrdne informacije o definiciji ostataka za aktivnu tvar.

Podnositelj zahtjeva odgovarajuće informacije mora dostaviti Komisiji, državama članicama i Agenciji do 30. lipnja 2016.

---

(1)  Dodatni podaci o identifikaciji i specifikaciji aktivne tvari dostupni su u izvješću o pregledu.

---

PRILOG II.

U dijelu B Priloga Provedbenoj uredbi (EU) br. 540/2011 dodaje se sljedeći unos:

| Broj | Uobičajeni naziv, identifikacijski brojevi | Naziv prema IUPAC-u | Čistoća (1) | Datum odobrenja | Prestanak odobrenja | Posebne odredbe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „68 | 1,4-dimetilnaftalen
  CAS br. 571-58-4
  CIPAC br. 822 | 1,4-dimetilnaftalen | ≥ 980 g/kg | 1. srpnja 2014. | 30. lipnja 2024. | Za provedbu jedinstvenih načela iz članka 29. stavka 6. Uredbe (EZ) br. 1107/2009, u obzir se moraju uzeti zaključci izvješća o pregledu za 1,4-dimetilnaftalen, a posebno njegovi dodaci I. i II., u završnoj verziji Stalnog odbora za prehrambeni lanac i zdravlje životinja od 13. prosinca 2013.
  U toj cjelovitoj ocjeni države članice moraju obratiti posebnu pozornost na:






  (a) | zaštitu korisnika sredstva i radnika pri ponovnom ulasku i tijekom inspekcije skladišta; |

Broj

Uobičajeni naziv, identifikacijski brojevi

Naziv prema IUPAC-u

Čistoća (1)

Datum odobrenja

Prestanak odobrenja

Posebne odredbe

„68

1,4-dimetilnaftalen

CAS br. 571-58-4

CIPAC br. 822

1,4-dimetilnaftalen

≥ 980 g/kg

1. srpnja 2014.

30. lipnja 2024.

Za provedbu jedinstvenih načela iz članka 29. stavka 6. Uredbe (EZ) br. 1107/2009, u obzir se moraju uzeti zaključci izvješća o pregledu za 1,4-dimetilnaftalen, a posebno njegovi dodaci I. i II., u završnoj verziji Stalnog odbora za prehrambeni lanac i zdravlje životinja od 13. prosinca 2013.

U toj cjelovitoj ocjeni države članice moraju obratiti posebnu pozornost na:

(a)

zaštitu korisnika sredstva i radnika pri ponovnom ulasku i tijekom inspekcije skladišta;

| (b) | rizik za vodene organizme i sisavce koji se hrane ribama u slučaju da se aktivna tvar bez daljnje obrade iz skladišta ispusti u zrak i površinsku vodu. |
| --- | --- |

(b)

rizik za vodene organizme i sisavce koji se hrane ribama u slučaju da se aktivna tvar bez daljnje obrade iz skladišta ispusti u zrak i površinsku vodu.

Uvjeti uporabe prema potrebi moraju uključivati mjere za smanjenje rizika.

Podnositelj zahtjeva mora dostaviti potvrdne informacije o definiciji ostataka za aktivnu tvar.

Podnositelj zahtjeva odgovarajuće informacije mora dostaviti Komisiji, državama članicama i Agenciji do 30. lipnja 2016.”

---

(1)  Dodatni podaci o identifikaciji i specifikaciji aktivne tvari dostupni su u izvješću o pregledu.

1

---

| 28.2.2014 | HR | Službeni list Europske unije | L 59/25 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2014

HR

Službeni list Europske unije

L 59/25

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 193/2014

оd 27. veljače 2014.

o odobrenju aktivne tvari amisulbroma u skladu s Uredbom (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja te o izmjeni Priloga Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 540/2011

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja i stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 79/117/EEZ i 91/414/EEZ (1), a posebno njezin članak 13. stavak 2. i članak 78. stavak 2.,

budući da:

| (1) | U skladu s člankom 80. stavkom 1. točkom (a) Uredbe (EZ) br. 1107/2009, a s obzirom na postupak i uvjete za odobrenje, Direktiva Vijeća 91/414/EEZ (2) mora se primjenjivati na aktivne tvari za koje je odluka u skladu s člankom 6. stavkom 3. te Direktive donesena prije 14. lipnja 2011. Odlukom Komisije 2007/669/EZ (3) potvrđeno je da amisulbrom ispunjava uvjete iz članka 80. stavka 1. točke (a) Uredbe (EZ) br. 1107/2009. |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 80. stavkom 1. točkom (a) Uredbe (EZ) br. 1107/2009, a s obzirom na postupak i uvjete za odobrenje, Direktiva Vijeća 91/414/EEZ (2) mora se primjenjivati na aktivne tvari za koje je odluka u skladu s člankom 6. stavkom 3. te Direktive donesena prije 14. lipnja 2011. Odlukom Komisije 2007/669/EZ (3) potvrđeno je da amisulbrom ispunjava uvjete iz članka 80. stavka 1. točke (a) Uredbe (EZ) br. 1107/2009.

| (2) | U skladu s člankom 6. stavkom 2. Direktive 91/414/EEZ Ujedinjena Kraljevina je 24. ožujka 2006. od trgovačkog društva Nissan Chemical Europe S.A.R.L. primila zahtjev za uvrštenje aktivne tvari amisulbrom u Prilog I. Direktivi 91/414/EEZ. Odlukom 2007/669/EZ potvrđeno je da je dokumentacija bila „cjelovita” te se može smatrati da u načelu udovoljava zahtjevima u pogledu podataka i informacija iz priloga II. i III. Direktivi 91/414/EEZ. |
| --- | --- |

(2)

U skladu s člankom 6. stavkom 2. Direktive 91/414/EEZ Ujedinjena Kraljevina je 24. ožujka 2006. od trgovačkog društva Nissan Chemical Europe S.A.R.L. primila zahtjev za uvrštenje aktivne tvari amisulbrom u Prilog I. Direktivi 91/414/EEZ. Odlukom 2007/669/EZ potvrđeno je da je dokumentacija bila „cjelovita” te se može smatrati da u načelu udovoljava zahtjevima u pogledu podataka i informacija iz priloga II. i III. Direktivi 91/414/EEZ.

| (3) | Za tu su aktivnu tvar ocijenjeni učinci na zdravlje ljudi, zdravlje životinja i na okoliš u skladu s odredbama iz članka 6. stavaka 2. i 4. Direktive 91/414/EEZ za uporabe koje je predložio podnositelj zahtjeva. Imenovana država članica izvjestiteljica dostavila je 15. srpnja 2008. nacrt izvješća o ocjeni. U skladu s člankom 11. stavkom 6. Uredbe Komisije (EU) br. 188/2011 (4) dana 20. svibnja 2011. od podnositelja zahtjeva zatražene su dodatne informacije. Ocjena dodatnih podataka koju je sastavila Ujedinjena Kraljevina dostavljena je u obliku ažuriranog nacrta izvješća o ocjeni u veljači 2012. |
| --- | --- |

(3)

Za tu su aktivnu tvar ocijenjeni učinci na zdravlje ljudi, zdravlje životinja i na okoliš u skladu s odredbama iz članka 6. stavaka 2. i 4. Direktive 91/414/EEZ za uporabe koje je predložio podnositelj zahtjeva. Imenovana država članica izvjestiteljica dostavila je 15. srpnja 2008. nacrt izvješća o ocjeni. U skladu s člankom 11. stavkom 6. Uredbe Komisije (EU) br. 188/2011 (4) dana 20. svibnja 2011. od podnositelja zahtjeva zatražene su dodatne informacije. Ocjena dodatnih podataka koju je sastavila Ujedinjena Kraljevina dostavljena je u obliku ažuriranog nacrta izvješća o ocjeni u veljači 2012.

| (4) | Nacrt izvješća o ocjeni pregledale su države članice i Europska agencija za sigurnost hrane (dalje u tekstu: „Agencija”). Agencija je 27. svibnja 2013. Komisiji dostavila svoj zaključak o ocjeni rizika aktivne tvari amisulbroma u pesticidima (5). Taj su nacrt izvješća o ocjeni i zaključak Agencije pregledale države članice i Komisija u okviru Stalnog odbora za prehrambeni lanac i zdravlje životinja, a završno izvješće doneseno je 13. prosinca 2013. u obliku izvješća Komisije o pregledu za amisulbrom. |
| --- | --- |

(4)

Nacrt izvješća o ocjeni pregledale su države članice i Europska agencija za sigurnost hrane (dalje u tekstu: „Agencija”). Agencija je 27. svibnja 2013. Komisiji dostavila svoj zaključak o ocjeni rizika aktivne tvari amisulbroma u pesticidima (5). Taj su nacrt izvješća o ocjeni i zaključak Agencije pregledale države članice i Komisija u okviru Stalnog odbora za prehrambeni lanac i zdravlje životinja, a završno izvješće doneseno je 13. prosinca 2013. u obliku izvješća Komisije o pregledu za amisulbrom.

| (5) | Razna su ispitivanja pokazala kako se za sredstva za zaštitu bilja koja sadržavaju amisulbrom može očekivati da načelno udovoljavaju zahtjevima utvrđenima u članku 5. stavku 1. točkama (a) i (b) i članku 5. stavku 3. Direktive 91/414/EEZ, posebno u pogledu uporaba koje su ispitane i iscrpno opisane u izvješću Komisije o pregledu. Stoga je primjereno odobriti amisulbrom. |
| --- | --- |

(5)

Razna su ispitivanja pokazala kako se za sredstva za zaštitu bilja koja sadržavaju amisulbrom može očekivati da načelno udovoljavaju zahtjevima utvrđenima u članku 5. stavku 1. točkama (a) i (b) i članku 5. stavku 3. Direktive 91/414/EEZ, posebno u pogledu uporaba koje su ispitane i iscrpno opisane u izvješću Komisije o pregledu. Stoga je primjereno odobriti amisulbrom.

| (6) | U skladu s člankom 13. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1107/2009 u vezi s njezinim člankom 6. te s obzirom na postojeća znanstvena i tehnička saznanja, potrebno je, međutim, postaviti određene uvjete i ograničenja. Posebno je primjereno zatražiti dodatne potvrdne informacije. |
| --- | --- |

(6)

U skladu s člankom 13. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1107/2009 u vezi s njezinim člankom 6. te s obzirom na postojeća znanstvena i tehnička saznanja, potrebno je, međutim, postaviti određene uvjete i ograničenja. Posebno je primjereno zatražiti dodatne potvrdne informacije.

| (7) | Potrebno je državama članicama i zainteresiranim stranama ostaviti razuman rok prije izdavanja odobrenja kako bi se mogle pripremiti za ispunjavanje novih zahtjeva koji proizlaze iz odobrenja. |
| --- | --- |

(7)

Potrebno je državama članicama i zainteresiranim stranama ostaviti razuman rok prije izdavanja odobrenja kako bi se mogle pripremiti za ispunjavanje novih zahtjeva koji proizlaze iz odobrenja.

| (8) | Ne dovodeći u pitanje obveze predviđene Uredbom (EZ) br. 1107/2009 koje proizlaze iz odobrenja i uzimajući u obzir posebnu situaciju nastalu prijelazom s Direktive 91/414/EEZ na Uredbu (EZ) br. 1107/2009, potrebno je primijeniti sljedeće. Državama članicama je nakon izdavanja odobrenja potrebno ostaviti šestomjesečni rok za preispitivanje odobrenja sredstava za zaštitu bilja koja sadržavaju amisulbrom. Države članice prema potrebi trebaju izmijeniti, zamijeniti ili povući odobrenja. Odstupajući od tog roka, potrebno je predvidjeti dulje razdoblje za dostavu i ocjenu cjelovite dokumentacije iz Priloga III., kako je utvrđeno u Direktivi 91/414/EEZ, za svako sredstvo za zaštitu bilja i svaku predviđenu uporabu u skladu s jedinstvenim načelima. |
| --- | --- |

(8)

Ne dovodeći u pitanje obveze predviđene Uredbom (EZ) br. 1107/2009 koje proizlaze iz odobrenja i uzimajući u obzir posebnu situaciju nastalu prijelazom s Direktive 91/414/EEZ na Uredbu (EZ) br. 1107/2009, potrebno je primijeniti sljedeće. Državama članicama je nakon izdavanja odobrenja potrebno ostaviti šestomjesečni rok za preispitivanje odobrenja sredstava za zaštitu bilja koja sadržavaju amisulbrom. Države članice prema potrebi trebaju izmijeniti, zamijeniti ili povući odobrenja. Odstupajući od tog roka, potrebno je predvidjeti dulje razdoblje za dostavu i ocjenu cjelovite dokumentacije iz Priloga III., kako je utvrđeno u Direktivi 91/414/EEZ, za svako sredstvo za zaštitu bilja i svaku predviđenu uporabu u skladu s jedinstvenim načelima.

| (9) | Iskustvo stečeno uvrštenjem aktivnih tvari ocijenjenih u okviru Uredbe Komisije (EEZ) br. 3600/92 (6) u Prilog I. Direktivi 91/414/EEZ pokazalo je da može doći do poteškoća u tumačenju obveza nositelja postojećih odobrenja u pogledu pristupa podacima. Stoga je, radi izbjegavanja daljnjih poteškoća, potrebno pojasniti obveze država članica, a posebno obvezu provjere ima li nositelj odobrenja pristup dokumentaciji koja udovoljava zahtjevima iz Priloga II. toj Direktivi. Tim se pojašnjenjem, međutim, državama članicama ili nositeljima odobrenja ne nameću nove obveze u odnosu na do sada donesene direktive o izmjeni Priloga I. toj Direktivi ili uredbe o odobrenju aktivnih tvari. |
| --- | --- |

(9)

Iskustvo stečeno uvrštenjem aktivnih tvari ocijenjenih u okviru Uredbe Komisije (EEZ) br. 3600/92 (6) u Prilog I. Direktivi 91/414/EEZ pokazalo je da može doći do poteškoća u tumačenju obveza nositelja postojećih odobrenja u pogledu pristupa podacima. Stoga je, radi izbjegavanja daljnjih poteškoća, potrebno pojasniti obveze država članica, a posebno obvezu provjere ima li nositelj odobrenja pristup dokumentaciji koja udovoljava zahtjevima iz Priloga II. toj Direktivi. Tim se pojašnjenjem, međutim, državama članicama ili nositeljima odobrenja ne nameću nove obveze u odnosu na do sada donesene direktive o izmjeni Priloga I. toj Direktivi ili uredbe o odobrenju aktivnih tvari.

| (10) | U skladu s člankom 13. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 1107/2009 potrebno je na odgovarajući način izmijeniti Prilog Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 540/2011 (7). |
| --- | --- |

(10)

U skladu s člankom 13. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 1107/2009 potrebno je na odgovarajući način izmijeniti Prilog Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 540/2011 (7).

| (11) | Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za prehrambeni lanac i zdravlje životinja, |
| --- | --- |

(11)

Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za prehrambeni lanac i zdravlje životinja,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Odobrenje aktivne tvari

Aktivna tvar amisulbrom, kako je navedena u Prilogu I., odobrava se u skladu s uvjetima utvrđenima u tom Prilogu.

Članak 2.

Ponovna ocjena sredstava za zaštitu bilja

1.   U skladu s Uredbom (EZ) br. 1107/2009 države članice prema potrebi do 31. prosinca 2014. moraju izmijeniti ili povući odobrenja za sredstva za zaštitu bilja koja sadržavaju amisulbrom kao aktivnu tvar.

Do tog datuma posebno moraju provjeriti jesu li ispunjeni uvjeti iz Priloga I. ovoj Uredbi, uz iznimku onih navedenih u stupcu o posebnim odredbama tog Priloga, te posjeduje li nositelj odobrenja dokumentaciju odnosno ima li pristup dokumentaciji koja udovoljava zahtjevima iz Priloga II. Direktivi 91/414/EEZ u skladu s uvjetima iz članka 13. stavaka 1. do 4. te Direktive i članka 62. Uredbe (EZ) br. 1107/2009.

2.   Odstupajući od stavka 1., države članice najkasnije do 30. lipnja 2014. moraju ponovno ocijeniti svako odobreno sredstvo za zaštitu bilja koje sadržava amisulbrom kao jedinu aktivnu tvar ili kao jednu od više aktivnih tvari koje su navedene u Prilogu Provedbenoj uredbi (EU) br. 540/2011, u skladu s jedinstvenim načelima iz članka 29. stavka 6. Uredbe (EZ) br. 1107/2009, na temelju dokumentacije koja udovoljava zahtjevima iz Priloga III. Direktivi 91/414/EEZ i uzimajući u obzir stupac s posebnim odredbama iz Priloga I. ovoj Uredbi. Na temelju te ocjene moraju utvrditi ispunjava li sredstvo uvjete utvrđene u članku 29. stavku 1. Uredbe (EZ) br. 1107/2009.

Nakon što to utvrde, države članice moraju:

| (a) | u slučaju da sredstvo sadržava amisulbrom kao jedinu aktivnu tvar, prema potrebi izmijeniti ili povući odobrenje najkasnije do 31. prosinca 2015.; ili |
| --- | --- |

(a)

u slučaju da sredstvo sadržava amisulbrom kao jedinu aktivnu tvar, prema potrebi izmijeniti ili povući odobrenje najkasnije do 31. prosinca 2015.; ili

| (b) | u slučaju da sredstvo sadržava amisulbrom kao jednu od više aktivnih tvari, prema potrebi izmijeniti ili povući odobrenje do 31. prosinca 2015. ili do datuma utvrđenog za izmjenu ili povlačenje u odgovarajućem aktu ili aktima kojima su dotična tvar ili tvari uvrštene u Prilog I. Direktivi 91/414/EEZ ili kojima su dotična tvar ili tvari odobrene, ovisno o tome što je nastupilo kasnije. |
| --- | --- |

(b)

u slučaju da sredstvo sadržava amisulbrom kao jednu od više aktivnih tvari, prema potrebi izmijeniti ili povući odobrenje do 31. prosinca 2015. ili do datuma utvrđenog za izmjenu ili povlačenje u odgovarajućem aktu ili aktima kojima su dotična tvar ili tvari uvrštene u Prilog I. Direktivi 91/414/EEZ ili kojima su dotična tvar ili tvari odobrene, ovisno o tome što je nastupilo kasnije.

Članak 3.

Izmjene Provedbene uredbe (EU) br. 540/2011

Prilog Provedbenoj uredbi (EU) br. 540/2011 mijenja se u skladu s Prilogom II. ovoj Uredbi.

Članak 4.

Stupanje na snagu i datum primjene

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Primjenjuje se od 1. srpnja 2014.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 27. veljače 2014.

Za Komisiju

Predsjednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  SL L 309, 24.11.2009., str. 1.

1

(2)  Direktiva Vijeća 91/414/EEZ od 15. srpnja 1991. o stavljanju sredstava za zaštitu bilja na tržište (SL L 230, 19.8.1991., str. 1.).

2

(3)  Odluka Komisije 2007/669/EZ od 15. listopada 2007. o načelnom priznavanju cjelovitosti dokumentacije upućene na detaljno razmatranje s ciljem mogućeg uvrštenja aktivnih tvari Adoxophyes orana granulovirus, amisulbrom, emamectin, piridalil i Spodoptera littoralis nucleopolyhedrovirus u Prilog I. Direktivi Vijeća 91/414/EEZ (SL L 274, 18.10.2007., str. 15.).

3

Adoxophyes orana granulovirus

Spodoptera littoralis nucleopolyhedrovirus

(4)  Uredba Komisije (EU) br. 188/2011 od 25. veljače 2011. o utvrđivanju detaljnih pravila za provedbu Direktive Vijeća 91/414/EEZ u pogledu postupka ocjene aktivnih tvari koje nisu bile na tržištu u dvije godine nakon priopćenja o toj Direktivi (SL L 53, 26.2.2011., str. 51.).

4

(5)  EFSA Journal 2013.; 11(6):3237. Dostupno na internetu: www.efsa.europa.eu

5

EFSA Journal

(6)  Uredba Komisije (EEZ) br. 3600/92 od 11. prosinca 1992. o utvrđivanju detaljnih pravila za provedbu prve faze programa rada iz članka 8. stavka 2. Direktive Vijeća 91/414/EEZ (SL L 366, 15.12.1992., str. 10.).

6

(7)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 540/2011 od 25. svibnja 2011. o provedbi Uredbe (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu popisa odobrenih aktivnih tvari (SL L 153, 11.6.2011., str. 1.).

7

---

PRILOG I.

| Uobičajeni naziv, identifikacijski brojevi | Kemijski naziv prema IUPAC-u | Čistoća (1) | Datum odobrenja | Prestanak odobrenja | Posebne odredbe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Amisulbrom
  CAS br. 348635-87-0
  CIPAC br. 789 | 3-(3-bromo-6-fluoro-2-metilindol-1-ilsulfonil)-N,N-dimetil-1H-1,2,4-triazol-1-sulfonamid | ≥ 985 g/kg
  Sljedeće relevantne nečistoće ne smiju prijeći:
  3-bromo-6-fluoro-2-metil-1-(1H-1,2,4-triazol-3-ilsulfonil)-1H-indol: ≤ 2 g/kg | 1. srpnja 2014. | 30. lipnja 2024. | Za provedbu jedinstvenih načela iz članka 29. stavka 6. Uredbe (EZ) br. 1107/2009 u obzir se moraju uzeti zaključci izvješća o pregledu za amisulbrom, koje je u konačnom obliku prihvaćeno na sastanku Stalnog odbora za prehrambeni lanac i zdravlje životinja 13. prosinca 2013., a posebno njegovi dodaci I. i II.
  U toj općoj ocjeni države članice trebaju obratiti posebnu pozornost na rizik za vodene organizme i organizme u tlu.
  Uvjeti uporabe prema potrebi moraju uključivati mjere za smanjenje rizika.
  Podnositelj zahtjeva mora dostaviti potvrdne informacije o:






  1. | beznačajnosti fotorazgradnje u metabolizmu u tlu amisulbroma u pogledu metabolita 3-bromo-6-fluoro-2-metil-1-(1H-1,2,4-triazol-3-ilsulfonil)-1H-indol i 1-(dimetilsulfamoil)-1H-1,2,4-triazol-3-sulfonske kiseline u onečišćenju podzemnih voda; |

Uobičajeni naziv, identifikacijski brojevi

Kemijski naziv prema IUPAC-u

Čistoća (1)

Datum odobrenja

Prestanak odobrenja

Posebne odredbe

Amisulbrom

CAS br. 348635-87-0

CIPAC br. 789

3-(3-bromo-6-fluoro-2-metilindol-1-ilsulfonil)-N,N-dimetil-1H-1,2,4-triazol-1-sulfonamid

≥ 985 g/kg

Sljedeće relevantne nečistoće ne smiju prijeći:

3-bromo-6-fluoro-2-metil-1-(1H-1,2,4-triazol-3-ilsulfonil)-1H-indol: ≤ 2 g/kg

1. srpnja 2014.

30. lipnja 2024.

Za provedbu jedinstvenih načela iz članka 29. stavka 6. Uredbe (EZ) br. 1107/2009 u obzir se moraju uzeti zaključci izvješća o pregledu za amisulbrom, koje je u konačnom obliku prihvaćeno na sastanku Stalnog odbora za prehrambeni lanac i zdravlje životinja 13. prosinca 2013., a posebno njegovi dodaci I. i II.

U toj općoj ocjeni države članice trebaju obratiti posebnu pozornost na rizik za vodene organizme i organizme u tlu.

Uvjeti uporabe prema potrebi moraju uključivati mjere za smanjenje rizika.

Podnositelj zahtjeva mora dostaviti potvrdne informacije o:

1.

beznačajnosti fotorazgradnje u metabolizmu u tlu amisulbroma u pogledu metabolita 3-bromo-6-fluoro-2-metil-1-(1H-1,2,4-triazol-3-ilsulfonil)-1H-indol i 1-(dimetilsulfamoil)-1H-1,2,4-triazol-3-sulfonske kiseline u onečišćenju podzemnih voda;

| 2. | maloj mogućnosti da amisulbrom (isključivo u scenarijima odvodnje FOCUS) i metaboliti 1-(dimetilsulfamoil)-1H-1,2,4-triazol-3-sulfonska kiselina, 1H-1,2,4-triazol-3-sulfonska kiselina, 1H-1,2,4-triazol, N,N-dimetil-1H-1,2,4-triazol-3-sulfonamid, 2-acetamido-4-fluorobenzojeva kiselina, 2-acetamido-4-fluoro-hidroksibenzojeva kiselina i 2,2′-oksibis(6-fluoro-2-metil-1,2-dihidro-3H-indol-3-on) onečiste površinske vode ili otjecanjem vode izlože vodene organizme; |
| --- | --- |

2.

maloj mogućnosti da amisulbrom (isključivo u scenarijima odvodnje FOCUS) i metaboliti 1-(dimetilsulfamoil)-1H-1,2,4-triazol-3-sulfonska kiselina, 1H-1,2,4-triazol-3-sulfonska kiselina, 1H-1,2,4-triazol, N,N-dimetil-1H-1,2,4-triazol-3-sulfonamid, 2-acetamido-4-fluorobenzojeva kiselina, 2-acetamido-4-fluoro-hidroksibenzojeva kiselina i 2,2′-oksibis(6-fluoro-2-metil-1,2-dihidro-3H-indol-3-on) onečiste površinske vode ili otjecanjem vode izlože vodene organizme;

| 3. | ovisno o ishodu ocjene iz točaka 1. i 2., za mjesta na kojima postoji znatna fotorazgradnja u tlu ili velika mogućnost onečišćenja ili izlaganja, dodatnim analitičkim metodama za određivanje svih spojeva uključenih u definiciju ostatka za praćenje u površinskim vodama; |
| --- | --- |

3.

ovisno o ishodu ocjene iz točaka 1. i 2., za mjesta na kojima postoji znatna fotorazgradnja u tlu ili velika mogućnost onečišćenja ili izlaganja, dodatnim analitičkim metodama za određivanje svih spojeva uključenih u definiciju ostatka za praćenje u površinskim vodama;

| 4. | riziku od sekundarnog otrovanja ptica i sisavaca za 3-bromo-6-fluoro-2-metil-1-(1H-1,2,4-triazol-3-ilsulfonil)-1H-indol; |
| --- | --- |

4.

riziku od sekundarnog otrovanja ptica i sisavaca za 3-bromo-6-fluoro-2-metil-1-(1H-1,2,4-triazol-3-ilsulfonil)-1H-indol;

| 5. | mogućnosti da amisulbrom i njegovi metaboliti 3-bromo-6-fluoro-2-metil-1-(1H-1,2,4-triazol-3-ilsulfonil)-1H-indol uzrokuju poremećaje endokrinog sustava kod ptica i riba. |
| --- | --- |

5.

mogućnosti da amisulbrom i njegovi metaboliti 3-bromo-6-fluoro-2-metil-1-(1H-1,2,4-triazol-3-ilsulfonil)-1H-indol uzrokuju poremećaje endokrinog sustava kod ptica i riba.

Podnositelj zahtjeva Komisiji, državama članicama i ovlaštenom tijelu mora do 30. lipnja 2016. dostaviti informacije utvrđene u točkama od 1. do 4. te informacije utvrđene točkom 5. u roku od dvije godine od donošenja relevantnih smjernica za ispitivanje OECD-a o endokrinim poremećajima.

---

(1)  Dodatni podaci o identifikaciji i specifikaciji aktivne tvari dostupni su u izvješću o pregledu.

---

PRILOG II.

U dijelu B Priloga Provedbenoj uredbi (EU) br. 540/2011 dodaje se sljedeći unos:

| Broj | Uobičajeni naziv, identifikacijski brojevi | Kemijski naziv prema IUPAC-u | Čistoća (1) | Datum odobrenja | Prestanak odobrenja | Posebne odredbe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „69 | Amisulbrom
  CAS br. 348635-87-0
  CIPAC br. 789 | 3-(3-bromo-6-fluoro-2-metilindol-1-ilsulfonil)-N,N-dimetil-1H-1,2,4-triazol-1-sulfonamid | ≥ 985 g/kg
  Sljedeće relevantne nečistoće ne smiju prijeći određeni prag u tehničkom materijalu:
  3-bromo-6-fluoro-2-metil-1-(1H-1,2,4-triazol-3-ilsulfonil)-1H-indol: ≤ 2 g/kg | 1. srpnja 2014. | 30. lipnja 2024. | Za provedbu jedinstvenih načela iz članka 29. stavka 6. Uredbe (EZ) br. 1107/2009 u obzir se moraju uzeti zaključci izvješća o pregledu za amisulbrom, koje je u konačnom obliku prihvaćeno na sastanku Stalnog odbora za prehrambeni lanac i zdravlje životinja 13. prosinca 2013., a posebno njegovi dodaci I. i II.
  U toj općoj ocjeni države članice trebaju obratiti posebnu pozornost na rizik za vodene organizme i organizme u tlu.
  Uvjeti uporabe prema potrebi moraju uključivati mjere za smanjenje rizika.
  Podnositelj zahtjeva mora dostaviti potvrdne informacije o:






  1. | beznačajnosti fotorazgradnje u metabolizmu u tlu amisulbroma u pogledu metabolita 3-bromo-6-fluoro-2-metil-1-(1H-1,2,4-triazol-3-ilsulfonil)-1H-indol i 1-(dimetilsulfamoil)-1H-1,2,4-triazol-3-sulfonske kiseline u onečišćenju podzemnih voda; |

Broj

Uobičajeni naziv, identifikacijski brojevi

Kemijski naziv prema IUPAC-u

Čistoća (1)

Datum odobrenja

Prestanak odobrenja

Posebne odredbe

„69

Amisulbrom

CAS br. 348635-87-0

CIPAC br. 789

3-(3-bromo-6-fluoro-2-metilindol-1-ilsulfonil)-N,N-dimetil-1H-1,2,4-triazol-1-sulfonamid

≥ 985 g/kg

Sljedeće relevantne nečistoće ne smiju prijeći određeni prag u tehničkom materijalu:

3-bromo-6-fluoro-2-metil-1-(1H-1,2,4-triazol-3-ilsulfonil)-1H-indol: ≤ 2 g/kg

1. srpnja 2014.

30. lipnja 2024.

Za provedbu jedinstvenih načela iz članka 29. stavka 6. Uredbe (EZ) br. 1107/2009 u obzir se moraju uzeti zaključci izvješća o pregledu za amisulbrom, koje je u konačnom obliku prihvaćeno na sastanku Stalnog odbora za prehrambeni lanac i zdravlje životinja 13. prosinca 2013., a posebno njegovi dodaci I. i II.

U toj općoj ocjeni države članice trebaju obratiti posebnu pozornost na rizik za vodene organizme i organizme u tlu.

Uvjeti uporabe prema potrebi moraju uključivati mjere za smanjenje rizika.

Podnositelj zahtjeva mora dostaviti potvrdne informacije o:

1.

beznačajnosti fotorazgradnje u metabolizmu u tlu amisulbroma u pogledu metabolita 3-bromo-6-fluoro-2-metil-1-(1H-1,2,4-triazol-3-ilsulfonil)-1H-indol i 1-(dimetilsulfamoil)-1H-1,2,4-triazol-3-sulfonske kiseline u onečišćenju podzemnih voda;

| 2. | maloj mogućnosti da amisulbrom (isključivo u scenarijima odvodnje FOCUS) i metaboliti 1-(dimetilsulfamoil)-1H-1,2,4-triazol-3-sulfonska kiselina, 1H-1,2,4-triazol-3-sulfonska kiselina, 1H-1,2,4-triazol, N,N-dimetil-1H-1,2,4-triazol-3-sulfonamid, 2-acetamido-4-fluorobenzojeva kiselina, 2-acetamido-4-fluoro-hidroksibenzojeva kiselina i 2,2′-oksibis(6-fluoro-2-metil-1,2-dihidro-3H-indol-3-on) onečiste površinske vode ili otjecanjem vode izlože vodene organizme; |
| --- | --- |

2.

maloj mogućnosti da amisulbrom (isključivo u scenarijima odvodnje FOCUS) i metaboliti 1-(dimetilsulfamoil)-1H-1,2,4-triazol-3-sulfonska kiselina, 1H-1,2,4-triazol-3-sulfonska kiselina, 1H-1,2,4-triazol, N,N-dimetil-1H-1,2,4-triazol-3-sulfonamid, 2-acetamido-4-fluorobenzojeva kiselina, 2-acetamido-4-fluoro-hidroksibenzojeva kiselina i 2,2′-oksibis(6-fluoro-2-metil-1,2-dihidro-3H-indol-3-on) onečiste površinske vode ili otjecanjem vode izlože vodene organizme;

| 3. | ovisno o ishodu ocjene iz točaka 1. i 2., za mjesta na kojima postoji znatna fotorazgradnja u tlu ili velika mogućnost onečišćenja ili izlaganja, dodatnim analitičkim metodama za određivanje svih spojeva uključenih u definiciju ostatka za praćenje u površinskim vodama; |
| --- | --- |

3.

ovisno o ishodu ocjene iz točaka 1. i 2., za mjesta na kojima postoji znatna fotorazgradnja u tlu ili velika mogućnost onečišćenja ili izlaganja, dodatnim analitičkim metodama za određivanje svih spojeva uključenih u definiciju ostatka za praćenje u površinskim vodama;

| 4. | riziku od sekundarnog otrovanja ptica i sisavaca za 3-bromo-6-fluoro-2-metil-1-(1H-1,2,4-triazol-3-ilsulfonil)-1H-indol; |
| --- | --- |

4.

riziku od sekundarnog otrovanja ptica i sisavaca za 3-bromo-6-fluoro-2-metil-1-(1H-1,2,4-triazol-3-ilsulfonil)-1H-indol;

| 5. | mogućnosti da amisulbrom i njegovi metaboliti 3-bromo-6-fluoro-2-metil-1-(1H-1,2,4-triazol-3-ilsulfonil)-1H-indol uzrokuju poremećaje endokrinog sustava kod ptica i riba. |
| --- | --- |

5.

mogućnosti da amisulbrom i njegovi metaboliti 3-bromo-6-fluoro-2-metil-1-(1H-1,2,4-triazol-3-ilsulfonil)-1H-indol uzrokuju poremećaje endokrinog sustava kod ptica i riba.

Podnositelj zahtjeva mora Komisiji, državama članicama i Agenciji dostaviti odgovarajuće informacije utvrđene u točkama od 1. do 4. do 30. lipnja 2016., a informacije utvrđene u točki 5. u roku od dvije godine od donošenja relevantnih smjernica za ispitivanje OECD-a o endokrinim poremećajima.”

---

(1)  Dodatni podaci o identifikaciji i specifikaciji aktivne tvari dostupni su u izvješću o pregledu.

1

---

| 28.2.2014 | HR | Službeni list Europske unije | L 59/30 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2014

HR

Službeni list Europske unije

L 59/30

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 194/2014

оd 27. veljače 2014.

o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1234/2007 od 22. listopada 2007. o uspostavljanju zajedničke organizacije poljoprivrednih tržišta i o posebnim odredbama za određene poljoprivredne proizvode (Uredba o jedinstvenom ZOT-u) (1),

uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Komisije (EU) br. 543/2011 od 7. lipnja 2011. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1234/2007 za sektore voća i povrća te prerađevina voća i povrća (2), a posebno njezin članak 136. stavak 1.,

budući da:

| (1) | Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A. |
| --- | --- |

(1)

Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A.

| (2) | Paušalna uvozna vrijednost izračunava se za svaki radni dan, u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, uzimajući u obzir promjenjive dnevne podatke. Stoga ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije, |
| --- | --- |

(2)

Paušalna uvozna vrijednost izračunava se za svaki radni dan, u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, uzimajući u obzir promjenjive dnevne podatke. Stoga ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Paušalne uvozne vrijednosti iz članka 136. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011 određene su u Prilogu ovoj Uredbi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 27. veljače 2014.

Za Komisiju, u ime predsjednika,

Jerzy PLEWA

Glavni direktor za poljoprivredu i ruralni razvoj

---

(1)  SL L 299, 16.11.2007., str. 1.

1

(2)  SL L 157, 15.6.2011., str. 1.

2

---

PRILOG

Paušalne uvozne vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka treće zemlje (1) | Standardna uvozna vrijednost |
| 0702 00 00 | MA | 57,0 |
| TN | 71,7 |
| TR | 89,4 |
| ZZ | 72,7 |
| 0707 00 05 | EG | 182,1 |
| JO | 188,1 |
| MA | 114,7 |
| TR | 158,0 |
| ZZ | 160,7 |
| 0709 91 00 | EG | 72,9 |
| ZZ | 72,9 |
| 0709 93 10 | MA | 31,6 |
| TR | 91,9 |
| ZZ | 61,8 |
| 0805 10 20 | EG | 47,7 |
| IL | 60,3 |
| MA | 57,7 |
| TN | 46,7 |
| TR | 64,0 |
| ZZ | 55,3 |
| 0805 20 10 | IL | 129,9 |
| MA | 95,0 |
| ZZ | 112,5 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 137,1 |
| MA | 121,1 |
| PK | 46,0 |
| TR | 72,9 |
| US | 134,1 |
| ZZ | 102,2 |
| 0805 50 10 | EG | 57,3 |
| TR | 67,5 |
| ZZ | 62,4 |
| 0808 10 80 | CN | 115,7 |
| MK | 30,8 |
| US | 157,0 |
| ZZ | 101,2 |
| 0808 30 90 | AR | 120,1 |
| CL | 207,1 |
| CN | 72,1 |
| TR | 156,2 |
| US | 124,7 |
| ZA | 104,6 |
| ZZ | 130,8 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka treće zemlje (1)

Standardna uvozna vrijednost

0702 00 00

MA

57,0

TN

71,7

TR

89,4

ZZ

72,7

0707 00 05

EG

182,1

JO

188,1

MA

114,7

TR

158,0

ZZ

160,7

0709 91 00

EG

72,9

ZZ

72,9

0709 93 10

MA

31,6

TR

91,9

ZZ

61,8

0805 10 20

EG

47,7

IL

60,3

MA

57,7

TN

46,7

TR

64,0

ZZ

55,3

0805 20 10

IL

129,9

MA

95,0

ZZ

112,5

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

137,1

MA

121,1

PK

46,0

TR

72,9

US

134,1

ZZ

102,2

0805 50 10

EG

57,3

TR

67,5

ZZ

62,4

0808 10 80

CN

115,7

MK

30,8

US

157,0

ZZ

101,2

0808 30 90

AR

120,1

CL

207,1

CN

72,1

TR

156,2

US

124,7

ZA

104,6

ZZ

130,8

---

(1)  Nomenklatura država utvrđena Uredbom Komisije (EZ) br. 1833/2006 (SL L 354, 14.12.2006., str. 19.). Oznakom „ZZ” označava se „drugo podrijetlo”.

---

DIREKTIVE

| 28.2.2014 | HR | Službeni list Europske unije | L 59/32 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2014

HR

Službeni list Europske unije

L 59/32

---

PROVEDBENA DIREKTIVA KOMISIJE 2014/37/EU

оd 27. veljače 2014.

o izmjeni Direktive Vijeća 91/671/EEZ u pogledu obavezne uporabe sigurnosnih pojaseva i sustava sigurnosnog vezivanja djece u vozilima

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 91/671/EEZ u pogledu obavezne uporabe sigurnosnih pojaseva i sustava sigurnosnog vezivanja djece u vozilima (1), a posebno njezin članak 7.a,

budući da:

| (1) | Europska je zajednica 24. ožujka 1998. pristupila Sporazumu Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu (UNECE) o prihvaćanju jednakih tehničkih propisa za vozila na kotačima, opremu i dijelove koji mogu biti ugrađeni i/ili upotrijebljeni u vozilima na kotačima i uvjetima za uzajamno priznavanje homologacija dodijeljenih na temelju tih propisa (dalje u tekstu: „Revidirani sporazum iz 1958.”), u skladu s Odlukom Vijeća 97/836/EZ (2). |
| --- | --- |

(1)

Europska je zajednica 24. ožujka 1998. pristupila Sporazumu Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu (UNECE) o prihvaćanju jednakih tehničkih propisa za vozila na kotačima, opremu i dijelove koji mogu biti ugrađeni i/ili upotrijebljeni u vozilima na kotačima i uvjetima za uzajamno priznavanje homologacija dodijeljenih na temelju tih propisa (dalje u tekstu: „Revidirani sporazum iz 1958.”), u skladu s Odlukom Vijeća 97/836/EZ (2).

| (2) | U skladu sa stavkom 1. Priloga II. Odluci 97/836/EZ, tehnički zahtjevi pravilnika UNECE-a prema Revidiranom sporazumu iz 1958. postaju alternative tehničkim prilozima odgovarajućim posebnim direktivama Unije, ako potonje imaju isto područje primjene i ako za pravilnike UNECE-a postoje posebne direktive Unije. Međutim, dodatne odredbe direktiva, primjerice one o uvjetima za ugradnju ili postupku homologacije, ostaju na snazi. |
| --- | --- |

(2)

U skladu sa stavkom 1. Priloga II. Odluci 97/836/EZ, tehnički zahtjevi pravilnika UNECE-a prema Revidiranom sporazumu iz 1958. postaju alternative tehničkim prilozima odgovarajućim posebnim direktivama Unije, ako potonje imaju isto područje primjene i ako za pravilnike UNECE-a postoje posebne direktive Unije. Međutim, dodatne odredbe direktiva, primjerice one o uvjetima za ugradnju ili postupku homologacije, ostaju na snazi.

| (3) | Novi Pravilnik UNECE-a o jedinstvenim odredbama o homologaciji poboljšanih sustava sigurnosnog vezivanja djece u motornim vozilima (dalje u tekstu: „Pravilnik 129”) utvrđen je i donesen pod pokroviteljstvom UNECE-a. |
| --- | --- |

(3)

Novi Pravilnik UNECE-a o jedinstvenim odredbama o homologaciji poboljšanih sustava sigurnosnog vezivanja djece u motornim vozilima (dalje u tekstu: „Pravilnik 129”) utvrđen je i donesen pod pokroviteljstvom UNECE-a.

| (4) | Pravilnik 129 stupio je na snagu 9. srpnja 2013. kao prilog Revidiranom sporazumu iz 1958. |
| --- | --- |

(4)

Pravilnik 129 stupio je na snagu 9. srpnja 2013. kao prilog Revidiranom sporazumu iz 1958.

| (5) | Standardizirani zahtjevi Pravilnika 129 predstavljaju alternativne, poboljšane zahtjeve u odnosu na one utvrđene Pravilnikom 44 o jedinstvenim odredbama o homologaciji sustava sigurnosnog vezivanja djece u motornim vozilima (dalje u tekstu: „sustavi sigurnosnog vezivanja djece”) (3) i odraz su tehničkog unapređenja nekoliko aspekata sustava sigurnosnog vezivanja djece, kao što su testovi na bočne udarce, postavljanje sjedalica za djecu do 15 mjeseci suprotno od smjera vožnje, kompatibilnost s različitim vozilima, ispitne lutke i ispitni uređaji te prilagodljivost različitim visinama i težinama djece. |
| --- | --- |

(5)

Standardizirani zahtjevi Pravilnika 129 predstavljaju alternativne, poboljšane zahtjeve u odnosu na one utvrđene Pravilnikom 44 o jedinstvenim odredbama o homologaciji sustava sigurnosnog vezivanja djece u motornim vozilima (dalje u tekstu: „sustavi sigurnosnog vezivanja djece”) (3) i odraz su tehničkog unapređenja nekoliko aspekata sustava sigurnosnog vezivanja djece, kao što su testovi na bočne udarce, postavljanje sjedalica za djecu do 15 mjeseci suprotno od smjera vožnje, kompatibilnost s različitim vozilima, ispitne lutke i ispitni uređaji te prilagodljivost različitim visinama i težinama djece.

| (6) | Budući da su Direktivom 91/671/EEZ utvrđeni zahtjevi za homologaciju i obaveznu uporabu sustava sigurnosnog vezivanja djece u motornim vozilima unutar Unije, tu bi Direktivu trebalo izmijeniti, kako bi se uključila uporaba sustava sigurnosnog vezivanja djece u skladu s tehničkim zahtjevima iz Pravilnika 129. |
| --- | --- |

(6)

Budući da su Direktivom 91/671/EEZ utvrđeni zahtjevi za homologaciju i obaveznu uporabu sustava sigurnosnog vezivanja djece u motornim vozilima unutar Unije, tu bi Direktivu trebalo izmijeniti, kako bi se uključila uporaba sustava sigurnosnog vezivanja djece u skladu s tehničkim zahtjevima iz Pravilnika 129.

| (7) | Mjere predviđene u ovoj Direktivi u skladu su s mišljenjem Odbora osnovanog u skladu s člankom 7.b Direktive 91/671/EEZ, |
| --- | --- |

(7)

Mjere predviđene u ovoj Direktivi u skladu su s mišljenjem Odbora osnovanog u skladu s člankom 7.b Direktive 91/671/EEZ,

DONIJELA JE OVU DIREKTIVU:

Članak 1.

Članak 2. Direktive 91/671/EEZ izmjenjuje se kako slijedi:

| (1) | stavak 1. točka (a) podtočka i. zamjenjuje se sljedećim:






  „i. | za vozila kategorije M1, NI, N2 i N3, države članice moraju zahtijevati da sve osobe koje se nalaze u vozilu u pokretu koriste sigurnosne sustave kojima je ono opremljeno.
  Djecu nižu od 150 cm, koja se nalaze u vozilima kategorije M1, N1, N2 i N3 opremljenima sigurnosnim sustavima, mora se, u smislu članka 1. stavka 4. točaka (a) i (b), osigurati cjelovitim ili necjelovitim sustavima sigurnosnog vezivanja djece (sigurnosnim sjedalicama), prikladnim za masu djeteta, u skladu s:






  — | klasifikacijom iz članka 1. stavka 3., za sustave sigurnosnog vezivanja djece odobrene u skladu s točkom (c) podtočkom i. ovog stavka; |
| --- | --- | --- | --- |

(1)

stavak 1. točka (a) podtočka i. zamjenjuje se sljedećim:

„i.

za vozila kategorije M1, NI, N2 i N3, države članice moraju zahtijevati da sve osobe koje se nalaze u vozilu u pokretu koriste sigurnosne sustave kojima je ono opremljeno.

Djecu nižu od 150 cm, koja se nalaze u vozilima kategorije M1, N1, N2 i N3 opremljenima sigurnosnim sustavima, mora se, u smislu članka 1. stavka 4. točaka (a) i (b), osigurati cjelovitim ili necjelovitim sustavima sigurnosnog vezivanja djece (sigurnosnim sjedalicama), prikladnim za masu djeteta, u skladu s:

—

klasifikacijom iz članka 1. stavka 3., za sustave sigurnosnog vezivanja djece odobrene u skladu s točkom (c) podtočkom i. ovog stavka;

| — | rasponom visine te maksimalne mase za koju je sustav sigurnosnog vezivanja djeteta namijenjen, u skladu s uputama proizvođača, za sustave sigurnosnog vezivanja djece odobrene u skladu s točkom (c) podtočkom ii. ovog stavka. |
| --- | --- |

—

rasponom visine te maksimalne mase za koju je sustav sigurnosnog vezivanja djeteta namijenjen, u skladu s uputama proizvođača, za sustave sigurnosnog vezivanja djece odobrene u skladu s točkom (c) podtočkom ii. ovog stavka.

U vozilima kategorije M1, N1, N2 i N3 koja nisu opremljena sigurnosnim sustavima:

| — | ne smiju se prevoziti djeca mlađa od tri godine, |
| --- | --- |

—

ne smiju se prevoziti djeca mlađa od tri godine,

| — | ne dovodeći u pitanje podtočku ii., djeca stara tri godine ili više, a niža od 150 cm, ne smiju se smjestiti na prednje sjedalo;” |
| --- | --- |

—

ne dovodeći u pitanje podtočku ii., djeca stara tri godine ili više, a niža od 150 cm, ne smiju se smjestiti na prednje sjedalo;”

| (2) | stavak 1. točka (c) zamjenjuje se sljedećim:






  „(c) | ako se koristi sustav sigurnosnog vezivanja djeteta, odobrava se prema standardima:






  i. | Pravilnika UNECE-a 44/03 ili Direktive 77/541/EEZ ili |
| --- | --- | --- | --- |

(2)

stavak 1. točka (c) zamjenjuje se sljedećim:

„(c)

ako se koristi sustav sigurnosnog vezivanja djeteta, odobrava se prema standardima:

i.

Pravilnika UNECE-a 44/03 ili Direktive 77/541/EEZ ili

| ii. | Pravilnika UNECE-a 129; |
| --- | --- |

ii.

Pravilnika UNECE-a 129;

ili drugih kasnijih prilagodbi navedenih propisa.

Sustav sigurnosnog vezivanja djeteta (sigurnosna sjedalica) postavlja se u skladu s uputama za postavljanje (npr. priručnikom za uporabu, letkom s uputama ili elektronskim priručnikom) koje izdaje proizvođač, navodeći na koji se način i u kojim vrstama vozila sjedalice mogu sigurno koristiti.”

Članak 2.

1.   Države članice donose i objavljuju zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom najkasnije šest mjeseci nakon njezina stupanja na snagu. One Komisiji odmah dostavljaju tekst tih odredbi.

Kada države članice donose te odredbe, te odredbe prilikom njihove službene objave sadržavaju uputu na ovu Direktivu ili se uz njih navodi takva uputa. Države članice određuju načine tog upućivanja.

2.   Države članice Komisiji dostavljaju tekst glavnih odredbi nacionalnog prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva.

Članak 3.

Ova Direktiva stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Članak 4.

Ova je Direktiva upućena državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 27. veljače 2014.

Za Komisiju, u ime predsjednika,

Siim KALLAS

Potpredsjednik

---

(1)  SL L 373, 31.12.1991., str. 26.

1

(2)  Odluka Vijeća 97/836/EZ od 27. studenoga 1997. s obzirom na pristupanje Europske zajednice Sporazumu Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu o prihvaćanju jednakih tehničkih propisa za vozila na kotačima, opremu i dijelove koji mogu biti ugrađeni i/ili upotrijebljeni u vozilima na kotačima i uvjetima za uzajamno priznavanje homologacija dodijeljenih na temelju tih propisa (SL L 346, 17.12.1997., str. 78.).

2

(3)  SL L 306, 23.11.2007., str. 1.

3

---

ODLUKE

| 28.2.2014 | HR | Službeni list Europske unije | L 59/34 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2014

HR

Službeni list Europske unije

L 59/34

---

ODLUKA VIJEĆA

оd 27. veljače 2014.

o imenovanju člana Revizorskog suda

(2014/108/EU)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

Uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 286. stavak 2.,

uzimajući u obzir mišljenje Europskog parlamenta (1),

budući da:

| (1) | Mandat g. Haralda WÖGERBAUERA istječe 28. veljače 2014. |
| --- | --- |

(1)

Mandat g. Haralda WÖGERBAUERA istječe 28. veljače 2014.

| (2) | Potrebno je stoga imenovati novog člana, |
| --- | --- |

(2)

Potrebno je stoga imenovati novog člana,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

G. Oskar HERICS imenuje se članom Revizorskog suda na razdoblje od 1. ožujka 2014. do 29. veljače 2020.

Članak 2.

Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

Sastavljeno u Bruxellesu 27. veljače 2014.

Za Vijeće

Predsjednik

D. KOURKOULAS

---

(1)  Mišljenje od 25. veljače 2014. (još nije objavljeno u Službenom listu).

1

---

| 28.2.2014 | HR | Službeni list Europske unije | L 59/35 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2014

HR

Službeni list Europske unije

L 59/35

---

PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE

оd 4. veljače 2014.

o stavljanju izvan snage Odluke 2000/745/EZ o preuzimanju obveza vezano uz antidampinške i antisubvencijske postupke u vezi s uvozom određenog polietilen tereftalata (PET) podrijetlom, među ostalim zemljama, iz Indije

(2014/109/EU)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 597/2009 od 11. lipnja 2009. o zaštiti od subvencioniranog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna antisubvencijska uredba”), a posebno njezin članak 13.,

nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,

budući da:

A.   POSTOJEĆE MJERE

| (1) | Kompenzacijske mjere na uvoz polietilen tereftalata („PET”) podrijetlom iz Indije na snazi su od 2000. (2) Te su mjere nakon revizije po isteku mjere zadnji put zadržane Provedbenom uredbom Vijeća (EU) br. 461/2013 (3). |
| --- | --- |

(1)

Kompenzacijske mjere na uvoz polietilen tereftalata („PET”) podrijetlom iz Indije na snazi su od 2000. (2) Te su mjere nakon revizije po isteku mjere zadnji put zadržane Provedbenom uredbom Vijeća (EU) br. 461/2013 (3).

| (2) | Antidampinške mjere na uvoz PET-a podrijetlom iz Indije na snazi su od 2000. (4) Te su mjere nakon revizije po isteku mjere zadnji put zadržane Uredbom Vijeća (EZ) br. 192/2007 (5). Komisija je 24. veljače 2012. pokrenula naknadnu reviziju po isteku mjere. Vijeće je provedbom Odluke 2013/226/EU (6) odbacilo Komisijin prijedlog Provedbene uredbe Vijeća o zadržavanju kompenzacijske pristojbe na uvoz PET-a podrijetlom, među ostalim zemljama, iz Indije, zbog čega su antidampinške mjere istekle. |
| --- | --- |

(2)

Antidampinške mjere na uvoz PET-a podrijetlom iz Indije na snazi su od 2000. (4) Te su mjere nakon revizije po isteku mjere zadnji put zadržane Uredbom Vijeća (EZ) br. 192/2007 (5). Komisija je 24. veljače 2012. pokrenula naknadnu reviziju po isteku mjere. Vijeće je provedbom Odluke 2013/226/EU (6) odbacilo Komisijin prijedlog Provedbene uredbe Vijeća o zadržavanju kompenzacijske pristojbe na uvoz PET-a podrijetlom, među ostalim zemljama, iz Indije, zbog čega su antidampinške mjere istekle.

| (3) | Komisija je 2000. Odlukom 2000/745/EZ (7) prihvatila preuzimanje obveza u vezi s cijenom („preuzimanje obveza”) koje su vezano uz antidampinške i antisubvencijske postupke ponudila, među ostalim društvima, indijska trgovačka društva Pearl Engineering Polymers Limited („Pearl”) i Reliance Industries Limited („Reliance”). Komisija je 2005. Odlukom 2005/697/EZ (8) o izmjeni Odluke 2000/745/EZ prihvatila preuzimanje obveze indijskog trgovačkog društva South ASEAN Petrochem Limited koje je zbog spajanja promijenilo ime u Dhunseri Petrochem & Tea Limited („Dhunseri”) (9). |
| --- | --- |

(3)

Komisija je 2000. Odlukom 2000/745/EZ (7) prihvatila preuzimanje obveza u vezi s cijenom („preuzimanje obveza”) koje su vezano uz antidampinške i antisubvencijske postupke ponudila, među ostalim društvima, indijska trgovačka društva Pearl Engineering Polymers Limited („Pearl”) i Reliance Industries Limited („Reliance”). Komisija je 2005. Odlukom 2005/697/EZ (8) o izmjeni Odluke 2000/745/EZ prihvatila preuzimanje obveze indijskog trgovačkog društva South ASEAN Petrochem Limited koje je zbog spajanja promijenilo ime u Dhunseri Petrochem & Tea Limited („Dhunseri”) (9).

B.   PROMIJENJENE OKOLNOSTI TIJEKOM PROVEDBE PREUZETIH OBVEZA

| (4) | Odluka Komisije da ostvari svoje pravo na povlačenje prihvaćanja preuzimanja obveza, kako je utvrđeno člankom 13. stavkom 9. Osnovne antisubvencijske uredbe, može se opravdati promjenom okolnosti tijekom provedbe preuzetih obveza. |
| --- | --- |

(4)

Odluka Komisije da ostvari svoje pravo na povlačenje prihvaćanja preuzimanja obveza, kako je utvrđeno člankom 13. stavkom 9. Osnovne antisubvencijske uredbe, može se opravdati promjenom okolnosti tijekom provedbe preuzetih obveza.

| (5) | Stavljanje izvan snage antidampinških mjera i zadržavanje kompenzacijskih mjera čine promjenu okolnosti u kojima je preuzimanje obveza prihvaćeno. Preuzimanje obveza prihvaćeno je tijekom postojanja antidampinških i antisubvencijskih mjera. Minimalna uvozna cijena („MIP”), ključni element preuzetih obveza, odraz je antidampinškog i antisubvencijskog elementa. Trenutačno nema dampinških elemenata. Stoga minimalne uvozne cijene nisu na odgovarajućoj razini. |
| --- | --- |

(5)

Stavljanje izvan snage antidampinških mjera i zadržavanje kompenzacijskih mjera čine promjenu okolnosti u kojima je preuzimanje obveza prihvaćeno. Preuzimanje obveza prihvaćeno je tijekom postojanja antidampinških i antisubvencijskih mjera. Minimalna uvozna cijena („MIP”), ključni element preuzetih obveza, odraz je antidampinškog i antisubvencijskog elementa. Trenutačno nema dampinških elemenata. Stoga minimalne uvozne cijene nisu na odgovarajućoj razini.

C.   KRŠENJE PREUZIMANJA OBVEZA

| (6) | Pored toga, jedno indijsko trgovačko društvo, Pearl, nije poštovalo obvezu izvješćivanja prema Komisiji. Ono nije dostavljalo tromjesečna izvješća o prodaji. Stoga Komisija ne može učinkovito pratiti preuzete obveze. |
| --- | --- |

(6)

Pored toga, jedno indijsko trgovačko društvo, Pearl, nije poštovalo obvezu izvješćivanja prema Komisiji. Ono nije dostavljalo tromjesečna izvješća o prodaji. Stoga Komisija ne može učinkovito pratiti preuzete obveze.

| (7) | Odredbama preuzete obveze utvrđeno je da propust dostavljanja izvješća čini kršenje preuzete obveze. Također se nedavnom presudom Suda (10) potvrdilo da se obveze izvješćivanja moraju u cilju pravilnog funkcioniranja preuzete obveze smatrati osnovnim obvezama. |
| --- | --- |

(7)

Odredbama preuzete obveze utvrđeno je da propust dostavljanja izvješća čini kršenje preuzete obveze. Također se nedavnom presudom Suda (10) potvrdilo da se obveze izvješćivanja moraju u cilju pravilnog funkcioniranja preuzete obveze smatrati osnovnim obvezama.

| (8) | I na toj je osnovi potrebno povući prihvaćanje preuzimanja obveze trgovačkog društva Pearl. |
| --- | --- |

(8)

I na toj je osnovi potrebno povući prihvaćanje preuzimanja obveze trgovačkog društva Pearl.

D.   PISANI PODNESCI

| (9) | Trima trgovačkim društvima dana je mogućnost saslušanja i dostavljanja pisanih podnesaka. Dva trgovačka društva i Odbor europskih proizvođača PET-a (CPME), koji predstavlja industriju Unije, dostavili su primjedbe. |
| --- | --- |

(9)

Trima trgovačkim društvima dana je mogućnost saslušanja i dostavljanja pisanih podnesaka. Dva trgovačka društva i Odbor europskih proizvođača PET-a (CPME), koji predstavlja industriju Unije, dostavili su primjedbe.

1.   Promijenjene okolnosti kao temelj za povlačenje prihvaćanja preuzimanja obveza

| (10) | Jedno je trgovačko društvo navelo da za prijedlog za povlačenje prihvaćanja preuzimanja obveza ne postoji pravna osnova. Ta je stranka navela da u članku 13. stavku 9. Osnovne antisubvencijske uredbe nema izričitog spomena „promijenjenih okolnosti” te je mogućnost povlačenja prihvaćanja preuzimanja obveza uvjetovala slučajevima kršenja. Taj se argument morao odbaciti. U članku 13. stavku 9. Osnovne antisubvencijske uredbe doista nema izričitog spomena „promjene okolnosti”. Međutim, jasno je da se tim člankom slučajevi na temelju kojih Komisija može povući prihvaćanje preuzimanja obveza ne ograničuju na slučajeve kršenja. U njemu se navodi sljedeće: „U slučaju kršenja preuzetih obveza ili u slučaju da se bilo koja od stranaka koje se preuzele obveze povuče iz preuzetih obveza, ili u slučaju da se Komisija povuče iz prihvaćene preuzete obveze, nakon provedenih konzultacija [naknadno podcrtano], iz prihvaćene preuzete obveze povlači se...”. Njime se dakle povlačenje prihvaćanja preuzimanja obveza određuje kao dostatna osnova za povlačenje. |
| --- | --- |

(10)

Jedno je trgovačko društvo navelo da za prijedlog za povlačenje prihvaćanja preuzimanja obveza ne postoji pravna osnova. Ta je stranka navela da u članku 13. stavku 9. Osnovne antisubvencijske uredbe nema izričitog spomena „promijenjenih okolnosti” te je mogućnost povlačenja prihvaćanja preuzimanja obveza uvjetovala slučajevima kršenja. Taj se argument morao odbaciti. U članku 13. stavku 9. Osnovne antisubvencijske uredbe doista nema izričitog spomena „promjene okolnosti”. Međutim, jasno je da se tim člankom slučajevi na temelju kojih Komisija može povući prihvaćanje preuzimanja obveza ne ograničuju na slučajeve kršenja. U njemu se navodi sljedeće: „U slučaju kršenja preuzetih obveza ili u slučaju da se bilo koja od stranaka koje se preuzele obveze povuče iz preuzetih obveza, ili u slučaju da se Komisija povuče iz prihvaćene preuzete obveze, nakon provedenih konzultacija [naknadno podcrtano], iz prihvaćene preuzete obveze povlači se...”. Njime se dakle povlačenje prihvaćanja preuzimanja obveza određuje kao dostatna osnova za povlačenje.

| (11) | Diskrecijske ovlasti Komisije da prihvati ili odbije ponudu za preuzimanje obveza zapravo se moraju odražavati u ovlasti povlačenja prihvaćanja preuzimanja obveza ako se promijene okolnosti na temelju kojih su ponude za preuzimanje obveza prihvaćene. U skladu sa sudskom praksom Suda „institucije su dužne, primjenom svojih diskrecijskih ovlasti, odrediti jesu li [...] preuzete obveze prihvatljive (11).” Diskrecijska ovlast uglavnom je široka u području mjera za zaštitu trgovine jer Sudovi Unije utvrđuju da su u tom području institucije dužne ispitati složene gospodarske, političke i pravne situacije. Točnije, Sud smatra da Komisija „u primjeni ovlasti koje su joj dodijeljene [Osnovnom uredbom] ima vrlo široku diskreciju u odlučivanju, u pogledu interesa Zajednice, o svim mjerama potrebnima za rješavanje situacije koju je ustanovila (12).” Stoga Komisija prilikom prihvaćanja, odbijanja ili povlačenja preuzimanja obveze ima sve diskrecijske ovlasti koje su joj neophodne za provedbu mjera u području trgovine u interesu Unije. |
| --- | --- |

(11)

Diskrecijske ovlasti Komisije da prihvati ili odbije ponudu za preuzimanje obveza zapravo se moraju odražavati u ovlasti povlačenja prihvaćanja preuzimanja obveza ako se promijene okolnosti na temelju kojih su ponude za preuzimanje obveza prihvaćene. U skladu sa sudskom praksom Suda „institucije su dužne, primjenom svojih diskrecijskih ovlasti, odrediti jesu li [...] preuzete obveze prihvatljive (11).” Diskrecijska ovlast uglavnom je široka u području mjera za zaštitu trgovine jer Sudovi Unije utvrđuju da su u tom području institucije dužne ispitati složene gospodarske, političke i pravne situacije. Točnije, Sud smatra da Komisija „u primjeni ovlasti koje su joj dodijeljene [Osnovnom uredbom] ima vrlo široku diskreciju u odlučivanju, u pogledu interesa Zajednice, o svim mjerama potrebnima za rješavanje situacije koju je ustanovila (12).” Stoga Komisija prilikom prihvaćanja, odbijanja ili povlačenja preuzimanja obveze ima sve diskrecijske ovlasti koje su joj neophodne za provedbu mjera u području trgovine u interesu Unije.

| (12) | Komisija stoga odbacuje argument da promjena okolnosti u odnosu na one koje su prevladavale u vrijeme prihvaćanja preuzimanja obveze ne može biti osnova za povlačenje tog prihvaćanja. |
| --- | --- |

(12)

Komisija stoga odbacuje argument da promjena okolnosti u odnosu na one koje su prevladavale u vrijeme prihvaćanja preuzimanja obveze ne može biti osnova za povlačenje tog prihvaćanja.

2.   Sukladnost povlačenja s prethodnim pravnim aktima o istom postupku

| (13) | Jedno je trgovačko društvo navelo da je Odlukom Komisije 2013/223/EU (13) od 24. travnja 2013. ponovno potvrđeno prihvaćanje preuzimanja obveze. S time je povezan i argument da članak 2. stavak 2. Uredbe (EU) br. 461/2013 o uvođenju konačne kompenzacijske pristojbe predstavlja dodatno priznanje da preuzimanje obveza može ostati na snazi i nakon prestanka važenja antidampinških pristojbi. Oba su argumenta pogrešna. Odlukom 2013/223/EU Komisija je povukla prihvaćanje preuzimanja obveza jednog indonezijskog i jednog indijskog trgovačkog društva koja su prekršila svoje obveze izvješćivanja. Povlačenjem u odnosu na jedno trgovačko društvo ni na koji se način ne sprečava da se naknadnom odlukom Komisije povuče prihvaćanje drugih preuzimanja obveza ako je takvo djelovanje opravdano s obzirom na okolnosti pojedinačnog slučaja. |
| --- | --- |

(13)

Jedno je trgovačko društvo navelo da je Odlukom Komisije 2013/223/EU (13) od 24. travnja 2013. ponovno potvrđeno prihvaćanje preuzimanja obveze. S time je povezan i argument da članak 2. stavak 2. Uredbe (EU) br. 461/2013 o uvođenju konačne kompenzacijske pristojbe predstavlja dodatno priznanje da preuzimanje obveza može ostati na snazi i nakon prestanka važenja antidampinških pristojbi. Oba su argumenta pogrešna. Odlukom 2013/223/EU Komisija je povukla prihvaćanje preuzimanja obveza jednog indonezijskog i jednog indijskog trgovačkog društva koja su prekršila svoje obveze izvješćivanja. Povlačenjem u odnosu na jedno trgovačko društvo ni na koji se način ne sprečava da se naknadnom odlukom Komisije povuče prihvaćanje drugih preuzimanja obveza ako je takvo djelovanje opravdano s obzirom na okolnosti pojedinačnog slučaja.

| (14) | Stoga se u Odluci (EU) br. 461/2013 objavljenoj 23. svibnja 2013. odražava izmjena Odluke 2000/745/EZ zbog donošenja Odluke 2013/223/EU (povlačenje u odnosu na jedno indonezijsko i jedno indijsko trgovačko društvo). Uredba (EU) br. 461/2013 o uvođenju konačne kompenzacijske pristojbe objavljena je na isti dan kao i Provedbena odluka 2013/226/EU kojom je Vijeće stavilo izvan snage antidampinšku pristojbu. Posljedice te odluke može procijeniti isključivo Komisija nakon njezina donošenja. |
| --- | --- |

(14)

Stoga se u Odluci (EU) br. 461/2013 objavljenoj 23. svibnja 2013. odražava izmjena Odluke 2000/745/EZ zbog donošenja Odluke 2013/223/EU (povlačenje u odnosu na jedno indonezijsko i jedno indijsko trgovačko društvo). Uredba (EU) br. 461/2013 o uvođenju konačne kompenzacijske pristojbe objavljena je na isti dan kao i Provedbena odluka 2013/226/EU kojom je Vijeće stavilo izvan snage antidampinšku pristojbu. Posljedice te odluke može procijeniti isključivo Komisija nakon njezina donošenja.

| (15) | Stoga su se argumenti stranke morali odbaciti. |
| --- | --- |

(15)

Stoga su se argumenti stranke morali odbaciti.

3.   Matematička prilagodba MIP-a

| (16) | Jedno trgovačko društvo zatražilo je da Komisija od MIP-a mora oduzeti iznos koji odgovara utvrđenoj antidampinškoj pristojbi i time uskladiti MIP s temeljnom mjerom – antidampinškom pristojbom. Navedena radnja nije se mogla provesti. Kao prvo, u skladu s uvjetima preuzimanja obveza, revizija područja primjene i minimalnih cijena moguća je isključivo putem postupka privremene revizije u skladu s člankom 19. Osnovne antisubvencijske uredbe. Kao drugo, trgovačko društvo zatražilo je samo da se od trenutačnog MIP-a oduzmu iznosi koji odgovaraju iznosu utvrđene antidampinške pristojbe. U trenutačnom preuzimanju obveza MIP i mehanizam indeksiranja temelje se bilo na neštetnoj cijeni utvrđenoj za tržište Unije (ciljna cijena) ili na normalnoj vrijednosti (ovisno o trgovačkom društvu o kojemu je riječ) određenoj u 1999. U potonjem slučaju, budući da je antidampinška pristojba prestala važiti, više ne postoji ni osnova za MIP. Da se preuzimanje obveze ocjenjivalo isključivo u odnosu na kompenzacijsku pristojbu, izvozna cijena (uvećana za iznos utvrđene kompenzacijske pristojbe) mogla je postati referentna vrijednost za MIP. Kako bi se utvrdio odgovarajući MIP, Komisija bi prvo morala utvrditi izvoznu cijenu koja bi služila kao referentna vrijednost. U dotičnom slučaju ta se referentna vrijednost ne može jednostavno utvrditi, između ostalog i zbog toga što su mjere već dugo na snazi. Nadalje, trenutačno važeći mehanizam indeksiranja koji se odnosi na neštetnu cijenu (ciljnu cijenu) ili normalnu vrijednost ne može se jednostavno prenijeti na izvoznu cijenu. Jednostavna matematička prilagodba bila bi moguća da su svi elementi neophodni za izračun MIP-a bili jednostavno utvrdivi i nesporni. Samo u tom slučaju Komisija bi mogla jamčiti istovrijednost preuzimanja obveza s mjerom na snazi. Taj uvjet u dotičnom slučaju nije ispunjen. Stoga je jednostavna matematička operacija koju je predložio podnositelj zahtjeva nemoguća. |
| --- | --- |

(16)

Jedno trgovačko društvo zatražilo je da Komisija od MIP-a mora oduzeti iznos koji odgovara utvrđenoj antidampinškoj pristojbi i time uskladiti MIP s temeljnom mjerom – antidampinškom pristojbom. Navedena radnja nije se mogla provesti. Kao prvo, u skladu s uvjetima preuzimanja obveza, revizija područja primjene i minimalnih cijena moguća je isključivo putem postupka privremene revizije u skladu s člankom 19. Osnovne antisubvencijske uredbe. Kao drugo, trgovačko društvo zatražilo je samo da se od trenutačnog MIP-a oduzmu iznosi koji odgovaraju iznosu utvrđene antidampinške pristojbe. U trenutačnom preuzimanju obveza MIP i mehanizam indeksiranja temelje se bilo na neštetnoj cijeni utvrđenoj za tržište Unije (ciljna cijena) ili na normalnoj vrijednosti (ovisno o trgovačkom društvu o kojemu je riječ) određenoj u 1999. U potonjem slučaju, budući da je antidampinška pristojba prestala važiti, više ne postoji ni osnova za MIP. Da se preuzimanje obveze ocjenjivalo isključivo u odnosu na kompenzacijsku pristojbu, izvozna cijena (uvećana za iznos utvrđene kompenzacijske pristojbe) mogla je postati referentna vrijednost za MIP. Kako bi se utvrdio odgovarajući MIP, Komisija bi prvo morala utvrditi izvoznu cijenu koja bi služila kao referentna vrijednost. U dotičnom slučaju ta se referentna vrijednost ne može jednostavno utvrditi, između ostalog i zbog toga što su mjere već dugo na snazi. Nadalje, trenutačno važeći mehanizam indeksiranja koji se odnosi na neštetnu cijenu (ciljnu cijenu) ili normalnu vrijednost ne može se jednostavno prenijeti na izvoznu cijenu. Jednostavna matematička prilagodba bila bi moguća da su svi elementi neophodni za izračun MIP-a bili jednostavno utvrdivi i nesporni. Samo u tom slučaju Komisija bi mogla jamčiti istovrijednost preuzimanja obveza s mjerom na snazi. Taj uvjet u dotičnom slučaju nije ispunjen. Stoga je jednostavna matematička operacija koju je predložio podnositelj zahtjeva nemoguća.

| (17) | Komisija je dužna djelovati pravodobno i s obzirom na trenutačno važeće preuzimanje obveze kako bi djelovala u skladu s odlukom Vijeća o stavljanju trenutačno važećih antidampinških pristojbi izvan snage. Stoga je potrebno izbjeći svako daljnje odgađanje. Povlačenje prihvaćanja preuzimanja obveza nema utjecaja na moguće buduće odluke ako neko trgovačko društvo odluči podnijeti ponudu za preuzimanje obveza. |
| --- | --- |

(17)

Komisija je dužna djelovati pravodobno i s obzirom na trenutačno važeće preuzimanje obveze kako bi djelovala u skladu s odlukom Vijeća o stavljanju trenutačno važećih antidampinških pristojbi izvan snage. Stoga je potrebno izbjeći svako daljnje odgađanje. Povlačenje prihvaćanja preuzimanja obveza nema utjecaja na moguće buduće odluke ako neko trgovačko društvo odluči podnijeti ponudu za preuzimanje obveza.

| (18) | Nakon druge objave nalaza Komisije jedna je stranka ponovno izjavila da je najmanju uvoznu cijenu potrebno smanjiti jednostavnom matematičkom operacijom. Osporila je objašnjenje Komisije u tom smislu kao „bespredmetno i neutemeljeno”. Taj stav međutim nije dodatno obrazložen te se stoga mora odbaciti. U svakom slučaju, spominje se u uvodnoj izjavi (16). |
| --- | --- |

(18)

Nakon druge objave nalaza Komisije jedna je stranka ponovno izjavila da je najmanju uvoznu cijenu potrebno smanjiti jednostavnom matematičkom operacijom. Osporila je objašnjenje Komisije u tom smislu kao „bespredmetno i neutemeljeno”. Taj stav međutim nije dodatno obrazložen te se stoga mora odbaciti. U svakom slučaju, spominje se u uvodnoj izjavi (16).

| (19) | Stoga se zahtjev za matematičku prilagodbu MIP-a morao odbiti. |
| --- | --- |

(19)

Stoga se zahtjev za matematičku prilagodbu MIP-a morao odbiti.

4.   Predmet u tijeku T-422/13

| (20) | Jedno je trgovačko društvo navelo da preuzimanja obveze trebaju ostati na snazi do donošenja odluke Općeg suda u predmetu T-422/13, CPME i drugi protiv Vijeća. Prema mišljenju tog društva, kada bi industrija Unije uspješno osporila Provedbenu odluku Vijeća 2013/226/EU o stavljanju izvan snage antidampinških pristojbi, Komisija bi bila obvezna ponovno uspostaviti preuzimanje obveze. Taj je argument pogrešan. Komisija je dužna ocijeniti trenutačnu situaciju i pravodobno djelovati u cilju provedbe odluke Vijeća o stavljanju antidampinških pristojbi mjera izvan snage. Predviđanje mogućeg ishoda sudskog predmeta ne smije utjecati na odluke Komisije u tom pogledu. S obzirom na tu činjenicu, potrebno je pravodobno donijeti odluku o trenutačno važećim preuzimanjima obveza. |
| --- | --- |

(20)

Jedno je trgovačko društvo navelo da preuzimanja obveze trebaju ostati na snazi do donošenja odluke Općeg suda u predmetu T-422/13, CPME i drugi protiv Vijeća. Prema mišljenju tog društva, kada bi industrija Unije uspješno osporila Provedbenu odluku Vijeća 2013/226/EU o stavljanju izvan snage antidampinških pristojbi, Komisija bi bila obvezna ponovno uspostaviti preuzimanje obveze. Taj je argument pogrešan. Komisija je dužna ocijeniti trenutačnu situaciju i pravodobno djelovati u cilju provedbe odluke Vijeća o stavljanju antidampinških pristojbi mjera izvan snage. Predviđanje mogućeg ishoda sudskog predmeta ne smije utjecati na odluke Komisije u tom pogledu. S obzirom na tu činjenicu, potrebno je pravodobno donijeti odluku o trenutačno važećim preuzimanjima obveza.

5.   Kršenje preuzimanja obveza

| (21) | Jedno je trgovačko društvo navelo da to što jedno trgovačko društvo krši obveze izvješćivanja ne bi smjelo imati posljedice za druga trgovačka društva. Ovime se potvrđuje da je samo trgovačko društvo Pearl prekršilo svoje obveze izvješćivanja. |
| --- | --- |

(21)

Jedno je trgovačko društvo navelo da to što jedno trgovačko društvo krši obveze izvješćivanja ne bi smjelo imati posljedice za druga trgovačka društva. Ovime se potvrđuje da je samo trgovačko društvo Pearl prekršilo svoje obveze izvješćivanja.

6.   Moguća revizija i preuzimanja obveza

| (22) | Dva su indijska trgovačka društva navela da preuzimanja obveza trebaju ostati na snazi do rezultata eventualnog postupka privremene revizije MIP-a. Komisija izjavljuje da, budući da je protudampinška pristojba prestala važiti, više ne postoji ni osnova za MIP (vidjeti uvodnu izjavu (16)). Odluku o rješavanju učinaka te promjene potrebno je donijeti pravodobno. Pored toga, neko trgovačko društvo može zatražiti reviziju mjere na snazi i u tom kontekstu ponuditi novo preuzimanje obveza koje se odnose isključivo na antisubvencijske mjere na snazi. |
| --- | --- |

(22)

Dva su indijska trgovačka društva navela da preuzimanja obveza trebaju ostati na snazi do rezultata eventualnog postupka privremene revizije MIP-a. Komisija izjavljuje da, budući da je protudampinška pristojba prestala važiti, više ne postoji ni osnova za MIP (vidjeti uvodnu izjavu (16)). Odluku o rješavanju učinaka te promjene potrebno je donijeti pravodobno. Pored toga, neko trgovačko društvo može zatražiti reviziju mjere na snazi i u tom kontekstu ponuditi novo preuzimanje obveza koje se odnose isključivo na antisubvencijske mjere na snazi.

| (23) | Nakon druge objave nalaza Komisije jedna je stranka ponovno izjavila da je Komisija trebala pokrenuti privremenu reviziju po službenoj dužnosti te da bi preuzimanje obveza trebalo ostati na snazi do rezultata te revizije. |
| --- | --- |

(23)

Nakon druge objave nalaza Komisije jedna je stranka ponovno izjavila da je Komisija trebala pokrenuti privremenu reviziju po službenoj dužnosti te da bi preuzimanje obveza trebalo ostati na snazi do rezultata te revizije.

| (24) | Komisija u prvom redu izjavljuje da ima diskrecijsku ovlast za pokretanje antisubvencijskog revizijskog ispitnog postupka. Međutim u tom posebnom slučaju revizijski ispitni postupak povezan je sa željom izvoznika da ponudi novo preuzimanje obveza. Stoga Komisija nema razloga pokrenuti revizijski postupak bez nove ponude za preuzimanje obveza od dotičnog izvoznika u skladu s člankom 13. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(24)

Komisija u prvom redu izjavljuje da ima diskrecijsku ovlast za pokretanje antisubvencijskog revizijskog ispitnog postupka. Međutim u tom posebnom slučaju revizijski ispitni postupak povezan je sa željom izvoznika da ponudi novo preuzimanje obveza. Stoga Komisija nema razloga pokrenuti revizijski postupak bez nove ponude za preuzimanje obveza od dotičnog izvoznika u skladu s člankom 13. Osnovne uredbe.

| (25) | Nadalje, kao jednakovrijedni oblik mjere, preuzimanje obveza mora biti u skladu s temeljnom mjerom koju je uvelo Vijeće. Budući da to više nije slučaj, Komisija je predložila povlačenje preuzimanja obveza koje je na snazi. |
| --- | --- |

(25)

Nadalje, kao jednakovrijedni oblik mjere, preuzimanje obveza mora biti u skladu s temeljnom mjerom koju je uvelo Vijeće. Budući da to više nije slučaj, Komisija je predložila povlačenje preuzimanja obveza koje je na snazi.

| (26) | Stranke mogu zatražiti postupak privremene revizije na temelju odredaba Osnovne antisubvencijske uredbe, a svaku novu ponuda za preuzimanje obveza potrebno je razmotriti u okviru tog postupka revizije. |
| --- | --- |

(26)

Stranke mogu zatražiti postupak privremene revizije na temelju odredaba Osnovne antisubvencijske uredbe, a svaku novu ponuda za preuzimanje obveza potrebno je razmotriti u okviru tog postupka revizije.

7.   Antisubvencijska pristojba kao zapreka uvozu

| (27) | Nakon druge objave nalaza Komisije jedna je stranka navela da bi povlačenje prihvaćanja preuzimanja obveza „umjesto da smanji razinu zaštite u skladu s istekom antidampinških mjera, [...] korisnicima PET-a onemogućilo uvoz”. Komisija u tom pogledu izjavljuje da u nedostatku preuzimanja obveza minimalna uvozna cijena više nije referentna vrijednost za izvoznika. Stranka nije obrazložila zašto bi kompenzacijska pristojba indijskim izvoznicima onemogućila uvoz. U svakom slučaju, svrha uvođenja mjera i prihvaćanje preuzimanja obveza, ako je primjereno, ne odnosi se na mogućnost uvoza od strane korisnika. Njihova je svrha uspostavljanje razine zaštite, u skladu s izjavom stranke. Interesi korisnika procijenjeni su u okviru interesa Unije za uvođenje mjera zajedno s interesima svih ostalih zainteresiranih strana. Zaključeno je da uvođenje mjera nije protivno interesu Unije. Argument se stoga morao odbaciti. |
| --- | --- |

(27)

Nakon druge objave nalaza Komisije jedna je stranka navela da bi povlačenje prihvaćanja preuzimanja obveza „umjesto da smanji razinu zaštite u skladu s istekom antidampinških mjera, [...] korisnicima PET-a onemogućilo uvoz”. Komisija u tom pogledu izjavljuje da u nedostatku preuzimanja obveza minimalna uvozna cijena više nije referentna vrijednost za izvoznika. Stranka nije obrazložila zašto bi kompenzacijska pristojba indijskim izvoznicima onemogućila uvoz. U svakom slučaju, svrha uvođenja mjera i prihvaćanje preuzimanja obveza, ako je primjereno, ne odnosi se na mogućnost uvoza od strane korisnika. Njihova je svrha uspostavljanje razine zaštite, u skladu s izjavom stranke. Interesi korisnika procijenjeni su u okviru interesa Unije za uvođenje mjera zajedno s interesima svih ostalih zainteresiranih strana. Zaključeno je da uvođenje mjera nije protivno interesu Unije. Argument se stoga morao odbaciti.

8.   Zaključak o podnescima strana

| (28) | Niti jedan argument koji su iznijele zainteresirane strane nije takve naravi da bi se njime zahtijevala izmjena prijedloga Komisije o povlačenju prihvaćanja preuzimanja obveza. |
| --- | --- |

(28)

Niti jedan argument koji su iznijele zainteresirane strane nije takve naravi da bi se njime zahtijevala izmjena prijedloga Komisije o povlačenju prihvaćanja preuzimanja obveza.

E.   STAVLJANJE IZVAN SNAGE ODLUKE 2000/745/EZ

| (29) | S obzirom na navedeno, prihvaćanje preuzimanja obveza potrebno je povući, a Odluku 2000/745/EZ staviti izvan snage. U skladu s tim potrebno je primjenjivati konačne kompenzacijske pristojbe uvedene člankom 1. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 461/2013 na uvoz PET-a koji su proizvela trgovačka društva Dhunseri, Reliance i Pearl (dodatna oznaka TARIC A585 za Dhunseri, dodatna oznaka TARIC A181 za Reliance i dodatna oznaka TARIC A182 za Pearl), |
| --- | --- |

(29)

S obzirom na navedeno, prihvaćanje preuzimanja obveza potrebno je povući, a Odluku 2000/745/EZ staviti izvan snage. U skladu s tim potrebno je primjenjivati konačne kompenzacijske pristojbe uvedene člankom 1. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 461/2013 na uvoz PET-a koji su proizvela trgovačka društva Dhunseri, Reliance i Pearl (dodatna oznaka TARIC A585 za Dhunseri, dodatna oznaka TARIC A181 za Reliance i dodatna oznaka TARIC A182 za Pearl),

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Odluka 2000/745/EZ stavlja se izvan snage.

Članak 2.

Ova Odluka stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Sastavljeno u Bruxellesu 4. veljače 2014.

Za Komisiju

Predsjednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  SL L 188, 18.7.2009., str. 93.

1

(2)  SL L 301, 30.11.2000., str. 1.

2

(3)  SL L 137, 23.5.2013., str. 1.

3

(4)  SL L 301, 30.11.2000., str. 21.

4

(5)  SL L 59, 27.2.2007., str. 1.

5

(6)  SL L 136, 23.5.2013., str. 12.

6

(7)  SL L 301, 30.11.2000., str. 88.

7

(8)  SL L 266, 11.10.2005., str. 62.

8

(9)  SL C 335, 11.12.2010., str. 7.

9

(10)  Odlukom Suda od 22. studenoga 2012. u predmetu C-522/10 P Usha Martin Ltd protiv Vijeća Europske unije i Europske komisije, koja još nije objavljena.

10

Usha Martin Ltd protiv Vijeća Europske unije i Europske komisije

(11)  Predmet 256/84 Koyo Seiko protiv Vijeća [1987.] ECR 1912, stavak 26.; Predmet 255/84 Nachi Fujikoshi protiv Vijeća [1987.] ECR 1884, stavak 42.; Predmet 240/84 Toyo protiv Vijeća [1987.] ECR 1849, stavak 34.

11

Koyo Seiko protiv Vijeća

Nachi Fujikoshi protiv Vijeća

Toyo protiv Vijeća

(12)  Predmet 191/82 Fediol protiv Komisije [1983.] ECR 2913, stavak 26.; vidjeti i Predmet T-162/94 NMB France i drugi protiv Komisije [1996.] ECR II-427, stavak 72.; Predmet T-97/95 Sinochem protiv Vijeća Council [1998.] ECR II-85, stavak 51.; i Predmet T-118/96 Thai Bicycle protiv Vijeća [1998.] ECR II-2991, stavak 32.

12

Fediol protiv Komisije

NMB France i drugi protiv Komisije

Sinochem protiv Vijeća Council

Thai Bicycle protiv Vijeća

(13)  SL L 135, 22.5.2013., str. 19.

13

---

| 28.2.2014 | HR | Službeni list Europske unije | L 59/39 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2014

HR

Službeni list Europske unije

L 59/39

---

ODLUKA KOMISIJE

оd 25. veljače 2014.

o izmjeni Odluke 2007/479/EZ o kompatibilnosti s propisima Zajednice mjera koje poduzima Belgija u skladu s člankom 3.a stavkom 1. Direktive Vijeća 89/552/EEZ o usklađivanju određenih odredaba utvrđenih zakonima i drugim propisima u državama članicama u pogledu obavljanja djelatnosti televizijskog emitiranja

(2014/110/EU)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Direktivu 2010/13/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 10. ožujka 2010. o koordinaciji određenih odredaba utvrđenih zakonima i drugim propisima u državama članicama o pružanju audiovizualnih medijskih usluga (Direktiva o audiovizualnim medijskim uslugama) (1), a posebno njezin članak 14. stavak 2.,

budući da:

| (1) | Odlukom 2007/479/EZ (2) Komisija je odlučila da su mjere predviđene člankom 3.a stavkom 1. Direktive Vijeća 89/552/EEZ (3), o kojima je Belgija obavijestila Komisiju 10. prosinca 2003., u skladu s pravom Zajednice. Tu je odluku potvrdio Sud Europske unije (4). |
| --- | --- |

(1)

Odlukom 2007/479/EZ (2) Komisija je odlučila da su mjere predviđene člankom 3.a stavkom 1. Direktive Vijeća 89/552/EEZ (3), o kojima je Belgija obavijestila Komisiju 10. prosinca 2003., u skladu s pravom Zajednice. Tu je odluku potvrdio Sud Europske unije (4).

| (2) | Članak 3.a Direktive 89/552/EEZ zamijenjen je člankom 14. Direktive 2010/13/EU. |
| --- | --- |

(2)

Članak 3.a Direktive 89/552/EEZ zamijenjen je člankom 14. Direktive 2010/13/EU.

| (3) | Dopisom od 19. studenoga 2013. Kraljevina Belgija obavijestila je Komisiju o odluci od 17. siječnja 2013. koju je donijela vlada francuske zajednice Belgije o izmjeni mjera koje se primjenjuju na francusku zajednicu Belgije. |
| --- | --- |

(3)

Dopisom od 19. studenoga 2013. Kraljevina Belgija obavijestila je Komisiju o odluci od 17. siječnja 2013. koju je donijela vlada francuske zajednice Belgije o izmjeni mjera koje se primjenjuju na francusku zajednicu Belgije.

| (4) | Komisija je utvrdila da se odluka od 17. siječnja 2013. koju je donijela vlada francuske zajednice Belgije odnosi samo na terminološke prilagodbe i veoma ograničene i formalne izmjene istih mjera o kojima je Komisija prvotno obaviještena 2003., a koje je Komisija pregledala i u odnosu na koje je prilagodila Odluku navedenu u uvodnoj izjavi 1. Odlukom se mjere samo formalno i terminološki prilagođavaju. Točnije, njome se zamjenjuje naslov mjere; u cijelom se tekstu izraz „televizijsko emitiranje” zamjenjuje izrazom „linearne televizijske usluge”; mijenja se definicija „televizijske kuće” koja ostvaruje isključivo pravo koje se odnosi na događaj od velikog značaja (a da se tom terminološkom promjenom ne obuhvaćaju druge televizijske kuće osim onih obuhvaćenih mjerama koje su prvotno dostavljene); i potvrđuje pravo potonje da emitira takve događaje linearnom uslugom koja se ne smatra slobodnom televizijom ako je njihovo emitiranje ponuđeno pružateljima takvih usluga. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je utvrdila da se odluka od 17. siječnja 2013. koju je donijela vlada francuske zajednice Belgije odnosi samo na terminološke prilagodbe i veoma ograničene i formalne izmjene istih mjera o kojima je Komisija prvotno obaviještena 2003., a koje je Komisija pregledala i u odnosu na koje je prilagodila Odluku navedenu u uvodnoj izjavi 1. Odlukom se mjere samo formalno i terminološki prilagođavaju. Točnije, njome se zamjenjuje naslov mjere; u cijelom se tekstu izraz „televizijsko emitiranje” zamjenjuje izrazom „linearne televizijske usluge”; mijenja se definicija „televizijske kuće” koja ostvaruje isključivo pravo koje se odnosi na događaj od velikog značaja (a da se tom terminološkom promjenom ne obuhvaćaju druge televizijske kuće osim onih obuhvaćenih mjerama koje su prvotno dostavljene); i potvrđuje pravo potonje da emitira takve događaje linearnom uslugom koja se ne smatra slobodnom televizijom ako je njihovo emitiranje ponuđeno pružateljima takvih usluga.

| (5) | Komisija je ostale države članice obavijestila o tome da je vlada francuske zajednice Belgije namjeravala donijeti i da je konačno donijela mjere prilagodbe, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 3., na 34. i 38. sastanku Odbora osnovanog u skladu s člankom 29. Direktive 2010/13/EU. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je ostale države članice obavijestila o tome da je vlada francuske zajednice Belgije namjeravala donijeti i da je konačno donijela mjere prilagodbe, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 3., na 34. i 38. sastanku Odbora osnovanog u skladu s člankom 29. Direktive 2010/13/EU.

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Odluka 2007/479/EZ mijenja se kako slijedi:

| 1. | Članak 1. zamjenjuje se sljedećim:
  „Članak 1.
  Mjere poduzete u skladu s člankom 3.a stavkom 1. Direktive 89/552/EEZ o kojima je Belgija 10. prosinca 2003. obavijestila Komisiju, kako su objavljene u Službenom listu Europske unije C 158 od 29. lipnja 2005. i izmijenjene mjerom objavljenom u listu Moniteur belge od 19. ožujka 2013. (C-2013/29212), str. 16401, i o kojima je Komisija obaviještena u skladu s člankom 14. stavkom 2. Direktive 2010/13/EU Europskog parlamenta i Vijeća (5)26. studenoga 2013., u skladu su s propisima Unije. |
| --- | --- |

1.

Članak 1. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 1.

Mjere poduzete u skladu s člankom 3.a stavkom 1. Direktive 89/552/EEZ o kojima je Belgija 10. prosinca 2003. obavijestila Komisiju, kako su objavljene u Službenom listu Europske unije C 158 od 29. lipnja 2005. i izmijenjene mjerom objavljenom u listu Moniteur belge od 19. ožujka 2013. (C-2013/29212), str. 16401, i o kojima je Komisija obaviještena u skladu s člankom 14. stavkom 2. Direktive 2010/13/EU Europskog parlamenta i Vijeća (5)26. studenoga 2013., u skladu su s propisima Unije.

| 2. | Dodaje se sljedeći članak 3.:
  „Članak 3.
  Mjere koje je poduzela Belgija o izmjeni mjera poduzetih u skladu s člankom 3.a stavkom 1. Direktive 89/552/EEZ i koje su navedene u Prilogu A, objavljuju se u Službenom listu Europske unije u skladu s člankom 14. stavkom 2. Direktive 2010/13/EU.” |
| --- | --- |

2.

Dodaje se sljedeći članak 3.:

„Članak 3.

Mjere koje je poduzela Belgija o izmjeni mjera poduzetih u skladu s člankom 3.a stavkom 1. Direktive 89/552/EEZ i koje su navedene u Prilogu A, objavljuju se u Službenom listu Europske unije u skladu s člankom 14. stavkom 2. Direktive 2010/13/EU.”

| 3. | Prilog A dodaje se u skladu s Prilogom ovoj Odluci. |
| --- | --- |

3.

Prilog A dodaje se u skladu s Prilogom ovoj Odluci.

Članak 2.

Ova Odluka stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Sastavljeno u Bruxellesu 25. veljače 2014.

Za Komisiju

Predsjednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  SL L 95, 15.4.2010., str. 1.

1

(2)  Odluka 2007/479/EZ od 25. lipnja 2007. o kompatibilnosti s propisima Zajednice mjera koje poduzima Belgija u skladu s člankom 3.a stavkom 1. Direktive Vijeća 89/552/EEZ o usklađivanju određenih odredaba utvrđenih zakonima i drugim propisima u državama članicama u pogledu obavljanja djelatnosti televizijskog emitiranja (SL L 180, 10.7.2007., str. 24.).

2

(3)  Direktiva Vijeća 89/552/EEZ od 3. listopada 1989. o koordinaciji određenih odredaba utvrđenih zakonima i drugim propisima u državama članicama o pružanju audiovizualnih medijskih usluga (SL L 298, 17.10.1989., str. 23.).

3

(4)  Predmet C-204/11 P FIFA protiv Komisije, presuda od 18. srpnja 2013., koja još nije objavljena.

4

FIFA

Komisije

(5)  Direktiva 2010/13/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 10. ožujka 2010. o koordinaciji određenih odredaba utvrđenih zakonima i drugim propisima u državama članicama o pružanju audiovizualnih medijskih usluga (Direktiva o audiovizualnim medijskim uslugama) (SL L 95, 15.4.2010., str. 1.).”

5

---

PRILOG

„PRILOG A

Objava u skladu s člankom 14. Direktive 2010/13/EU o koordinaciji određenih odredaba utvrđenih zakonima i drugim propisima u državama članicama o pružanju audiovizualnih medijskih usluga (Direktiva o audiovizualnim medijskim uslugama)

Odredbe koje je donijela Belgija o izmjeni mjera poduzetih u skladu s člankom 3.a Direktive 89/552/EEZ navedene su u odluci vlade francuske zajednice od 17. siječnja 2013. koja je objavljena u listu Moniteur belge/Belgisch Staatsblad19. ožujka 2013.

17. SIJEČNJA 2013. – Odluka vlade francuske zajednice o izmjeni Odluke vlade francuske zajednice od 8. lipnja 2004. o određivanju događaja od velikog značaja i utvrđivanju načina pristupa javnosti francuske zajednice tim događajima televizijskom radiodifuzijom slobodnog pristupa

Članak 1. Naslov Odluke vlade francuske zajednice od 8. lipnja 2004. o određivanju događaja od velikog značaja i utvrđivanju načina pristupa javnosti francuske zajednice tim događajima televizijskom radiodifuzijom sa slobodnim pristupom zamjenjuje se sljedećim:

‚Odluka o utvrđivanju popisa događaja od velikog značaja i načina njihova emitiranja’.

Članak 2. Članak 2. iste Odluke zamjenjuje se sljedećim:

Članak 2.

‚Televizijska kuća koja pruža linearne televizijske usluge, uključujući RTBF, i koja namjerava ostvariti isključivo pravo emitiranja koje je stekla za događaj od velike važnosti, dužna je taj događaj emitirati na linearnoj televiziji slobodnog pristupa u skladu s Prilogom ovoj Odluci.’

Članak 3. Sljedeći članak 2.a dodan je istoj Odluci:

Članak 3.

| ‚§ 1. | Televizijska kuća koja pruža linearne televizijske usluge i koja namjerava ostvariti isključivo pravo emitiranja za događaj naveden u Prilogu može taj događaj emitirati na linearnoj televiziji koja nema slobodan pristup ako su ispunjeni sljedeći uvjeti:






  — | događaj je već ponuđen televizijskim kućama koje pružaju linearne televizijske usluge kako bi se on emitirao na linearnoj televiziji slobodnog pristupa u skladu s uvjetima navedenima u Prilogu ovoj Odluci, |
| --- | --- | --- |

‚§ 1.

Televizijska kuća koja pruža linearne televizijske usluge i koja namjerava ostvariti isključivo pravo emitiranja za događaj naveden u Prilogu može taj događaj emitirati na linearnoj televiziji koja nema slobodan pristup ako su ispunjeni sljedeći uvjeti:

—

događaj je već ponuđen televizijskim kućama koje pružaju linearne televizijske usluge kako bi se on emitirao na linearnoj televiziji slobodnog pristupa u skladu s uvjetima navedenima u Prilogu ovoj Odluci,

| — | ta je ponuda dana u razumnom roku i uz uvjete (posebno financijske uvjete) kojima se uzima u obzir tržište pravâ emitiranja, |
| --- | --- |

—

ta je ponuda dana u razumnom roku i uz uvjete (posebno financijske uvjete) kojima se uzima u obzir tržište pravâ emitiranja,

| — | televizijske kuće koje pružaju linearne televizijske usluge slobodnog pristupa kojima su ponuđena prava emitiranja nisu imale namjeru steći ta prava u razumnom roku. |
| --- | --- |

—

televizijske kuće koje pružaju linearne televizijske usluge slobodnog pristupa kojima su ponuđena prava emitiranja nisu imale namjeru steći ta prava u razumnom roku.

| § 2. | U slučaju neslaganja u pogledu uvjeta (posebno financijskih) iz ponude za emitiranje između televizijske kuće koja pruža linearne televizijske usluge i koja ima isključiva prava na određeni događaj i televizijske kuće koja pruža linearne televizijske usluge slobodnog pristupa, predmet se prosljeđuje nadležnom pravosudnom ili upravnom tijelu ili se rješava arbitražom. Ako televizijska kuća koja pruža linearne televizijske usluge slobodnog pristupa odbije prihvatiti uvjete stjecanja prava emitiranja utvrđene na kraju tog postupka, nositelj isključivih prava na događaj može emitirati predmetni događaj na linearnoj televiziji koja nema slobodan pristup.’ |
| --- | --- |

§ 2.

U slučaju neslaganja u pogledu uvjeta (posebno financijskih) iz ponude za emitiranje između televizijske kuće koja pruža linearne televizijske usluge i koja ima isključiva prava na određeni događaj i televizijske kuće koja pruža linearne televizijske usluge slobodnog pristupa, predmet se prosljeđuje nadležnom pravosudnom ili upravnom tijelu ili se rješava arbitražom. Ako televizijska kuća koja pruža linearne televizijske usluge slobodnog pristupa odbije prihvatiti uvjete stjecanja prava emitiranja utvrđene na kraju tog postupka, nositelj isključivih prava na događaj može emitirati predmetni događaj na linearnoj televiziji koja nema slobodan pristup.’

Članak 4. Članak 3. iste Odluke zamjenjuje se sljedećim:

Članak 4.

| ‚§ 1. | Televizijska kuća koja pruža linearne televizijske usluge i koja je stekla prava prijenosa događaja uživo i u cijelosti može odgoditi emitiranje tog događaja na linearnoj televiziji slobodnog pristupa u sljedećim slučajevima:






  — | ako se događaj odvija između ponoći i 8 sati ujutro prema belgijskom vremenu, |
| --- | --- | --- |

‚§ 1.

Televizijska kuća koja pruža linearne televizijske usluge i koja je stekla prava prijenosa događaja uživo i u cijelosti može odgoditi emitiranje tog događaja na linearnoj televiziji slobodnog pristupa u sljedećim slučajevima:

—

ako se događaj odvija između ponoći i 8 sati ujutro prema belgijskom vremenu,

| — | ako se događaj podudara s općim informativnim programom koji ta televizijska kuća obično emitira u to vrijeme, |
| --- | --- |

—

ako se događaj podudara s općim informativnim programom koji ta televizijska kuća obično emitira u to vrijeme,

| — | ako je događajem obuhvaćeno nekoliko elemenata koji se odvijaju istodobno. |
| --- | --- |

—

ako je događajem obuhvaćeno nekoliko elemenata koji se odvijaju istodobno.

| § 2. | Ako je televizijska kuća koja pruža linearne televizijske usluge i koja primjenjuje stavak 1. stekla pravo prijenosa uživo i u cijelosti u skladu s člankom 2.a, televizijska kuća koja pruža linearne televizijske usluge i koja je ustupila svoja isključiva prava u skladu s člankom 2.a ovlaštena je emitirati događaj, ako to želi, na linearnoj televiziji koja nema slobodan pristup.’ |
| --- | --- |

§ 2.

Ako je televizijska kuća koja pruža linearne televizijske usluge i koja primjenjuje stavak 1. stekla pravo prijenosa uživo i u cijelosti u skladu s člankom 2.a, televizijska kuća koja pruža linearne televizijske usluge i koja je ustupila svoja isključiva prava u skladu s člankom 2.a ovlaštena je emitirati događaj, ako to želi, na linearnoj televiziji koja nema slobodan pristup.’

Članak 5. U članku 4. Odluke, riječi ‚usluge televizijskog emitiranja francuske zajednice’ zamjenjuju se riječima ‚televizijske kuće koje pružaju linearne televizijske usluge’.

Članak 5.

Članak 6. Ministar nadležan za audiovizualne poslove nadležan je za provedbu ove Odluke.

Članak 6.

Bruxelles, 17. siječnja 2013.

Ministrica kulture, audiovizualnih poslova, zdravlja i jednakih mogućnosti

gđa. F. LAANAN”

---