# Euroopa Liidu L 59/2014

| | ISSN 1977-0650
  doi:10.3000/19770650.L_2014.059.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 59 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 57. köide28. veebruar 2014 |

ISSN 1977-0650

doi:10.3000/19770650.L_2014.059.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 59

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

57. köide28. veebruar 2014

---

| Sisukord | | I   Seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus nr 189/2014/EL, 20. veebruar 2014, millega lubatakse Prantsusmaal kohaldada Guadeloupe’il, Prantsuse Guajaanas, Martinique’il ja Réunionil toodetud traditsioonilise rummi suhtes teatavate kaudsete maksude vähendatud määra ja tunnistatakse kehtetuks otsus 2007/659/EÜ | 1 |

Sisukord

I   Seadusandlikud aktid

Lehekülg

OTSUSED

*

Nõukogu otsus nr 189/2014/EL, 20. veebruar 2014, millega lubatakse Prantsusmaal kohaldada Guadeloupe’il, Prantsuse Guajaanas, Martinique’il ja Réunionil toodetud traditsioonilise rummi suhtes teatavate kaudsete maksude vähendatud määra ja tunnistatakse kehtetuks otsus 2007/659/EÜ

1

| | | II   Muud kui seadusandlikud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISED LEPINGUD |
| | | 2014/107/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 11. veebruar 2014, mis käsitleb Euroopa Liidu ja Aserbaidžaani Vabariigi vahelise riigis ebaseaduslikult elavate isikute tagasivõtmise lepingu Euroopa Liidu nimel allkirjastamist | 4 |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 190/2014, 24. veebruar 2014, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 461/2013, millega pärast määruse (EÜ) nr 597/2009 artikli 18 kohast aegumise läbivaatamist kehtestatakse Indiast pärit teatava polüetüleentereftalaadi impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks | 5 |
| | * | Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 191/2014, 24. veebruar 2014, millega kehtestatakse pärast määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist teatavate Lõuna-Aafrika Vabariigist pärit mangaandioksiidide impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks | 7 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 192/2014, 27. veebruar 2014, millega kiidetakse heaks toimeaine 1,4-dimetüülnaftaleen kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa (
  1
  ) | 20 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 193/2014, 27. veebruar 2014, millega kiidetakse heaks toimeaine amisulbroom kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa (
  1
  ) | 25 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 194/2014, 27. veebruar 2014, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 30 |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Komisjoni rakendusdirektiiv 2014/37/EL, 27. veebruar 2014, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/671/EMÜ turvavööde ja lapse turvasüsteemide kohustusliku kasutamise kohta sõidukites | 32 |
| | | OTSUSED |
| | | 2014/108/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 27. veebruar 2014, kontrollikoja liikme ametisse nimetamise kohta | 34 |
| | | 2014/109/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 4. veebruar 2014, millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2000/745/EÜ, millega kiidetakse heaks seoses muu hulgas Indiast pärit polüetüleentereftalaadi importi käsitleva dumpinguvastase menetlusega pakutud kohustused | 35 |
| | | 2014/110/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 25. veebruar 2014, millega muudetakse komisjoni otsust 2007/479/EÜ, milles käsitletakse Belgia poolt nõukogu direktiivi 89/552/EMÜ (teleringhäälingutegevust käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta) artikli 3a lõike 1 kohaselt võetud meetmete kooskõla ühenduse õigusega | 39 |

II   Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

2014/107/EL

*

Nõukogu otsus, 11. veebruar 2014, mis käsitleb Euroopa Liidu ja Aserbaidžaani Vabariigi vahelise riigis ebaseaduslikult elavate isikute tagasivõtmise lepingu Euroopa Liidu nimel allkirjastamist

4

MÄÄRUSED

*

Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 190/2014, 24. veebruar 2014, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 461/2013, millega pärast määruse (EÜ) nr 597/2009 artikli 18 kohast aegumise läbivaatamist kehtestatakse Indiast pärit teatava polüetüleentereftalaadi impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks

5

*

Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 191/2014, 24. veebruar 2014, millega kehtestatakse pärast määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist teatavate Lõuna-Aafrika Vabariigist pärit mangaandioksiidide impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

7

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 192/2014, 27. veebruar 2014, millega kiidetakse heaks toimeaine 1,4-dimetüülnaftaleen kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa (
  1
  )

1

20

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 193/2014, 27. veebruar 2014, millega kiidetakse heaks toimeaine amisulbroom kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa (
  1
  )

1

25

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 194/2014, 27. veebruar 2014, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

30

DIREKTIIVID

*

Komisjoni rakendusdirektiiv 2014/37/EL, 27. veebruar 2014, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/671/EMÜ turvavööde ja lapse turvasüsteemide kohustusliku kasutamise kohta sõidukites

32

OTSUSED

2014/108/EL

*

Nõukogu otsus, 27. veebruar 2014, kontrollikoja liikme ametisse nimetamise kohta

34

2014/109/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 4. veebruar 2014, millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2000/745/EÜ, millega kiidetakse heaks seoses muu hulgas Indiast pärit polüetüleentereftalaadi importi käsitleva dumpinguvastase menetlusega pakutud kohustused

35

2014/110/EL

*

Komisjoni otsus, 25. veebruar 2014, millega muudetakse komisjoni otsust 2007/479/EÜ, milles käsitletakse Belgia poolt nõukogu direktiivi 89/552/EMÜ (teleringhäälingutegevust käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta) artikli 3a lõike 1 kohaselt võetud meetmete kooskõla ühenduse õigusega

39

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Komisjoni 7. detsembri 2012. aasta rakendusotsuse 2012/830/EL (täiendava rahalise toetuse kohta liikmesriikide kalanduse kontrolli, inspekteerimise ja järelevalve programmidele 2012. aastal) parandus (ELT L 356, 22.12.2012) | 43 |

Parandused

*

Komisjoni 7. detsembri 2012. aasta rakendusotsuse 2012/830/EL (täiendava rahalise toetuse kohta liikmesriikide kalanduse kontrolli, inspekteerimise ja järelevalve programmidele 2012. aastal) parandus (ELT L 356, 22.12.2012)

(ELT L 356, 22.12.2012)

43

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Seadusandlikud aktid

OTSUSED

| 28.2.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 59/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 59/1

---

NÕUKOGU OTSUS nr 189/2014/EL,

20. veebruar 2014,

millega lubatakse Prantsusmaal kohaldada Guadeloupe’il, Prantsuse Guajaanas, Martinique’il ja Réunionil toodetud traditsioonilise rummi suhtes teatavate kaudsete maksude vähendatud määra ja tunnistatakse kehtetuks otsus 2007/659/EÜ

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 349,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust (1),

toimides seadusandliku erimenetluse kohaselt

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu otsusega 2007/659/EÜ (2) lubati Prantsusmaal kohaldada Guadeloupe’il, Prantsuse Guajaanas, Martinique’il ja Réunionil (edaspidi „asjaomased neli äärepoolseimat piirkonda”) toodetud ning Mandri-Prantsusmaal müüdava traditsioonilise rummi suhtes vähendatud aktsiisimäära, mis võib olla väiksem nõukogu direktiiviga 92/84/EMÜ (3) kehtestatud aktsiisi alammäärast, kuid peab moodustama vähemalt 50 % tavapärasest riiklikust alkoholiaktsiisist. Alates 1. jaanuarist 2011 on absoluutse alkoholi aastakvoot, mille suhtes kohaldatakse vähendatud aktsiisimäära, 120 000 hl. See erand kaotas kehtivuse 31. detsembril 2013. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu otsusega 2007/659/EÜ (2) lubati Prantsusmaal kohaldada Guadeloupe’il, Prantsuse Guajaanas, Martinique’il ja Réunionil (edaspidi „asjaomased neli äärepoolseimat piirkonda”) toodetud ning Mandri-Prantsusmaal müüdava traditsioonilise rummi suhtes vähendatud aktsiisimäära, mis võib olla väiksem nõukogu direktiiviga 92/84/EMÜ (3) kehtestatud aktsiisi alammäärast, kuid peab moodustama vähemalt 50 % tavapärasest riiklikust alkoholiaktsiisist. Alates 1. jaanuarist 2011 on absoluutse alkoholi aastakvoot, mille suhtes kohaldatakse vähendatud aktsiisimäära, 120 000 hl. See erand kaotas kehtivuse 31. detsembril 2013.

| (2) | 12. märtsil 2013 palusid Prantsusmaa ametivõimud komisjoni esitada ettepaneku nõukogu otsuse kohta, millega pikendatakse otsuses 2007/659/EÜ sätestatud erandi kohaldamise aega samadel tingimustel veel seitsmeks aastaks, kuni 31. detsembrini 2020. Taotlust täiendati lisateabega ning muudeti 3. juulil ja 2. augustil 2013 seoses Prantsusmaa eri maksudega, mida kavandatud otsus hõlmaks. |
| --- | --- |

(2)

12. märtsil 2013 palusid Prantsusmaa ametivõimud komisjoni esitada ettepaneku nõukogu otsuse kohta, millega pikendatakse otsuses 2007/659/EÜ sätestatud erandi kohaldamise aega samadel tingimustel veel seitsmeks aastaks, kuni 31. detsembrini 2020. Taotlust täiendati lisateabega ning muudeti 3. juulil ja 2. augustil 2013 seoses Prantsusmaa eri maksudega, mida kavandatud otsus hõlmaks.

| (3) | Prantsusmaa ametivõimud teavitasid komisjoni ka sellest, et 1. jaanuarist 2012 muudeti riigisiseseid õigusakte, mis käsitlevad Prantsusmaal müüdavatelt alkohoolsetelt jookidelt lisaks riiklikule aktsiisile tasutavat maksu „cotisation sur les boissons alcooliques” (tuntud ka nime all „vignette sécurité sociale” (VSS)), mis läheb riiklikku tervisekindlustusfondi, et tasakaalustada selle tootega liialdamisel tekkivaid terviseriske. Eelkõige asendati maksubaas 160 eurot maksubaasiga 533 eurot absoluutse alkoholi hektoliitri kohta ja kehtestati VSSi suurusele piir, mis seoti kohaldatava aktsiisiga. |
| --- | --- |

(3)

Prantsusmaa ametivõimud teavitasid komisjoni ka sellest, et 1. jaanuarist 2012 muudeti riigisiseseid õigusakte, mis käsitlevad Prantsusmaal müüdavatelt alkohoolsetelt jookidelt lisaks riiklikule aktsiisile tasutavat maksu „cotisation sur les boissons alcooliques” (tuntud ka nime all „vignette sécurité sociale” (VSS)), mis läheb riiklikku tervisekindlustusfondi, et tasakaalustada selle tootega liialdamisel tekkivaid terviseriske. Eelkõige asendati maksubaas 160 eurot maksubaasiga 533 eurot absoluutse alkoholi hektoliitri kohta ja kehtestati VSSi suurusele piir, mis seoti kohaldatava aktsiisiga.

| (4) | Koos taotlusega pikendada otsuses 2007/659/EÜ kehtestatud erandi kohaldamise aega kuni 31. detsembrini 2020 palusid Prantsusmaa ametivõimud komisjoni lisada VSS alates 1. jaanuarist 2012 nende maksude loetellu, mida võib neljas asjaomases äärepoolseimas piirkonnas toodetud traditsioonilise rummi suhtes kohaldada madalama määraga. |
| --- | --- |

(4)

Koos taotlusega pikendada otsuses 2007/659/EÜ kehtestatud erandi kohaldamise aega kuni 31. detsembrini 2020 palusid Prantsusmaa ametivõimud komisjoni lisada VSS alates 1. jaanuarist 2012 nende maksude loetellu, mida võib neljas asjaomases äärepoolseimas piirkonnas toodetud traditsioonilise rummi suhtes kohaldada madalama määraga.

| (5) | Selle asemel, et pikendada otsuses 2007/659/EÜ sätestatud erandi kohaldamise aega, on asjakohasem võtta vastu uus otsus, milles käsitletakse erandit, mis hõlmab mõlemat maksu – direktiivis 92/84/EMÜ sätestatud aktsiisierisust ja VSSi. |
| --- | --- |

(5)

Selle asemel, et pikendada otsuses 2007/659/EÜ sätestatud erandi kohaldamise aega, on asjakohasem võtta vastu uus otsus, milles käsitletakse erandit, mis hõlmab mõlemat maksu – direktiivis 92/84/EMÜ sätestatud aktsiisierisust ja VSSi.

| (6) | Kohaliku turu väiksust arvesse võttes saavad asjaomase nelja äärepoolseima piirkonna piiritusetehased arendada oma tegevust üksnes siis, kui neil on piisav juurdepääs Mandri-Prantsusmaa turule, mis on nende rummi peamine müügikoht (71 %). Traditsioonilise rummi konkureerimisraskused liidu turul on lisaks kõnealuste äärepoolseimate piirkondade struktuurilisele ühiskondlikule ja majanduslikule olukorrale, mida tingivad Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklis 349 osutatud erilised piirangud, tingitud kahest näitajast – suuremad tootmiskulud ja kõrgemad maksud pudeli kohta, kuivõrd turustatav traditsiooniline rumm on tavaliselt suurema alkoholisisaldusega ja suuremates pudelites. |
| --- | --- |

(6)

Kohaliku turu väiksust arvesse võttes saavad asjaomase nelja äärepoolseima piirkonna piiritusetehased arendada oma tegevust üksnes siis, kui neil on piisav juurdepääs Mandri-Prantsusmaa turule, mis on nende rummi peamine müügikoht (71 %). Traditsioonilise rummi konkureerimisraskused liidu turul on lisaks kõnealuste äärepoolseimate piirkondade struktuurilisele ühiskondlikule ja majanduslikule olukorrale, mida tingivad Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklis 349 osutatud erilised piirangud, tingitud kahest näitajast – suuremad tootmiskulud ja kõrgemad maksud pudeli kohta, kuivõrd turustatav traditsiooniline rumm on tavaliselt suurema alkoholisisaldusega ja suuremates pudelites.

| (7) | Suhkruroo, suhkru ja rummi väärtusahela tootmiskulud on asjaomases neljas äärepoolseimas piirkonnas suuremad kui maailma muudes piirkondades. Eelkõige on suuremad palgakulud, sest asjaomases neljas äärepoolseimas piirkonnas kohaldatakse Prantsusmaa sotsiaalõigusnorme. Nendes äärepoolseimates piirkondades kohaldatakse ka liidu keskkonna- ja ohutusstandardeid, mis toovad kaasa olulised investeeringud ja kulud, mis ei ole seotud otseselt tootlikkusega, isegi kui osa nendest investeeringutest kaetakse liidu struktuurifondidest. Peale selle on asjaomase nelja äärepoolseima piirkonna piiritusetehased väiksemad kui rahvusvaheliste kontsernide tehased. See toob kaasa suuremad tootmiskulud toodanguühiku kohta. Kõik need täiendavad otsesed tootmiskulud, mis hõlmavad veo- ja kindlustuskulusid, moodustavad Prantsusmaa ametiasutuste andmeil umbes 12 % kange alkoholi suhtes 2012. aastal tavaliselt kohaldatavast Prantsusmaa aktsiisist. |
| --- | --- |

(7)

Suhkruroo, suhkru ja rummi väärtusahela tootmiskulud on asjaomases neljas äärepoolseimas piirkonnas suuremad kui maailma muudes piirkondades. Eelkõige on suuremad palgakulud, sest asjaomases neljas äärepoolseimas piirkonnas kohaldatakse Prantsusmaa sotsiaalõigusnorme. Nendes äärepoolseimates piirkondades kohaldatakse ka liidu keskkonna- ja ohutusstandardeid, mis toovad kaasa olulised investeeringud ja kulud, mis ei ole seotud otseselt tootlikkusega, isegi kui osa nendest investeeringutest kaetakse liidu struktuurifondidest. Peale selle on asjaomase nelja äärepoolseima piirkonna piiritusetehased väiksemad kui rahvusvaheliste kontsernide tehased. See toob kaasa suuremad tootmiskulud toodanguühiku kohta. Kõik need täiendavad otsesed tootmiskulud, mis hõlmavad veo- ja kindlustuskulusid, moodustavad Prantsusmaa ametiasutuste andmeil umbes 12 % kange alkoholi suhtes 2012. aastal tavaliselt kohaldatavast Prantsusmaa aktsiisist.

| (8) | Mandri-Prantsusmaal turustatav traditsiooniline rumm on tavaliselt suuremates pudelites (60 % rummist müüakse liitristes pudelites) ja suurema alkoholisisaldusega (40–59°) kui konkureerivad rummisordid, mida turustatakse tavaliselt 0,7-liitristes pudelites alkoholisisaldusega 37,5°. Suurem alkoholisisaldus toob omakorda kaasa suuremad aktsiisid, suurema VSSi ja lisaks igalt müüdud rummiliitrilt suurema käibemaksu. Kumuleeruvad lisakulud, st suuremad tootmiskulud, suuremad veokulud ja suuremad maksud (aktsiis ja käibemaks), moodustavad 40–50 % kange alkoholi suhtes 2012. aastal tavaliselt kohaldatavast Prantsusmaa aktsiisist. Peale selle oleks VSSi arvutamisel aluseks võetud summa 160 eurot hektoliitri kohta asendamine alates 1. jaanuarist 2012 summaga 533 eurot absoluutse alkoholi hektoliitri kohta avaldanud täiendavat kahjulikku mõju traditsioonilise rummi hinnale, sest see rumm on suurema alkoholisisaldusega, mis vastab umbes 10 %-le harilikust aktsiisimäärast. Sellise täiendava kahjuliku mõju hüvitamiseks, mis on tihedalt seotud asjaomase nelja äärepoolseima piirkonna struktuurilise ühiskondliku ja majandusliku olukorraga, mida tingivad ELi toimimise lepingu artiklis 349 osutatud erilised piirangud, tuleks kehtestada VSSi määra vähendamine, et soodustada Prantsusmaa asjaomasest neljast äärepoolseimast piirkonnast pärit traditsioonilise rummi tootmist. |
| --- | --- |

(8)

Mandri-Prantsusmaal turustatav traditsiooniline rumm on tavaliselt suuremates pudelites (60 % rummist müüakse liitristes pudelites) ja suurema alkoholisisaldusega (40–59°) kui konkureerivad rummisordid, mida turustatakse tavaliselt 0,7-liitristes pudelites alkoholisisaldusega 37,5°. Suurem alkoholisisaldus toob omakorda kaasa suuremad aktsiisid, suurema VSSi ja lisaks igalt müüdud rummiliitrilt suurema käibemaksu. Kumuleeruvad lisakulud, st suuremad tootmiskulud, suuremad veokulud ja suuremad maksud (aktsiis ja käibemaks), moodustavad 40–50 % kange alkoholi suhtes 2012. aastal tavaliselt kohaldatavast Prantsusmaa aktsiisist. Peale selle oleks VSSi arvutamisel aluseks võetud summa 160 eurot hektoliitri kohta asendamine alates 1. jaanuarist 2012 summaga 533 eurot absoluutse alkoholi hektoliitri kohta avaldanud täiendavat kahjulikku mõju traditsioonilise rummi hinnale, sest see rumm on suurema alkoholisisaldusega, mis vastab umbes 10 %-le harilikust aktsiisimäärast. Sellise täiendava kahjuliku mõju hüvitamiseks, mis on tihedalt seotud asjaomase nelja äärepoolseima piirkonna struktuurilise ühiskondliku ja majandusliku olukorraga, mida tingivad ELi toimimise lepingu artiklis 349 osutatud erilised piirangud, tuleks kehtestada VSSi määra vähendamine, et soodustada Prantsusmaa asjaomasest neljast äärepoolseimast piirkonnast pärit traditsioonilise rummi tootmist.

| (9) | Lubatav maksusoodustus, mis hõlmab nii ühtlustatud aktsiise kui ka VSSi, peab olema proportsionaalne, et mitte kahjustada liidu õiguskorra terviklikkust ja sidusust ning et kaitsta moonutamata konkurentsi siseturul ja riigiabipoliitikat. |
| --- | --- |

(9)

Lubatav maksusoodustus, mis hõlmab nii ühtlustatud aktsiise kui ka VSSi, peab olema proportsionaalne, et mitte kahjustada liidu õiguskorra terviklikkust ja sidusust ning et kaitsta moonutamata konkurentsi siseturul ja riigiabipoliitikat.

| (10) | Seepärast tuleks arvesse võtta ka lisakulusid, mis tulenevad kümne aasta pikkusest tavast turustada traditsioonilist rummi suurema alkoholisisaldusega, mis toob kaasa suuremad maksud. |
| --- | --- |

(10)

Seepärast tuleks arvesse võtta ka lisakulusid, mis tulenevad kümne aasta pikkusest tavast turustada traditsioonilist rummi suurema alkoholisisaldusega, mis toob kaasa suuremad maksud.

| (11) | 2012. aastal kohaldas Prantsusmaa traditsioonilise rummi suhtes aktsiisi 903 eurot absoluutse alkoholi hektoliitri kohta, mis moodustab 54,4 % harilikust aktsiisimäärast. Prantsusmaa kohaldas ka VSSi suurusega 361,20 eurot absoluutse alkoholi hektoliitri kohta, mis moodustab 67,8 % VSSi harilikust määrast. Mõlemad vähendused kokku vastavad maksusoodustusele suurusega 928,80 eurot absoluutse alkoholi hektoliitri kohta, mis moodustab 42,8 % harilike maksumäärade (aktsiisi ja VSSi) koondsummast. |
| --- | --- |

(11)

2012. aastal kohaldas Prantsusmaa traditsioonilise rummi suhtes aktsiisi 903 eurot absoluutse alkoholi hektoliitri kohta, mis moodustab 54,4 % harilikust aktsiisimäärast. Prantsusmaa kohaldas ka VSSi suurusega 361,20 eurot absoluutse alkoholi hektoliitri kohta, mis moodustab 67,8 % VSSi harilikust määrast. Mõlemad vähendused kokku vastavad maksusoodustusele suurusega 928,80 eurot absoluutse alkoholi hektoliitri kohta, mis moodustab 42,8 % harilike maksumäärade (aktsiisi ja VSSi) koondsummast.

| (12) | Otsusega 2007/659/EÜ lubati Prantsusmaal vähendada traditsioonilise rummi suhtes kohaldatavat riiklikku aktsiisi nii, et see moodustab vähemalt 50 % harilikust riiklikust alkoholiaktsiisist. Selles otsuses ei ole käsitletud traditsioonilise rummi suhtes kohaldatavat VSSi vähendatud määra, mis võeti VSSi süsteemi reformi tõttu kõnealuse rummi puhul tekkiva lisakoormuse kompenseerimise meetmena kasutusele alles 1. jaanuarist 2012. |
| --- | --- |

(12)

Otsusega 2007/659/EÜ lubati Prantsusmaal vähendada traditsioonilise rummi suhtes kohaldatavat riiklikku aktsiisi nii, et see moodustab vähemalt 50 % harilikust riiklikust alkoholiaktsiisist. Selles otsuses ei ole käsitletud traditsioonilise rummi suhtes kohaldatavat VSSi vähendatud määra, mis võeti VSSi süsteemi reformi tõttu kõnealuse rummi puhul tekkiva lisakoormuse kompenseerimise meetmena kasutusele alles 1. jaanuarist 2012.

| (13) | Sellist olukorda on vaja tasakaalustada, kohaldades ka VSSi suhtes samu põhimõtteid, mida kohaldati ühtlustatud aktsiisidega seotud erandi tegemisel ELi toimimise lepingu artiklist 110. Samal ajal tuleks alates 2014. aasta 1. jaanuarist tehtavale maksusoodustusele seada ülempiir, väljendatuna maksimumprotsendina absoluutse alkoholi hektoliitri kohta kehtestatud kange alkoholi ühtlustatud aktsiisi ja VSSi harilikest määradest. |
| --- | --- |

(13)

Sellist olukorda on vaja tasakaalustada, kohaldades ka VSSi suhtes samu põhimõtteid, mida kohaldati ühtlustatud aktsiisidega seotud erandi tegemisel ELi toimimise lepingu artiklist 110. Samal ajal tuleks alates 2014. aasta 1. jaanuarist tehtavale maksusoodustusele seada ülempiir, väljendatuna maksimumprotsendina absoluutse alkoholi hektoliitri kohta kehtestatud kange alkoholi ühtlustatud aktsiisi ja VSSi harilikest määradest.

| (14) | Uus erand tuleks kehtestada seitsmeks aastaks, alates 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2020. |
| --- | --- |

(14)

Uus erand tuleks kehtestada seitsmeks aastaks, alates 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2020.

| (15) | Prantsusmaa peaks esitama vahearuande, mis võimaldab komisjonil hinnata, kas erandi tegemise põhjused on endiselt olemas, kas Prantsusmaa tehtud maksusoodustus on endiselt proportsionaalne ning kas oleks võimalik kavandada maksuerandi süsteemile alternatiivseid meetmeid, mis oleksid konkurentsivõimelise suhkruroo, suhkru ja rummi väärtusahela toetamiseks samuti piisavad, võttes arvesse nende rahvusvahelist mõõdet. |
| --- | --- |

(15)

Prantsusmaa peaks esitama vahearuande, mis võimaldab komisjonil hinnata, kas erandi tegemise põhjused on endiselt olemas, kas Prantsusmaa tehtud maksusoodustus on endiselt proportsionaalne ning kas oleks võimalik kavandada maksuerandi süsteemile alternatiivseid meetmeid, mis oleksid konkurentsivõimelise suhkruroo, suhkru ja rummi väärtusahela toetamiseks samuti piisavad, võttes arvesse nende rahvusvahelist mõõdet.

| (16) | Otsuses 2007/659/EÜ ei olnud algselt võimalik arvesse võtta uusi asjaolusid, mis ilmnesid pärast VSSi süsteemi reformi. Seetõttu on õigustatud kõnealune vähendatud VSSi määra süsteemi kohaldamine erandina alates 1. jaanuarist 2012, võttes arvesse ka asjaomase nelja äärepoolseima piirkonna eespool nimetatud struktuurilist ühiskondlikku ja majanduslikku olukorda. |
| --- | --- |

(16)

Otsuses 2007/659/EÜ ei olnud algselt võimalik arvesse võtta uusi asjaolusid, mis ilmnesid pärast VSSi süsteemi reformi. Seetõttu on õigustatud kõnealune vähendatud VSSi määra süsteemi kohaldamine erandina alates 1. jaanuarist 2012, võttes arvesse ka asjaomase nelja äärepoolseima piirkonna eespool nimetatud struktuurilist ühiskondlikku ja majanduslikku olukorda.

| (17) | Käesolev otsus ei piira ELi toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 võimalikku kohaldamist. |
| --- | --- |

(17)

Käesolev otsus ei piira ELi toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 võimalikku kohaldamist.

| (18) | Otsus 2007/659/EÜ tuleks seetõttu kehtetuks tunnistada, |
| --- | --- |

(18)

Otsus 2007/659/EÜ tuleks seetõttu kehtetuks tunnistada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Erandina ELi toimimise lepingu artiklist 110 lubatakse Prantsusmaal pikendada oma mandriosas Guadeloupe’il, Prantsuse Guajaanas, Martinique’il ja Réunionil toodetud traditsioonilise rummi suhtes direktiivi 92/84/EMÜ artiklis 3 alkoholile ettenähtud aktsiisi täismäärast väiksemat aktsiisimäära ja Prantsusmaa riigisiseste õigusaktide kohaselt kohaldatava maksu „cotisation sur les boissons alcooliques” (VSS) täismäärast väiksema VSSi määra kohaldamise aega.

Artikkel 2

Artiklis 1 sätestatud erand piirdub Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 110/2008 (4) II lisa punkti 1 alapunktis f määratletud rummiga, mis on toodetud Guadeloupe’il, Prantsuse Guajaanas, Martinique’il ja Réunionil tootmispaigas kogutud suhkruroost ning milles lenduvate ainete, välja arvatud etüül- ja metüülalkoholi sisaldus ühe hektoliitri absoluutse alkoholi kohta on vähemalt 225 grammi ja mille alkoholisisaldus on vähemalt 40 mahuprotsenti.

Artikkel 3

1.   Absoluutse alkoholi aastakvoot, mille suhtes kohaldatakse artiklis 2 osutatud rummi suhtes kohaldatavat artiklis 1 osutatud vähendatud VSSi ja aktsiisimäärasid, on 120 000 hl.

2.   Käesoleva otsuse artiklis 1 osutatud vähendatud aktsiisimäär ja VSSi määr võivad mõlemad olla väiksemad direktiiviga 92/84/EMÜ kehtestatud alkoholiaktsiisi alammäärast, kuid peavad moodustama vähemalt 50 % direktiivi 92/84/EMÜ artikli 3 kohaselt alkoholile kehtestatud täismäärast või VSSi täismäärast.

3.   Käesoleva artikli lõike 2 alusel lubatud kumuleeruv maksusoodustus ei tohi moodustada enam kui 50 % direktiivi 92/84/EMÜ artikli 3 kohaselt alkoholile kehtestatud täismäärast.

Artikkel 4

Prantsusmaa esitab komisjonile 31. juuliks 2017 aruande, mis võimaldab komisjonil hinnata, kas erandi tegemist õigustanud põhjused püsivad endiselt ning kas Prantsusmaa tehtud maksusoodustus on endiselt ja eeldatavasti ka edaspidi proportsionaalne ja piisav, et toetada Guadeloupe’il, Prantsuse Guajaanas, Martinique’il ja Réunionil konkurentsivõimelist suhkruroo, suhkru ja rummi väärtusahelat.

Artikkel 5

Käesolevat otsust kohaldatakse 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2020, välja arvatud artikkel 1 ning artikli 3 lõiked 1 ja 2, mida kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2012.

Artikkel 6

1.   Otsus 2007/659/EÜ tunnistatakse kehtetuks.

2.   Viiteid kehtetuks tunnistatud otsusele käsitatakse viidetena käesolevale otsusele.

Artikkel 7

Käesolev otsus on adresseeritud Prantsuse Vabariigile.

Brüssel, 20. veebruar 2014

Nõukogu nimel

eesistuja

K. HATZIDAKIS

---

(1)  16. jaanuari 2014. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  Nõukogu 9. oktoobri 2007. aasta otsus 2007/659/EÜ, millega lubatakse Prantsusmaal kohaldada oma ülemeredepartemangudes toodetud traditsioonilise rummi suhtes vähendatud aktsiisimäära (ELT L 270, 13.10.2007, lk 12).

2

(3)  Nõukogu 19. oktoobri 1992. aasta direktiiv 92/84/EMÜ alkoholi ja alkohoolsete jookide aktsiisimäärade ühtlustamise kohta (EÜT L 316, 31.10.1992, lk 29).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. jaanuari 2008. aasta määrus (EÜ) nr 110/2008 piiritusjookide määratlemise, kirjeldamise, esitlemise, märgistamise ja geograafiliste tähiste kaitse kohta (ELT L 39, 13.2.2008, lk 16).

4

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

| 28.2.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 59/4 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 59/4

---

NÕUKOGU OTSUS,

11. veebruar 2014,

mis käsitleb Euroopa Liidu ja Aserbaidžaani Vabariigi vahelise riigis ebaseaduslikult elavate isikute tagasivõtmise lepingu Euroopa Liidu nimel allkirjastamist

(2014/107/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 79 lõiget 3 koostoimes artikli 218 lõikega 5,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 19. detsembril 2011 volitas nõukogu komisjoni alustama Aserbaidžaani Vabariigiga läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Aserbaidžaani Vabariigi vahelise riigis ebaseaduslikult elavate isikute tagasivõtmise lepingu üle. Läbirääkimised lõppesid edukalt ning leping parafeeriti 29. juulil 2013. |
| --- | --- |

(1)

19. detsembril 2011 volitas nõukogu komisjoni alustama Aserbaidžaani Vabariigiga läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Aserbaidžaani Vabariigi vahelise riigis ebaseaduslikult elavate isikute tagasivõtmise lepingu üle. Läbirääkimised lõppesid edukalt ning leping parafeeriti 29. juulil 2013.

| (2) | Leping tuleks liidu nimel allkirjastada, tingimusel et see hiljem sõlmitakse. |
| --- | --- |

(2)

Leping tuleks liidu nimel allkirjastada, tingimusel et see hiljem sõlmitakse.

| (3) | Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artiklite 1 ja 2 kohaselt ja ilma et see piiraks kõnealuse protokolli artikli 4 kohaldamist ei osale need liikmesriigid käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole nende suhtes siduv ega kohaldatav. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artiklite 1 ja 2 kohaselt ja ilma et see piiraks kõnealuse protokolli artikli 4 kohaldamist ei osale need liikmesriigid käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole nende suhtes siduv ega kohaldatav.

| (4) | Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli nr 22 artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav, |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli nr 22 artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu ja Aserbaidžaani Vabariigi vahelise riigis ebaseaduslikult elavate isikute tagasivõtmise lepingu (1) allkirjastamiseks antakse liidu nimel luba.

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus nimetada isik(ud), kes on volitatud liidu nimel lepingule alla kirjutama.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 11. veebruar 2014

Nõukogu nimel

eesistuja

E. VENIZELOS

---

(1)  Lepingu tekst avaldatakse koos selle sõlmimise otsusega.

1

---

MÄÄRUSED

| 28.2.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 59/5 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 59/5

---

NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 190/2014,

24. veebruar 2014,

millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 461/2013, millega pärast määruse (EÜ) nr 597/2009 artikli 18 kohast aegumise läbivaatamist kehtestatakse Indiast pärit teatava polüetüleentereftalaadi impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 11. juuni 2009. aasta määrust (EÜ) nr 597/2009 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 13,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, mis on esitatud pärast nõuandekomiteega konsulteerimist,

ning arvestades järgmist:

A.   EELNENUD MENETLUS

| (1) | Nõukogu kehtestas määrusega (EÜ) nr 2603/2000 (2) Indiast pärit polüetüleentereftalaadi impordi suhtes tasakaalustavad meetmed. Kõnealused meetmed jäeti aegumise läbivaatamise järel viimati kehtima nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 461/2013 (3). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu kehtestas määrusega (EÜ) nr 2603/2000 (2) Indiast pärit polüetüleentereftalaadi impordi suhtes tasakaalustavad meetmed. Kõnealused meetmed jäeti aegumise läbivaatamise järel viimati kehtima nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 461/2013 (3).

| (2) | Nõukogu kehtestas määrusega (EÜ) nr 2604/2000 (4) Indiast pärit polüetüleentereftalaadi impordi suhtes dumpinguvastased meetmed. Kõnealused meetmed jäeti aegumise läbivaatamise järel viimati kehtima nõukogu määrusega (EÜ) nr 192/2007 (5). Komisjon algatas 24. veebruaril 2012 uue aegumise läbivaatamise. Nõukogu lükkas rakendusotsusega 2013/226/EL (6) tagasi komisjoni ettepaneku nõukogu rakendusmääruse kohta, mis käsitles muu hulgas Indiast pärit polüetüleentereftalaadi impordi suhtes dumpinguvastaste meetmete kehtima jätmist ning dumpinguvastased meetmed seega aegusid. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu kehtestas määrusega (EÜ) nr 2604/2000 (4) Indiast pärit polüetüleentereftalaadi impordi suhtes dumpinguvastased meetmed. Kõnealused meetmed jäeti aegumise läbivaatamise järel viimati kehtima nõukogu määrusega (EÜ) nr 192/2007 (5). Komisjon algatas 24. veebruaril 2012 uue aegumise läbivaatamise. Nõukogu lükkas rakendusotsusega 2013/226/EL (6) tagasi komisjoni ettepaneku nõukogu rakendusmääruse kohta, mis käsitles muu hulgas Indiast pärit polüetüleentereftalaadi impordi suhtes dumpinguvastaste meetmete kehtima jätmist ning dumpinguvastased meetmed seega aegusid.

| (3) | Komisjon kiitis 2000. aastal otsusega 2000/745/EÜ (7) heaks hinnakohustused, mida pakkusid nii dumpingu- kui ka subsiidiumivastaste menetlustega seoses muu hulgas India äriühingud Pearl Engineering Polymers Limited (edaspidi „Pearl”) ja Reliance Industries Limited (edaspidi „Reliance”). Komisjon kiitis 2005. aastal otsusega 2005/697/EÜ (8) heaks kohustuse India äriühingult South ASEAN Petrochem Limited, kes ühinemise tulemusena võttis nimeks Dhunseri Petrochem & Tea Limited (edaspidi „Dhunseri”) (9). |
| --- | --- |

(3)

Komisjon kiitis 2000. aastal otsusega 2000/745/EÜ (7) heaks hinnakohustused, mida pakkusid nii dumpingu- kui ka subsiidiumivastaste menetlustega seoses muu hulgas India äriühingud Pearl Engineering Polymers Limited (edaspidi „Pearl”) ja Reliance Industries Limited (edaspidi „Reliance”). Komisjon kiitis 2005. aastal otsusega 2005/697/EÜ (8) heaks kohustuse India äriühingult South ASEAN Petrochem Limited, kes ühinemise tulemusena võttis nimeks Dhunseri Petrochem & Tea Limited (edaspidi „Dhunseri”) (9).

B.   KOHUSTUSTE TÜHISTAMINE JA RAKENDUSMÄÄRUSE (EL) nr 461/2013 MUUTMINE

| (4) | Komisjon tühistas rakendusotsusega 2014/109/EL (10) heakskiidu kolme India äriühingu Dhunseri, Reliance ja Pearl pakutud kohustustele. Seetõttu tuleks rakendusmääruse (EL) nr 461/2013 artikli 1 lõige 4 ja artikkel 2 koos kõnealuse määruse lisaga kehtetuks tunnistada. Sellest tulenevalt tuleks rakendusmääruse (EL) nr 461/2013 artikli 1 lõikega 2 kehtestatud lõplikku tasakaalustavat tollimaksu kohaldada äriühingute Dhunseri, Reliance ja Pearl toodetud polüetüleentereftalaadi impordi suhtes (Dhunseri TARICi lisakood A585, Reliance'i TARICi lisakood A181 ja Pearli TARICi lisakood A182), |
| --- | --- |

(4)

Komisjon tühistas rakendusotsusega 2014/109/EL (10) heakskiidu kolme India äriühingu Dhunseri, Reliance ja Pearl pakutud kohustustele. Seetõttu tuleks rakendusmääruse (EL) nr 461/2013 artikli 1 lõige 4 ja artikkel 2 koos kõnealuse määruse lisaga kehtetuks tunnistada. Sellest tulenevalt tuleks rakendusmääruse (EL) nr 461/2013 artikli 1 lõikega 2 kehtestatud lõplikku tasakaalustavat tollimaksu kohaldada äriühingute Dhunseri, Reliance ja Pearl toodetud polüetüleentereftalaadi impordi suhtes (Dhunseri TARICi lisakood A585, Reliance'i TARICi lisakood A181 ja Pearli TARICi lisakood A182),

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Rakendusmääruse (EL) nr 461/2013 artikli 1 lõige 4 ja artikkel 2 ning kõnealuse määruse lisa tunnistatakse kehtetuks.

2.   Rakendusmääruse (EL) nr 461/2013 artikli 1 lõige 5 nummerdatakse ümber artikli 1 lõikeks 4.

3.   Rakendusmääruse (EL) nr 461/2013 artikkel 3 nummerdatakse ümber artikliks 2.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. veebruar 2014

Nõukogu nimel

eesistuja

K. ARVANITOPOULOS

---

(1)  ELT L 188, 18.7.2009, lk 93.

1

(2)  Nõukogu 27. novembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 2603/2000, millega kehtestatakse teatava Indiast, Malaisiast ja Taist pärineva polüetüleentereftalaadi impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse selle suhtes kehtestatud ajutine tollimaks ning lõpetatakse subsiidiumidevastane menetlus teatava Indoneesiast, Korea Vabariigist ja Taiwanist pärineva polüetüleentereftalaadi impordi suhtes (EÜT L 301, 30.11.2000, lk 1).

2

(3)  Nõukogu 21. mai 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 461/2013, millega pärast määruse (EÜ) nr 597/2009 artikli 18 kohast aegumise läbivaatamist kehtestatakse Indiast pärit teatava polüetüleentereftalaadi impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks (ELT L 137, 23.5.2013, lk 1).

3

(4)  Nõukogu 27. novembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 2604/2000, millega kehtestatakse teatava Indiast, Indoneesiast, Malaisiast, Korea Vabariigist, Taiwanist ja Taist pärineva polüetüleentereftalaadi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (EÜT L 301, 30.11.2000, lk 21).

4

(5)  Nõukogu 22. veebruari 2007. aasta määrus (EÜ) nr 192/2007, millega pärast määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõigete 2 ja 3 kohast aegumise läbivaatamist ja osalist vahepealset läbivaatamist kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Indiast, Indoneesiast, Malaisiast, Korea Vabariigist, Taist ja Taiwanist pärit teatava polüetüleentereflataadi impordi suhtes (ELT L 59, 27.2.2007, lk 1).

5

(6)  Nõukogu 21. mai 2013. aasta rakendusotsus 2013/226/EL, millega lükatakse tagasi nõukogu rakendusmääruse ettepanek, millega kehtestatakse pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist lõplik dumpinguvastane tollimaks Indiast, Taiwanist ja Taist pärit teatava polüetüleentereftalaadi impordi suhtes ning lõpetatakse aegumise läbivaatamise menetlus Indoneesiast ja Malaisiast pärit teatava polüetüleentereftalaadi impordi suhtes niivõrd, kuivõrd ettepanekuga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Indiast, Taiwanist ja Taist pärit teatava polüetüleentereftalaadi impordi suhtes (ELT L 136, 23.5.2013, lk 12).

6

(7)  Komisjoni 29. novembri 2000. aasta otsus 2000/745/EÜ, millega kiidetakse heaks seoses muu hulgas Indiast pärit polüetüleentereftalaadi importi käsitleva dumpinguvastase menetlusega pakutud kohustused (EÜT L 301, 30.11.2000, lk 88).

7

(8)  Komisjoni 12. septembri 2005. aasta otsus 2005/697/EÜ, millega muudetakse otsust 2000/745/EÜ, millega kiidetakse heaks seoses muu hulgas Indiast pärit polüetüleentereftalaadi importi käsitleva dumpinguvastase menetlusega pakutud kohustused (ELT L 266, 11.10.2005, lk 62).

8

(9)  Teade tasakaalustavate meetmete kohta, mis kehtivad teatava Indiast pärit polüetüleentereftalaadi importimise suhtes Euroopa Liitu: nime muutus äriühingu puhul, mille suhtes kohaldatakse individuaalset tasakaalustavat tollimaksu (ELT C 335, 11.12.2010, lk 7).

9

(10)  Komisjoni 4. veebruari 2014. aasta rakendusotsus 2014/109/EL, millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2000/745/EÜ, millega kiidetakse heaks seoses muu hulgas Indiast pärit polüetüleentereftalaadi importi käsitleva dumpinguvastase menetlusega pakutud kohustused (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 35).

10

Euroopa Liidu Teataja

---

| 28.2.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 59/7 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 59/7

---

NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 191/2014,

24. veebruar 2014,

millega kehtestatakse pärast määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist teatavate Lõuna-Aafrika Vabariigist pärit mangaandioksiidide impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 11 lõiget 2,

võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

1.   Kehtivad meetmed

| (1) | Nõukogu kehtestas pärast dumpinguvastast uurimist (edaspidi „esialgne uurimine”) nõukogu määrusega (EÜ) nr 221/2008 (2) 17,1 %-lise lõpliku dumpinguvastase tollimaksu Lõuna-Aafrika Vabariigist (edaspidi „Lõuna-Aafrika”) pärit elektrolüütiliste mangaandioksiidide (st elektrolüütilisel teel toodetud mangaandioksiidide) impordi suhtes, mida ei ole pärast elektrolüüsi termotöödeldud ning mis kuuluvad CN-koodi ex 2820 10 00 alla (edaspidi „kehtivad dumpinguvastased meetmed”). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu kehtestas pärast dumpinguvastast uurimist (edaspidi „esialgne uurimine”) nõukogu määrusega (EÜ) nr 221/2008 (2) 17,1 %-lise lõpliku dumpinguvastase tollimaksu Lõuna-Aafrika Vabariigist (edaspidi „Lõuna-Aafrika”) pärit elektrolüütiliste mangaandioksiidide (st elektrolüütilisel teel toodetud mangaandioksiidide) impordi suhtes, mida ei ole pärast elektrolüüsi termotöödeldud ning mis kuuluvad CN-koodi ex 2820 10 00 alla (edaspidi „kehtivad dumpinguvastased meetmed”).

2.   Taotlus aegumise läbivaatamise algatamiseks

| (2) | Pärast kehtivate dumpinguvastaste meetmete eelseisvat aegumist käsitleva teate (3) avaldamist laekus komisjonile 11. detsembril 2012 taotlus kõnealuste meetmete aegumise läbivaatamise algatamiseks vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2. Taotluse esitasid liidu kaks ainsat elektrolüütiliste mangaandioksiidide tootjat: äriühingud Cegasa Internacional SA ja Tosoh Hellas A.I.C. (edaspidi „taotluse esitajad”). |
| --- | --- |

(2)

Pärast kehtivate dumpinguvastaste meetmete eelseisvat aegumist käsitleva teate (3) avaldamist laekus komisjonile 11. detsembril 2012 taotlus kõnealuste meetmete aegumise läbivaatamise algatamiseks vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2. Taotluse esitasid liidu kaks ainsat elektrolüütiliste mangaandioksiidide tootjat: äriühingud Cegasa Internacional SA ja Tosoh Hellas A.I.C. (edaspidi „taotluse esitajad”).

| (3) | Taotlus põhines väitel, et kehtivate dumpinguvastaste meetmete aegumine tooks tõenäoliselt kaasa liidu tootmisharule kahju tekitava dumpingu kordumise. |
| --- | --- |

(3)

Taotlus põhines väitel, et kehtivate dumpinguvastaste meetmete aegumine tooks tõenäoliselt kaasa liidu tootmisharule kahju tekitava dumpingu kordumise.

3.   Aegumise läbivaatamise algatamine

| (4) | Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist otsustanud, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, andis komisjon 12. märtsil 2013Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teates (4) (edaspidi „algatamisteade”) teada, et algatatakse aegumise läbivaatamine vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2. |
| --- | --- |

(4)

Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist otsustanud, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, andis komisjon 12. märtsil 2013Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teates (4) (edaspidi „algatamisteade”) teada, et algatatakse aegumise läbivaatamine vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2.

4.   Uurimine

4.1.   Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood

| (5) | Dumpingu kordumise tõenäosuse uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2012 kuni 31. detsembrini 2012 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt oluliste arengusuundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. jaanuarist 2009 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”). |
| --- | --- |

(5)

Dumpingu kordumise tõenäosuse uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2012 kuni 31. detsembrini 2012 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt oluliste arengusuundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. jaanuarist 2009 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

4.2.   Uurimisega seotud isikud

| (6) | Komisjon teatas aegumise läbivaatamise algatamisest ametlikult taotluse esitajatele, Lõuna-Aafrika eksportivale tootjale, importijatele, teadaolevalt asjaga seotud liidu kasutajatele ja nende ühendustele ning asjaomase eksportiva riigi esindajatele. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon teatas aegumise läbivaatamise algatamisest ametlikult taotluse esitajatele, Lõuna-Aafrika eksportivale tootjale, importijatele, teadaolevalt asjaga seotud liidu kasutajatele ja nende ühendustele ning asjaomase eksportiva riigi esindajatele.

| (7) | Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates määratud tähtaja jooksul. Kõik huvitatud isikud, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, kuulati ära. |
| --- | --- |

(7)

Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates määratud tähtaja jooksul. Kõik huvitatud isikud, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, kuulati ära.

| (8) | Arvestades, et endast teatanud huvitatud isikuid oli vähe, ei olnud vaja teha huvitatud isikute väljavõttelist uuringut. |
| --- | --- |

(8)

Arvestades, et endast teatanud huvitatud isikuid oli vähe, ei olnud vaja teha huvitatud isikute väljavõttelist uuringut.

| (9) | Küsimustiku vastused saadi Lõuna-Aafrika eksportivalt tootjalt, kahelt liidu tootjalt ja kahelt kasutajalt, kes kuulusid samasse seotud äriühingute rühmitusse. |
| --- | --- |

(9)

Küsimustiku vastused saadi Lõuna-Aafrika eksportivalt tootjalt, kahelt liidu tootjalt ja kahelt kasutajalt, kes kuulusid samasse seotud äriühingute rühmitusse.

| (10) | Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta dumpingu ja sellest tuleneva kahju kordumise tõenäosuse ja liidu huvide kindlakstegemiseks vajalikuks pidas. Kontrollkäigud korraldati järgmiste äriühingute valdustesse:






  a) | liidu tootjad







  — | Cegasa Internacional SA (edaspidi „Cegasa”) |
| --- | --- | --- | --- |

(10)

Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta dumpingu ja sellest tuleneva kahju kordumise tõenäosuse ja liidu huvide kindlakstegemiseks vajalikuks pidas. Kontrollkäigud korraldati järgmiste äriühingute valdustesse:

a)

liidu tootjad

—

Cegasa Internacional SA (edaspidi „Cegasa”)

| — | Tosoh Hellas A.I.C („THA”) |
| --- | --- |

—

Tosoh Hellas A.I.C („THA”)

| b) | Lõuna-Aafrika eksportivad tootjad







  — | Delta E.M.D. (Pty) Ltd. |
| --- | --- | --- |

b)

Lõuna-Aafrika eksportivad tootjad

—

Delta E.M.D. (Pty) Ltd.

| c) | kasutajad







  — | Panasonic Energy Belgium NV. |
| --- | --- | --- |

c)

kasutajad

—

Panasonic Energy Belgium NV.

| (11) | 29. oktoobril 2013 avaldas komisjon kõigile huvitatud isikutele olulised tõsiasjad ja argumendid, mille põhjal ta kavatses teha ettepaneku säilitada kehtivad dumpinguvastased meetmed. Isikutele anti veel kord võimalus esitada oma kommentaarid ning soovijad said osaleda ärakuulamisel ärakuulamise eest vastutava ametniku juureolekul. Komisjon kaalus huvitatud isikute kommentaare ning allpool on esitatud vastused neile. |
| --- | --- |

(11)

29. oktoobril 2013 avaldas komisjon kõigile huvitatud isikutele olulised tõsiasjad ja argumendid, mille põhjal ta kavatses teha ettepaneku säilitada kehtivad dumpinguvastased meetmed. Isikutele anti veel kord võimalus esitada oma kommentaarid ning soovijad said osaleda ärakuulamisel ärakuulamise eest vastutava ametniku juureolekul. Komisjon kaalus huvitatud isikute kommentaare ning allpool on esitatud vastused neile.

B.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

| (12) | Käesolevas läbivaatamises on vaatlusalune toode sama kui määruses (EÜ) nr 221/2008 määratletud toode, st Lõuna-Aafrika Vabariigist pärit elektrolüütilised mangaandioksiidid (st elektrolüütilisel teel toodetud mangaandioksiidid), mida ei ole pärast elektrolüüsi termotöödeldud ja mis kuuluvad CN-koodi ex 2820 10 00 alla (edaspidi „läbivaatamisele kuuluv toode”). Läbivaatamisele kuuluvat toodet on kahte liiki: süsinik-tsink-tüüpi elektrolüütilised mangaandioksiidid ja leeliselised elektrolüütilised mangaandioksiidid. |
| --- | --- |

(12)

Käesolevas läbivaatamises on vaatlusalune toode sama kui määruses (EÜ) nr 221/2008 määratletud toode, st Lõuna-Aafrika Vabariigist pärit elektrolüütilised mangaandioksiidid (st elektrolüütilisel teel toodetud mangaandioksiidid), mida ei ole pärast elektrolüüsi termotöödeldud ja mis kuuluvad CN-koodi ex 2820 10 00 alla (edaspidi „läbivaatamisele kuuluv toode”). Läbivaatamisele kuuluvat toodet on kahte liiki: süsinik-tsink-tüüpi elektrolüütilised mangaandioksiidid ja leeliselised elektrolüütilised mangaandioksiidid.

| (13) | Läbivaatamisega seotud uurimine, nagu ka esialgne uurimine, kinnitas, et liidu turule imporditud läbivaatamisele kuuluv toode ning eksportiva tootja toodetud ja omamaistel turgudel müüdud tooted ning liidu tootmisharu toodetud ja liidu turul müüdud tooted (edaspidi „samasugune toode”) on samasuguste füüsikaliste ja keemiliste põhiomaduste ning kasutusvaldkondadega. Seepärast käsitatakse neid samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(13)

Läbivaatamisega seotud uurimine, nagu ka esialgne uurimine, kinnitas, et liidu turule imporditud läbivaatamisele kuuluv toode ning eksportiva tootja toodetud ja omamaistel turgudel müüdud tooted ning liidu tootmisharu toodetud ja liidu turul müüdud tooted (edaspidi „samasugune toode”) on samasuguste füüsikaliste ja keemiliste põhiomaduste ning kasutusvaldkondadega. Seepärast käsitatakse neid samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

C.   DUMPINGU KORDUMISE TÕENÄOSUS

1.   Sissejuhatavad märkused

| (14) | Kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 2 kontrollis komisjon, kas kehtivate meetmete aegumine võiks tõenäoliselt põhjustada dumpingu jätkumist. |
| --- | --- |

(14)

Kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 2 kontrollis komisjon, kas kehtivate meetmete aegumine võiks tõenäoliselt põhjustada dumpingu jätkumist.

2.   Dumpinguhinnaga import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil

| (15) | Pärast meetmete kehtestamist kahanes import Lõuna-Aafrikast liitu peaaegu olematuks ning aastatel 2010–2011 ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olid eksporditud kogused väga väikesed. Et hinnata, kas ainus teadaolev eksportiv tootja Delta EMD (Pty) Ltd. (edaspidi „Delta”) eksportis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liitu dumpinguhindadega, saatis komisjon nimetatud äriühingule küsimustiku. Komisjon sai vastuse, mis sisaldas andmeid omamaise müügi, liitu suunatud ekspordi ja muudesse sihtkohtadesse suunatud ekspordi kohta. Esitatud vastust kontrolliti allpool kirjeldatud viisil. |
| --- | --- |

(15)

Pärast meetmete kehtestamist kahanes import Lõuna-Aafrikast liitu peaaegu olematuks ning aastatel 2010–2011 ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olid eksporditud kogused väga väikesed. Et hinnata, kas ainus teadaolev eksportiv tootja Delta EMD (Pty) Ltd. (edaspidi „Delta”) eksportis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liitu dumpinguhindadega, saatis komisjon nimetatud äriühingule küsimustiku. Komisjon sai vastuse, mis sisaldas andmeid omamaise müügi, liitu suunatud ekspordi ja muudesse sihtkohtadesse suunatud ekspordi kohta. Esitatud vastust kontrolliti allpool kirjeldatud viisil.

2.1.   Normaalväärtus

| (16) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 uuriti Delta omamaist müüki, et näha, kas samasuguse toote kogumüük sõltumatutele klientidele on tüüpiline, võrreldes tema liitu suunatud ekspordi kogumahuga, st kas sellise müügi kogumaht moodustas vähemalt 5 % kogu läbivaatamisele kuuluva toote eksportmüügist liitu. |
| --- | --- |

(16)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 uuriti Delta omamaist müüki, et näha, kas samasuguse toote kogumüük sõltumatutele klientidele on tüüpiline, võrreldes tema liitu suunatud ekspordi kogumahuga, st kas sellise müügi kogumaht moodustas vähemalt 5 % kogu läbivaatamisele kuuluva toote eksportmüügist liitu.

| (17) | Läbivaatamisele kuuluva toote omamaine müük oli küll tüüpiline, kuid tavapärase kaubandustegevuse käigus müüki ei toimunud, sest Delta omamaine elektrolüütiliste mangaandioksiidide müük ei olnud kasumlik. Seepärast arvutati normaalväärtus vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3. |
| --- | --- |

(17)

Läbivaatamisele kuuluva toote omamaine müük oli küll tüüpiline, kuid tavapärase kaubandustegevuse käigus müüki ei toimunud, sest Delta omamaine elektrolüütiliste mangaandioksiidide müük ei olnud kasumlik. Seepärast arvutati normaalväärtus vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3.

| (18) | Aluseks võeti elektrolüütiliste mangaandioksiidide tootmise tegelik kulu, millele lisati mõistlikud müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumisummad vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 6. |
| --- | --- |

(18)

Aluseks võeti elektrolüütiliste mangaandioksiidide tootmise tegelik kulu, millele lisati mõistlikud müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumisummad vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 6.

| (19) | Müügi-, üld- ja halduskulud arvutati algmääruse artikli 2 lõike 6 punkti c kohaselt, sest Delta tavapärase kaubandustegevuse käigus müüki ei toimunud ning kõnealuse määruse artikli 2 lõike 6 punkt a ja punkt b ei olnud kohaldatavad, kuna uurimine ei hõlmanud teisi eksportijaid ega tootjaid, ning Delta ei tegele sama üldkategooria teiste toodete müügiga. Seepärast peeti mõistlikuks meetodiks esialgse uurimise müügi-, üld- ja halduskulude kasutamist, mille tulemusena saadud osakaal oli peaaegu sama kui tegelikel müügi-, üld- ja halduskuludel. |
| --- | --- |

(19)

Müügi-, üld- ja halduskulud arvutati algmääruse artikli 2 lõike 6 punkti c kohaselt, sest Delta tavapärase kaubandustegevuse käigus müüki ei toimunud ning kõnealuse määruse artikli 2 lõike 6 punkt a ja punkt b ei olnud kohaldatavad, kuna uurimine ei hõlmanud teisi eksportijaid ega tootjaid, ning Delta ei tegele sama üldkategooria teiste toodete müügiga. Seepärast peeti mõistlikuks meetodiks esialgse uurimise müügi-, üld- ja halduskulude kasutamist, mille tulemusena saadud osakaal oli peaaegu sama kui tegelikel müügi-, üld- ja halduskuludel.

| (20) | Pärast andmete avaldamist palus Delta, et komisjon väljendaks arvestusliku normaalväärtuse arvutamisel eespool kirjeldatud moel arvutatud müügi-, üld- ja halduskulusid osana tootmiskuludest, mitte käibest. Arvestades, et kogu omamaine müük ei olnud kasumlik, tähendaks käibe kasutamine müügi-, üld- ja halduskulude paisutamist. Komisjon aktsepteeris Delta väidet ning lisas normaalväärtuse arvutamisel müügi-, üld- ja halduskulud protsendimäärana ühe kilo tootmiskuludest käesoleva läbivaatamisega seotud uurimisperioodi alusel. |
| --- | --- |

(20)

Pärast andmete avaldamist palus Delta, et komisjon väljendaks arvestusliku normaalväärtuse arvutamisel eespool kirjeldatud moel arvutatud müügi-, üld- ja halduskulusid osana tootmiskuludest, mitte käibest. Arvestades, et kogu omamaine müük ei olnud kasumlik, tähendaks käibe kasutamine müügi-, üld- ja halduskulude paisutamist. Komisjon aktsepteeris Delta väidet ning lisas normaalväärtuse arvutamisel müügi-, üld- ja halduskulud protsendimäärana ühe kilo tootmiskuludest käesoleva läbivaatamisega seotud uurimisperioodi alusel.

| (21) | Kasumi arvutamiseks kasutati sama metoodikat kui esialgses uurimises, st lähtuti Lõuna-Aafrikas läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vältel kohaldatud pikaajalise laenuvõimaluse turuintressimäärast vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 6 punktile c. Delta ei müü omamaisel turul muid tooteid ning teadaolevalt ei ole Lõuna-Aafrikas teisi elektrolüütiliste mangaandioksiidide tootjaid ega muid sama üldkategooria toodete tootjaid, kelle kasumi andmeid oleks saanud kasutada. |
| --- | --- |

(21)

Kasumi arvutamiseks kasutati sama metoodikat kui esialgses uurimises, st lähtuti Lõuna-Aafrikas läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vältel kohaldatud pikaajalise laenuvõimaluse turuintressimäärast vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 6 punktile c. Delta ei müü omamaisel turul muid tooteid ning teadaolevalt ei ole Lõuna-Aafrikas teisi elektrolüütiliste mangaandioksiidide tootjaid ega muid sama üldkategooria toodete tootjaid, kelle kasumi andmeid oleks saanud kasutada.

| (22) | Pärast andmete avaldamist esitas liidu tootmisharu taotluse, et komisjon lähtuks normaalväärtuse arvutamisel müügist USAsse, sest selle funktsioon on sama kui omamaisel turul toimuval müügil, vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3. |
| --- | --- |

(22)

Pärast andmete avaldamist esitas liidu tootmisharu taotluse, et komisjon lähtuks normaalväärtuse arvutamisel müügist USAsse, sest selle funktsioon on sama kui omamaisel turul toimuval müügil, vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3.

| (23) | See taotlus lükati tagasi, sest normaalväärtus arvutati vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3, kasutades sama metoodikat kui esialgses uurimises, ning seega toimus see kooskõlas kõnealuse määruse artikli 11 lõikega 9. |
| --- | --- |

(23)

See taotlus lükati tagasi, sest normaalväärtus arvutati vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3, kasutades sama metoodikat kui esialgses uurimises, ning seega toimus see kooskõlas kõnealuse määruse artikli 11 lõikega 9.

2.2.   Ekspordihind

| (24) | Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil eksporditi elektrolüütilisi mangaandioksiide liitu väga väikestes kogustes ning need kogused müüdi otse liidus asuvale sõltumatule importijale. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8 võeti ekspordihinnaks hind, mille importija maksis Deltale. |
| --- | --- |

(24)

Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil eksporditi elektrolüütilisi mangaandioksiide liitu väga väikestes kogustes ning need kogused müüdi otse liidus asuvale sõltumatule importijale. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8 võeti ekspordihinnaks hind, mille importija maksis Deltale.

2.3.   Võrdlus

| (25) | Ekspordihinna ja arvestusliku normaalväärtuse võrdlemisel võeti arvesse väidetavaid ja kinnitatud korrigeerimisi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10, st veokulusid, kindlustust, krediidikulusid ja käitluskulusid ekspordipoolel. Normaalväärtus arvutati tehasest hankimise tasandil ning selleks jäeti kõrvale veokulud ja krediidikulud. Pakendamise ja tehnilise abi kulusid kõrvale ei jäetud, sest need olid juba tootmiskuludesse sisse arvestatud ning seega sisaldasid neid nii ekspordihind kui ka arvestuslik normaalväärtus. |
| --- | --- |

(25)

Ekspordihinna ja arvestusliku normaalväärtuse võrdlemisel võeti arvesse väidetavaid ja kinnitatud korrigeerimisi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10, st veokulusid, kindlustust, krediidikulusid ja käitluskulusid ekspordipoolel. Normaalväärtus arvutati tehasest hankimise tasandil ning selleks jäeti kõrvale veokulud ja krediidikulud. Pakendamise ja tehnilise abi kulusid kõrvale ei jäetud, sest need olid juba tootmiskuludesse sisse arvestatud ning seega sisaldasid neid nii ekspordihind kui ka arvestuslik normaalväärtus.

2.4.   Dumpingumarginaal

| (26) | Leiti, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ei müünud Delta elektrolüütilisi mangaandioksiide liitu dumpinguhinnaga. Samas olid asjaomased kogused äärmiselt väikesed ja seega ei saa ainult selle tõdemuse põhjal otsustada dumpingu kordumise tõenäosuse üle juhul, kui meetmed aeguvad. |
| --- | --- |

(26)

Leiti, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ei müünud Delta elektrolüütilisi mangaandioksiide liitu dumpinguhinnaga. Samas olid asjaomased kogused äärmiselt väikesed ja seega ei saa ainult selle tõdemuse põhjal otsustada dumpingu kordumise tõenäosuse üle juhul, kui meetmed aeguvad.

3.   Tõendid dumpingu kordumise tõenäosuse kohta

| (27) | Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liitu suunatud müügi põhjal ei saanud teha mingeid järeldusi ja seepärast uuris komisjon, kas oli tõendeid selle kohta, et meetmete aegumise korral dumping tõenäoliselt korduks. Selle tegevuse käigus analüüsiti järgmisi elemente: ekspordihind Lõuna-Aafrikast teistesse sihtkohtadesse, tootmisvõimsus ja kasutamata tootmisvõimsus Lõuna-Aafrikas ning liidu turu ja muude kolmandate riikide turgude atraktiivsus. |
| --- | --- |

(27)

Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liitu suunatud müügi põhjal ei saanud teha mingeid järeldusi ja seepärast uuris komisjon, kas oli tõendeid selle kohta, et meetmete aegumise korral dumping tõenäoliselt korduks. Selle tegevuse käigus analüüsiti järgmisi elemente: ekspordihind Lõuna-Aafrikast teistesse sihtkohtadesse, tootmisvõimsus ja kasutamata tootmisvõimsus Lõuna-Aafrikas ning liidu turu ja muude kolmandate riikide turgude atraktiivsus.

3.1.   Eksport Lõuna-Aafrikast muudesse sihtkohtadesse

| (28) | Delta toodab nii leeliselisi elektrolüütilisi mangaandioksiide kui ka süsinik-tsink-tüüpi elektrolüütilisi mangaandioksiide. Arvestades, et liidus on nõudlust leeliseliste elektrolüütiliste mangaandioksiidide ja (vähemal määral) ka süsinik-tsink-tüüpi elektrolüütiliste mangaandioksiidide järele, uuris komisjon mõlema liigi hindu ekspordil kolmandatesse riikidesse läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Kõnealust müüki võrreldi eespool kirjeldatud moel arvutatud arvestusliku normaalväärtusega, võttes arvesse erinevusi, mis mõjutavad hindade võrreldavust. |
| --- | --- |

(28)

Delta toodab nii leeliselisi elektrolüütilisi mangaandioksiide kui ka süsinik-tsink-tüüpi elektrolüütilisi mangaandioksiide. Arvestades, et liidus on nõudlust leeliseliste elektrolüütiliste mangaandioksiidide ja (vähemal määral) ka süsinik-tsink-tüüpi elektrolüütiliste mangaandioksiidide järele, uuris komisjon mõlema liigi hindu ekspordil kolmandatesse riikidesse läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Kõnealust müüki võrreldi eespool kirjeldatud moel arvutatud arvestusliku normaalväärtusega, võttes arvesse erinevusi, mis mõjutavad hindade võrreldavust.

| (29) | Läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ajal moodustas ligikaudu kaks kolmandikku kogu Delta ekspordist leeliseliste elektrolüütiliste mangaandioksiidide müük USAsse, mis on Delta olulisim eksporditurg, ning see müük ei toimunud dumpinguhinnaga. Samas leiti, et muudesse sihtkohtadesse (nt Tai, Korea, Hiina, Brasiilia) müüdi leeliselisi elektrolüütilisi mangaandioksiide väiksemates kogustes ning see eksport toimus dumpinguhindadega, kusjuures dumpingumarginaal jäi vahemikku 2–21 %. Lisaks leiti, et muudesse sihtkohtadesse eksporditud süsinik-tsink-tüüpi elektrolüütiliste mangaandioksiidide müük toimus valdavalt madalate hindadega ja väikestes kogustes ning dumpingumarginaalid olid kõrgemad, jäädes vahemikku 13–66 %. |
| --- | --- |

(29)

Läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ajal moodustas ligikaudu kaks kolmandikku kogu Delta ekspordist leeliseliste elektrolüütiliste mangaandioksiidide müük USAsse, mis on Delta olulisim eksporditurg, ning see müük ei toimunud dumpinguhinnaga. Samas leiti, et muudesse sihtkohtadesse (nt Tai, Korea, Hiina, Brasiilia) müüdi leeliselisi elektrolüütilisi mangaandioksiide väiksemates kogustes ning see eksport toimus dumpinguhindadega, kusjuures dumpingumarginaal jäi vahemikku 2–21 %. Lisaks leiti, et muudesse sihtkohtadesse eksporditud süsinik-tsink-tüüpi elektrolüütiliste mangaandioksiidide müük toimus valdavalt madalate hindadega ja väikestes kogustes ning dumpingumarginaalid olid kõrgemad, jäädes vahemikku 13–66 %.

| (30) | Pärast andmete avaldamist väitis liidu tootmisharu, et komisjon ei tohiks läbivaatamisega seotud uurimisperioodil USAsse toimunud müüki arvesse võtta, sest sellele turule suunatud hinnad ei olnud sobiv alus selle kohta, milliseks võiksid kujuneda müügihinnad liidu turule pärast meetmete aegumist. |
| --- | --- |

(30)

Pärast andmete avaldamist väitis liidu tootmisharu, et komisjon ei tohiks läbivaatamisega seotud uurimisperioodil USAsse toimunud müüki arvesse võtta, sest sellele turule suunatud hinnad ei olnud sobiv alus selle kohta, milliseks võiksid kujuneda müügihinnad liidu turule pärast meetmete aegumist.

| (31) | Delta aga palus komisjonil pärast andmete avaldamist pöörata erilist tähelepanu USAsse suunatud müügile, mis moodustab suurema osa nende leeliseliste elektrolüütiliste mangaandioksiidide ekspordist ja on liidu turuga kõige paremini võrreldav. |
| --- | --- |

(31)

Delta aga palus komisjonil pärast andmete avaldamist pöörata erilist tähelepanu USAsse suunatud müügile, mis moodustab suurema osa nende leeliseliste elektrolüütiliste mangaandioksiidide ekspordist ja on liidu turuga kõige paremini võrreldav.

| (32) | Komisjon analüüsis kogueksporti kõigisse sihtkohtadesse, arvutas Delta kõigisse muudesse kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi kaalutud keskmise ekspordihinna ning uuris põhjalikult ka üksikute kolmandate riikide ekspordihindade üksikasju. Uurides dumpingu kordumise tõenäosust leiti, et arvesse tuleb võtta kogu eksportmüüki kõigisse sihtkohtadesse, eriti arvestades seda, kui suured olid hinnaerinevused eri eksporditurgude lõikes. |
| --- | --- |

(32)

Komisjon analüüsis kogueksporti kõigisse sihtkohtadesse, arvutas Delta kõigisse muudesse kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi kaalutud keskmise ekspordihinna ning uuris põhjalikult ka üksikute kolmandate riikide ekspordihindade üksikasju. Uurides dumpingu kordumise tõenäosust leiti, et arvesse tuleb võtta kogu eksportmüüki kõigisse sihtkohtadesse, eriti arvestades seda, kui suured olid hinnaerinevused eri eksporditurgude lõikes.

| (33) | USA turu iseärasused võimaldavad Deltal nõuda seal oluliselt kõrgemaid hindu kui mujal. USAs on nõudlus väga palju suurem omamaisest pakkumisest. Samuti kehtivad paljude potentsiaalsete konkurentide suhtes ranged turulepääsutõkked, sest Hiinast ja Austraaliast pärit impordi suhtes on kehtestatud kõrged dumpinguvastased tollimaksud. |
| --- | --- |

(33)

USA turu iseärasused võimaldavad Deltal nõuda seal oluliselt kõrgemaid hindu kui mujal. USAs on nõudlus väga palju suurem omamaisest pakkumisest. Samuti kehtivad paljude potentsiaalsete konkurentide suhtes ranged turulepääsutõkked, sest Hiinast ja Austraaliast pärit impordi suhtes on kehtestatud kõrged dumpinguvastased tollimaksud.

| (34) | Kirjeldatud asjaolusid arvestades ei ole mingit põhjust, miks komisjon peaks oma uurimise aluseks võtma üksnes keskmise ekspordihinna või uurima vaid ühte riiki suunatud eksportmüüki selle asemel, et analüüsida kogueksporti kõigisse sihtkohtadesse. |
| --- | --- |

(34)

Kirjeldatud asjaolusid arvestades ei ole mingit põhjust, miks komisjon peaks oma uurimise aluseks võtma üksnes keskmise ekspordihinna või uurima vaid ühte riiki suunatud eksportmüüki selle asemel, et analüüsida kogueksporti kõigisse sihtkohtadesse.

| (35) | Delta hinnakujundus teistel eksporditurgudel peale liidu näitab, et kuigi eksport olulisimale turule (USAsse) ei toimunud dumpinguhindadega, siis müük mujale toimus dumpinguhindadega. Selleks, et hinnata dumpingu kordumise tõenäosust meetmete aegumise korral, on seega vaja täiendavaid näitajaid, mida on kirjeldatud allpool. |
| --- | --- |

(35)

Delta hinnakujundus teistel eksporditurgudel peale liidu näitab, et kuigi eksport olulisimale turule (USAsse) ei toimunud dumpinguhindadega, siis müük mujale toimus dumpinguhindadega. Selleks, et hinnata dumpingu kordumise tõenäosust meetmete aegumise korral, on seega vaja täiendavaid näitajaid, mida on kirjeldatud allpool.

3.2.   Tootmisvõimsus ja kasutamata tootmisvõimsus Lõuna-Aafrikas

| (36) | Deltal on elektrolüütiliste mangaandioksiidide tootmiseks kasutamata tootmisvõimsust, mis võimaldaks tal uuesti alustada suurte koguste eksportimist liitu, kui meetmed peaksid aeguma. Delta hinnangul on kõnealuse kasutamata tootmisvõimsuse maht 4 000 – 6 000 tonni aastas ning komisjon kinnitas neid andmeid. Neis arvutustes on arvesse võetud Lõuna-Aafrikas esinevaid sagedasi probleeme elektrivarustusega ja jäätmekoguseid. Arvestades, et käsitsijuhitavas tootmisettevõttes on kvaliteeditaseme hoidmine keeruline, oleks komisjoni tagasihoidlike hinnangute kohaselt toodangust 2 000 – 3 000 tonni aastas leeliselisi elektrolüütilisi mangaandioksiide ja ülejäänu oleks süsinik-tsink-tüüpi elektrolüütilised mangaandioksiidid. Liidu turule sobiksid aga mõlemad liigid. Kui osa süsinik-tsink-tüüpi elektrolüütilisi mangaandioksiide võiksid jõuda ka muude kolmandate riikide turgudele, siis ei ole mingeid märke, et muude kolmandate riikide turud või omamaine turg suudaksid vastu võtta suure koguse kasutamata tootmismahu arvelt saadavatest leeliselistest elektrolüütilistest mangaandioksiididest. |
| --- | --- |

(36)

Deltal on elektrolüütiliste mangaandioksiidide tootmiseks kasutamata tootmisvõimsust, mis võimaldaks tal uuesti alustada suurte koguste eksportimist liitu, kui meetmed peaksid aeguma. Delta hinnangul on kõnealuse kasutamata tootmisvõimsuse maht 4 000 – 6 000 tonni aastas ning komisjon kinnitas neid andmeid. Neis arvutustes on arvesse võetud Lõuna-Aafrikas esinevaid sagedasi probleeme elektrivarustusega ja jäätmekoguseid. Arvestades, et käsitsijuhitavas tootmisettevõttes on kvaliteeditaseme hoidmine keeruline, oleks komisjoni tagasihoidlike hinnangute kohaselt toodangust 2 000 – 3 000 tonni aastas leeliselisi elektrolüütilisi mangaandioksiide ja ülejäänu oleks süsinik-tsink-tüüpi elektrolüütilised mangaandioksiidid. Liidu turule sobiksid aga mõlemad liigid. Kui osa süsinik-tsink-tüüpi elektrolüütilisi mangaandioksiide võiksid jõuda ka muude kolmandate riikide turgudele, siis ei ole mingeid märke, et muude kolmandate riikide turud või omamaine turg suudaksid vastu võtta suure koguse kasutamata tootmismahu arvelt saadavatest leeliselistest elektrolüütilistest mangaandioksiididest.

| (37) | Kontrollimise ajal kinnitas Delta, et nad on pikka aega olnud USA turgude klientide jaoks nn puudujäävate koguste tarnija: nemad täidavad tühimiku, mis tekib, kui omamaised tootjad ei suuda toota piisavaid koguseid. Delta eksport USAsse on viimase nelja aasta jooksul olnud stabiilne ning sellest võib järeldada, et Deltal ei olnud võimalik kasvatada müüki USAsse. Kui USAsse oleks olnud võimalik eksportida rohkem, oleks Delta seda teinud, et saada kasu nii USA turu kõrgematest hindadest kui ka suuremate koguste tootmisega kaasnevast mastaabisäästust. |
| --- | --- |

(37)

Kontrollimise ajal kinnitas Delta, et nad on pikka aega olnud USA turgude klientide jaoks nn puudujäävate koguste tarnija: nemad täidavad tühimiku, mis tekib, kui omamaised tootjad ei suuda toota piisavaid koguseid. Delta eksport USAsse on viimase nelja aasta jooksul olnud stabiilne ning sellest võib järeldada, et Deltal ei olnud võimalik kasvatada müüki USAsse. Kui USAsse oleks olnud võimalik eksportida rohkem, oleks Delta seda teinud, et saada kasu nii USA turu kõrgematest hindadest kui ka suuremate koguste tootmisega kaasnevast mastaabisäästust.

| (38) | Aasia turule müüs Delta peamiselt süsinik-tsink-tüüpi elektrolüütilisi mangaandioksiide. Delta müüdavatest süsinik-tsink-tüüpi elektrolüütilistest mangaandioksiididest 50 % moodustab müük Aasiasse. Hiinas on omamaised elektrolüütiliste mangaandioksiidide tootjad ning uurimisperioodil piirdus Delta eksport Hiinasse väga väikese koguse leeliseliste elektrolüütiliste mangaandioksiididega. Jaapanisse eksporditavate elektrolüütiliste mangaandioksiidide suhtes kohaldatakse praegu dumpinguvastaseid meetmeid. Samuti on Jaapanis olemas omamaised elektrolüütiliste mangaandioksiidide tootjad. Seega on ebatõenäoline, et Jaapani turg suudaks ära kasutada Delta kasutamata tootmisvõimsuse. Seega ei ole tõenäoline, et Aasia turg suudaks ära kasutada Delta kasutamata tootmisvõimsuse arvelt saadavad leeliselised elektrolüütilised mangaandioksiidid. |
| --- | --- |

(38)

Aasia turule müüs Delta peamiselt süsinik-tsink-tüüpi elektrolüütilisi mangaandioksiide. Delta müüdavatest süsinik-tsink-tüüpi elektrolüütilistest mangaandioksiididest 50 % moodustab müük Aasiasse. Hiinas on omamaised elektrolüütiliste mangaandioksiidide tootjad ning uurimisperioodil piirdus Delta eksport Hiinasse väga väikese koguse leeliseliste elektrolüütiliste mangaandioksiididega. Jaapanisse eksporditavate elektrolüütiliste mangaandioksiidide suhtes kohaldatakse praegu dumpinguvastaseid meetmeid. Samuti on Jaapanis olemas omamaised elektrolüütiliste mangaandioksiidide tootjad. Seega on ebatõenäoline, et Jaapani turg suudaks ära kasutada Delta kasutamata tootmisvõimsuse. Seega ei ole tõenäoline, et Aasia turg suudaks ära kasutada Delta kasutamata tootmisvõimsuse arvelt saadavad leeliselised elektrolüütilised mangaandioksiidid.

| (39) | Pärast andmete avaldamist kommenteeris liidu tootmisharu, et Delta kasutamata tootmisvõimsus on eespool nimetatust palju suurem, ning juhtis tähelepanu mitmele seda väidet tõendavale asjaolule. Samuti väitsid nad, et Delta kasutamata tootmisvõimsust saaks kasutada kvaliteetsete leeliseliste elektrolüütiliste mangaandioksiidide tootmiseks, mida müüdaks liidu turul dumpinguhinnaga. |
| --- | --- |

(39)

Pärast andmete avaldamist kommenteeris liidu tootmisharu, et Delta kasutamata tootmisvõimsus on eespool nimetatust palju suurem, ning juhtis tähelepanu mitmele seda väidet tõendavale asjaolule. Samuti väitsid nad, et Delta kasutamata tootmisvõimsust saaks kasutada kvaliteetsete leeliseliste elektrolüütiliste mangaandioksiidide tootmiseks, mida müüdaks liidu turul dumpinguhinnaga.

| (40) | Liidu tootmisharu väitis veel, et tõenäoliselt väheneb Delta eksport USAsse lähitulevikus, sest üks USA tootja on juba teatanud, et kavatseb suurendada oma tootmisvõimsust. Samuti on tõenäoline, et pärast seda, kui teatati elektrolüütiliste mangaandioksiidide kasutajate turult lahkumisest, väheneb USAs nõudlus elektrolüütiliste mangaandioksiidide järele. Lisaks väitis liidu tootmisharu, et Lõuna-Aafrika müük USAsse hakkas vähenema juba pärast uurimisperioodi lõppu. See tähendaks, et Delta käsutuses võivad olla täiendavad kogused leeliselisi elektrolüütilisi mangaandioksiide, mis suunataks tõenäoliselt liidu turule, kui meetmed peaksid aeguma. |
| --- | --- |

(40)

Liidu tootmisharu väitis veel, et tõenäoliselt väheneb Delta eksport USAsse lähitulevikus, sest üks USA tootja on juba teatanud, et kavatseb suurendada oma tootmisvõimsust. Samuti on tõenäoline, et pärast seda, kui teatati elektrolüütiliste mangaandioksiidide kasutajate turult lahkumisest, väheneb USAs nõudlus elektrolüütiliste mangaandioksiidide järele. Lisaks väitis liidu tootmisharu, et Lõuna-Aafrika müük USAsse hakkas vähenema juba pärast uurimisperioodi lõppu. See tähendaks, et Delta käsutuses võivad olla täiendavad kogused leeliselisi elektrolüütilisi mangaandioksiide, mis suunataks tõenäoliselt liidu turule, kui meetmed peaksid aeguma.

| (41) | Komisjon kontrollis uurimise käigus Delta tootmisettevõtet, mahte ja tootmisvõimsust. Nagu eespool öeldud, lähtus komisjon konservatiivsetest arvutustest, eelkõige konservatiivsest hinnangust sellele, kuidas jaguneks kasutamata tootmisvõimsus leeliseliste ja süsinik-tsink-tüüpi elektrolüütiliste mangaandioksiidide vahel. Isegi konservatiivse hinnangu kohaselt on vaatlusaluse toote puhul olemas liidu tarbimise seisukohast oluline kasutamata tootmisvõimsus, mida võib kasutada leeliseliste elektrolüütiliste mangaandioksiidide tootmiseks. |
| --- | --- |

(41)

Komisjon kontrollis uurimise käigus Delta tootmisettevõtet, mahte ja tootmisvõimsust. Nagu eespool öeldud, lähtus komisjon konservatiivsetest arvutustest, eelkõige konservatiivsest hinnangust sellele, kuidas jaguneks kasutamata tootmisvõimsus leeliseliste ja süsinik-tsink-tüüpi elektrolüütiliste mangaandioksiidide vahel. Isegi konservatiivse hinnangu kohaselt on vaatlusaluse toote puhul olemas liidu tarbimise seisukohast oluline kasutamata tootmisvõimsus, mida võib kasutada leeliseliste elektrolüütiliste mangaandioksiidide tootmiseks.

| (42) | Mis puudutab väidet selle kohta, kuidas võiks tõenäoliselt areneda Delta eksport USAsse, siis võib komisjonile esitatud tõenditest järeldada, et kui USAs peaks jätkuma elektrolüütiliste mangaandioksiidide tootmisvõimsuse kasv ja nõudluse kahanemine, siis võib kõnealune eksport sattuda surve alla. |
| --- | --- |

(42)

Mis puudutab väidet selle kohta, kuidas võiks tõenäoliselt areneda Delta eksport USAsse, siis võib komisjonile esitatud tõenditest järeldada, et kui USAs peaks jätkuma elektrolüütiliste mangaandioksiidide tootmisvõimsuse kasv ja nõudluse kahanemine, siis võib kõnealune eksport sattuda surve alla.

| (43) | Pärast andmete avaldamist väitis üks kasutaja, et Delta kasutamata tootmisvõimsus on väike, arvestades, et tema turuosa enne meetmete kehtestamist oli 60–70 %. Samas, isegi kui olla Delta kasutamata tootmisvõimsuse hindamisel konservatiivne, on Deltal juhul, kui seda kasutamata tootmisvõimsust kasutatakse eksportimiseks liitu, lihtne oma turuosa märkimisväärselt suurendada isegi arvestamata võimalusega, et muudesse sihtkohtadesse mõeldud eksport võidakse suunata ümber liitu. Selline asjade käik tähendaks, et Delta võimalik turuosa kasvab veelgi. |
| --- | --- |

(43)

Pärast andmete avaldamist väitis üks kasutaja, et Delta kasutamata tootmisvõimsus on väike, arvestades, et tema turuosa enne meetmete kehtestamist oli 60–70 %. Samas, isegi kui olla Delta kasutamata tootmisvõimsuse hindamisel konservatiivne, on Deltal juhul, kui seda kasutamata tootmisvõimsust kasutatakse eksportimiseks liitu, lihtne oma turuosa märkimisväärselt suurendada isegi arvestamata võimalusega, et muudesse sihtkohtadesse mõeldud eksport võidakse suunata ümber liitu. Selline asjade käik tähendaks, et Delta võimalik turuosa kasvab veelgi.

3.3.   Liidu turu ja muude kolmandate turgude atraktiivsus

| (44) | Deltal on kauaaegne ja kasumlik müügikanal USAsse ning ei ole leitud mingeid tõendeid, millest võiks järeldada, nagu oleks selle müügi tahtlik ümbersuunamine liitu äriühingu huvides. Uurimise käigus kindlaks tehtud kasutamata tootmisvõimsus või vähemalt oluline osa sellest võidaks tõenäoliselt liitu ümber suunata siiski vaid eespool olevates põhjendustes kirjeldatud asjaolude tõttu. Eelkõige on see nii seepärast, et liidu turg on maailmas üks suuremaid. Lisaks oli liidu turg enne dumpinguvastaste meetmete kehtestamist Delta jaoks väga atraktiivne: tema turuosa jäi 60 ja 70 % vahele. |
| --- | --- |

(44)

Deltal on kauaaegne ja kasumlik müügikanal USAsse ning ei ole leitud mingeid tõendeid, millest võiks järeldada, nagu oleks selle müügi tahtlik ümbersuunamine liitu äriühingu huvides. Uurimise käigus kindlaks tehtud kasutamata tootmisvõimsus või vähemalt oluline osa sellest võidaks tõenäoliselt liitu ümber suunata siiski vaid eespool olevates põhjendustes kirjeldatud asjaolude tõttu. Eelkõige on see nii seepärast, et liidu turg on maailmas üks suuremaid. Lisaks oli liidu turg enne dumpinguvastaste meetmete kehtestamist Delta jaoks väga atraktiivne: tema turuosa jäi 60 ja 70 % vahele.

| (45) | Kui Delta hinnad peaksid konkureerima liidu tootjate omadega, oleks ta sunnitud oma ekspordihindu alla laskma ja seega müüma dumpinguhindadega, et pakkuda samalaadseid hindu, mida küsis üks liidu tootja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Ühtlasi saaks Delta suunata leeliselised elektrolüütilised mangaandioksiidid, mida praegu eksporditakse müügiks muudesse kolmandatesse riikidesse kui USA, dumpinguhinnaga liitu, sest liidu turg on oma suurusest ja üldiselt kõrgematest hindadest johtuvalt atraktiivsem kui teised väljaspool USAd asuvad turud. Kui Delta peaks edaspidi olema sunnitud vähendama USAsse eksporditavate elektrolüütiliste mangaandioksiidide koguseid, oleks liidu turg selliste täiendavalt kättesaadavate koguste jaoks üsna tõenäoline sihtkoht. |
| --- | --- |

(45)

Kui Delta hinnad peaksid konkureerima liidu tootjate omadega, oleks ta sunnitud oma ekspordihindu alla laskma ja seega müüma dumpinguhindadega, et pakkuda samalaadseid hindu, mida küsis üks liidu tootja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Ühtlasi saaks Delta suunata leeliselised elektrolüütilised mangaandioksiidid, mida praegu eksporditakse müügiks muudesse kolmandatesse riikidesse kui USA, dumpinguhinnaga liitu, sest liidu turg on oma suurusest ja üldiselt kõrgematest hindadest johtuvalt atraktiivsem kui teised väljaspool USAd asuvad turud. Kui Delta peaks edaspidi olema sunnitud vähendama USAsse eksporditavate elektrolüütiliste mangaandioksiidide koguseid, oleks liidu turg selliste täiendavalt kättesaadavate koguste jaoks üsna tõenäoline sihtkoht.

| (46) | Pärast andmete avaldamist kommenteeris Delta, et nende hinnapoliitika on selline, et liidu turule müüakse vaid siis, kui seda on võimalik teha kasumliku hinnaga. |
| --- | --- |

(46)

Pärast andmete avaldamist kommenteeris Delta, et nende hinnapoliitika on selline, et liidu turule müüakse vaid siis, kui seda on võimalik teha kasumliku hinnaga.

| (47) | Olenemata sellest, kas see nii on, võib ka dumpinguhinnaga müük olla kasumlik, kui ekspordihind on normaalväärtusest madalam. Igal juhul ei suudetud sellise väite toetuseks esitada tõendeid, sest Delta ei eksportinud viimase viie aasta jooksul liitu märkimisväärseid koguseid. Lisaks väitis liidu tootmisharu, et uurimisperioodi jooksul müüs Delta väikeses koguses elektrolüütilisi mangaandioksiide liidu turule selleks, et säilitada sertifitseerimine liidu klientide juures. |
| --- | --- |

(47)

Olenemata sellest, kas see nii on, võib ka dumpinguhinnaga müük olla kasumlik, kui ekspordihind on normaalväärtusest madalam. Igal juhul ei suudetud sellise väite toetuseks esitada tõendeid, sest Delta ei eksportinud viimase viie aasta jooksul liitu märkimisväärseid koguseid. Lisaks väitis liidu tootmisharu, et uurimisperioodi jooksul müüs Delta väikeses koguses elektrolüütilisi mangaandioksiide liidu turule selleks, et säilitada sertifitseerimine liidu klientide juures.

| (48) | Delta kommenteeris veel, et 2012. aastal oli elektrolüütiliste mangaandioksiidide keskmine hind liitu importimisel 1 809 eurot tonni eest, mis oli kõrgem kui nende normaalväärtus. Delta arvates peaks see näitama, et nad suudavad teiste importijatega konkureerida ka ilma dumpinguta. |
| --- | --- |

(48)

Delta kommenteeris veel, et 2012. aastal oli elektrolüütiliste mangaandioksiidide keskmine hind liitu importimisel 1 809 eurot tonni eest, mis oli kõrgem kui nende normaalväärtus. Delta arvates peaks see näitama, et nad suudavad teiste importijatega konkureerida ka ilma dumpinguta.

| (49) | Selle keskmise näitaja arvutamisel on arvesse võetud nii äärmiselt kallist importi USAst kui ka palju odavamat importi Hiinast. USAst pärit importi ei ole käesolevas võrdluses arvesse võetud, sest äärmiselt kõrge hinnatase, mis oli liidu turu tavahindadest kolm kuni neli korda kõrgem, seadis kahtluse alla nende hindade ja/või imporditud toote usaldusväärsuse. Kui Delta peaks konkureerima Hiinast pärit impordi hindadega, mis on ligikaudu 1 200 eurot tonni eest, siis müüks Delta liidu turul dumpinguhinnaga. |
| --- | --- |

(49)

Selle keskmise näitaja arvutamisel on arvesse võetud nii äärmiselt kallist importi USAst kui ka palju odavamat importi Hiinast. USAst pärit importi ei ole käesolevas võrdluses arvesse võetud, sest äärmiselt kõrge hinnatase, mis oli liidu turu tavahindadest kolm kuni neli korda kõrgem, seadis kahtluse alla nende hindade ja/või imporditud toote usaldusväärsuse. Kui Delta peaks konkureerima Hiinast pärit impordi hindadega, mis on ligikaudu 1 200 eurot tonni eest, siis müüks Delta liidu turul dumpinguhinnaga.

4.   Järeldus dumpingu kordumise tõenäosuse kohta

| (50) | Eelöeldut arvestades on tõenäoline, et meetmete aegumise korral dumping korduks. Leeliselised elektrolüütilised mangaandioksiidid on just seda liiki Delta toodang, mida kõige suurema tõenäosusega hakataks pärast meetmete aegumist liitu müüma, sest seda liiki tooteid eksportis Delta ka varem. Samuti on liidus praegu nõudlus peamiselt leeliseliste elektrolüütiliste mangaandioksiidide järele. Uurimine näitas, et sellistesse sihtkohtadesse nagu Lõuna-Korea, Hiina ja Brasiilia eksporditi leeliselisi elektrolüütilisi mangaandioksiide müügiks dumpinguhindadega, kusjuures dumpingumarginaal jäi vahemikku 2–21 %. |
| --- | --- |

(50)

Eelöeldut arvestades on tõenäoline, et meetmete aegumise korral dumping korduks. Leeliselised elektrolüütilised mangaandioksiidid on just seda liiki Delta toodang, mida kõige suurema tõenäosusega hakataks pärast meetmete aegumist liitu müüma, sest seda liiki tooteid eksportis Delta ka varem. Samuti on liidus praegu nõudlus peamiselt leeliseliste elektrolüütiliste mangaandioksiidide järele. Uurimine näitas, et sellistesse sihtkohtadesse nagu Lõuna-Korea, Hiina ja Brasiilia eksporditi leeliselisi elektrolüütilisi mangaandioksiide müügiks dumpinguhindadega, kusjuures dumpingumarginaal jäi vahemikku 2–21 %.

| (51) | Samuti on Delta kasutamata tootmisvõimsus märkimisväärne võrreldes liidu tarbimisega läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ajal. Kui seda tootmisvõimsust kasutataks liitu eksportimiseks ja konkureerimiseks liidu tootjate hindadega või kolmandate riikide peamiste importijate hindadega, siis on väga tõenäoline, et selline eksport toimuks dumpinguhinnaga. |
| --- | --- |

(51)

Samuti on Delta kasutamata tootmisvõimsus märkimisväärne võrreldes liidu tarbimisega läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ajal. Kui seda tootmisvõimsust kasutataks liitu eksportimiseks ja konkureerimiseks liidu tootjate hindadega või kolmandate riikide peamiste importijate hindadega, siis on väga tõenäoline, et selline eksport toimuks dumpinguhinnaga.

D.   LIIDU TOOTMISHARU MÄÄRATLUS

| (52) | Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli liidus kaks vaatlusaluse toote tootjat: THA ja Cegasa, kes tegid uurimise käigus igakülgset koostööd. Cegasa ei tootnud esialgse uurimise ajal avatud turu jaoks, vaid sisekasutuseks, ega olnud kaebuse esitajate seas. Seega ei teinud ta uurimisel koostööd, kuid ta polnud ka uurimise vastu. |
| --- | --- |

(52)

Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli liidus kaks vaatlusaluse toote tootjat: THA ja Cegasa, kes tegid uurimise käigus igakülgset koostööd. Cegasa ei tootnud esialgse uurimise ajal avatud turu jaoks, vaid sisekasutuseks, ega olnud kaebuse esitajate seas. Seega ei teinud ta uurimisel koostööd, kuid ta polnud ka uurimise vastu.

| (53) | Pärast andmete avaldamist tõstatas üks huvitatud pool küsimuse selle kohta, kas Cegasa võib kuuluda aegumise läbivaatamise taotluse esitajate hulka, kui ta ei olnud esialgse uurimise ajal kaebuse esitaja, ei tootnud avatud turu jaoks ega kandnud toona kahju. See väide lükati tagasi, sest aegumise läbivaatamise taotluse peavad esitama liidu tootjad või tuleb see esitada nende nimel, kuid seda ei pea tegema (ainult) algse kaebuse esitaja(d). |
| --- | --- |

(53)

Pärast andmete avaldamist tõstatas üks huvitatud pool küsimuse selle kohta, kas Cegasa võib kuuluda aegumise läbivaatamise taotluse esitajate hulka, kui ta ei olnud esialgse uurimise ajal kaebuse esitaja, ei tootnud avatud turu jaoks ega kandnud toona kahju. See väide lükati tagasi, sest aegumise läbivaatamise taotluse peavad esitama liidu tootjad või tuleb see esitada nende nimel, kuid seda ei pea tegema (ainult) algse kaebuse esitaja(d).

| (54) | Nende kahe liidu tootja arvele läheb kogu liidu elektrolüütiliste mangaandioksiidide toodang ja seega moodustavad nad liidu tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(54)

Nende kahe liidu tootja arvele läheb kogu liidu elektrolüütiliste mangaandioksiidide toodang ja seega moodustavad nad liidu tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses.

| (55) | Kuna kogu liidu tootmisharu tegi koostööd, on kõik kahjunäitajad tehtud kahju analüüsimisel kindlaks mikromajanduslikul tasemel. Konfidentsiaalsuse kaitsmiseks on kõik andmed esitatud indekseeritud kujul või vahemikena. |
| --- | --- |

(55)

Kuna kogu liidu tootmisharu tegi koostööd, on kõik kahjunäitajad tehtud kahju analüüsimisel kindlaks mikromajanduslikul tasemel. Konfidentsiaalsuse kaitsmiseks on kõik andmed esitatud indekseeritud kujul või vahemikena.

E.   OLUKORD LIIDU TURUL

1.   Tarbimine liidu turul

| (56) | Liidu tarbimine tehti kindlaks järgmiste näitajate põhjal: i) liidu tööstuse kontrollitud müügimaht liidu turul, ii) ainsa Lõuna-Aafrika tootja kontrollitud impordimaht ja iii) muudest riikidest pärit import, võttes aluseks Eurostati andmed. |
| --- | --- |

(56)

Liidu tarbimine tehti kindlaks järgmiste näitajate põhjal: i) liidu tööstuse kontrollitud müügimaht liidu turul, ii) ainsa Lõuna-Aafrika tootja kontrollitud impordimaht ja iii) muudest riikidest pärit import, võttes aluseks Eurostati andmed.

| (57) | Elektrolüütiliste mangaandioksiidide tarbimine oli liidus 2009. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal stabiilne. 2010. ja 2011. aastal tarbimine kasvas, kuid 2012. aastal langes see tagasi 2009. aasta tasemele.

  Tabel 1 | 2009 | 2010 | 2011 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks (2009 = 100) | 100 | 102 | 108 | 100 |

(57)

Elektrolüütiliste mangaandioksiidide tarbimine oli liidus 2009. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal stabiilne. 2010. ja 2011. aastal tarbimine kasvas, kuid 2012. aastal langes see tagasi 2009. aasta tasemele.

Tabel 1

2009

2010

2011

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Indeks (2009 = 100)

100

102

108

100

2.   Lõuna-Aafrikast pärit import

2.1.   Maht ja turuosa

| (58) | Pärast meetmete kehtestamist importimine Lõuna-Aafrikast peaaegu lõppes.

  Tabel 2 | 2009 | 2010 | 2011 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Meetmetega piiratud Lõuna-Aafrikast pärit impordi maht | 100 | 2 | 3 | 1 |
| Meetmetega piiratud Lõuna-Aafrikast pärit impordi turuosa | 100 | 2 | 4 | 1 |

(58)

Pärast meetmete kehtestamist importimine Lõuna-Aafrikast peaaegu lõppes.

Tabel 2

2009

2010

2011

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Meetmetega piiratud Lõuna-Aafrikast pärit impordi maht

100

2

3

1

Meetmetega piiratud Lõuna-Aafrikast pärit impordi turuosa

100

2

4

1

2.2.   Hinnad ja hinna allalöömine

| (59) | Lõuna-Aafrikast pärit elektrolüütiliste mangaandioksiidide väikesed kogused, mis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liitu müüdi, ei löönud liidu tootmisharu hindu alla. Arvestades sellise müügi väga väikest mahtu, ei saa nende andmete põhjal siiski teha mingeid mõistlikke järeldusi. |
| --- | --- |

(59)

Lõuna-Aafrikast pärit elektrolüütiliste mangaandioksiidide väikesed kogused, mis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liitu müüdi, ei löönud liidu tootmisharu hindu alla. Arvestades sellise müügi väga väikest mahtu, ei saa nende andmete põhjal siiski teha mingeid mõistlikke järeldusi.

| (60) | Seepärast võrreldi ka liidu tootmisharu toodetud ja müüdud elektrolüütiliste mangaandioksiidide hindu ning Lõuna-Aafrikas toodetud ja mujal maailmas müüdud elektrolüütiliste mangaandioksiidide hindu kahe stsenaariumi korral: ühe puhul võeti arvesse müüki USAsse, teise puhul jäeti see kõrvale. Delta USAsse suunatud ekspordi hind jäeti ühe analüüsi puhul kõrvale USA turuolukorra iseärasuse tõttu, millest tulenesid väga kõrged hinnad võrreldes Delta muudesse riikidesse suunatud ekspordi hindadega (vt põhjendusi eespool). |
| --- | --- |

(60)

Seepärast võrreldi ka liidu tootmisharu toodetud ja müüdud elektrolüütiliste mangaandioksiidide hindu ning Lõuna-Aafrikas toodetud ja mujal maailmas müüdud elektrolüütiliste mangaandioksiidide hindu kahe stsenaariumi korral: ühe puhul võeti arvesse müüki USAsse, teise puhul jäeti see kõrvale. Delta USAsse suunatud ekspordi hind jäeti ühe analüüsi puhul kõrvale USA turuolukorra iseärasuse tõttu, millest tulenesid väga kõrged hinnad võrreldes Delta muudesse riikidesse suunatud ekspordi hindadega (vt põhjendusi eespool).

| (61) | Võrdlus näitas, et kui arvestati ka müüki USAsse, siis ei esinenud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil Lõuna-Aafrikast mujale maailma toimunud müügi puhul liidu tootmisharu hindade allalöömist, kui aga USAsse suunatud müük jäeti kõrvale, siis oli tegemist liidu tootmisharu hindade allalöömisega. Kui müük USAsse jäeti kõrvale, siis eksportis Delta liidu tootmisharu hindadest madalama hinnaga. |
| --- | --- |

(61)

Võrdlus näitas, et kui arvestati ka müüki USAsse, siis ei esinenud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil Lõuna-Aafrikast mujale maailma toimunud müügi puhul liidu tootmisharu hindade allalöömist, kui aga USAsse suunatud müük jäeti kõrvale, siis oli tegemist liidu tootmisharu hindade allalöömisega. Kui müük USAsse jäeti kõrvale, siis eksportis Delta liidu tootmisharu hindadest madalama hinnaga.

| (62) | Pärast andmete avaldamist jäi liidu tootmisharu seisukohale, et Delta hinnad USA turul ei anna aimu sellest, millised oleksid tema tulevased hinnad liidu turul, ning liidu ja USA turu struktuurierinevuste tõttu ei tohiks selliseid hindu arvesse võtta. Teisalt kordas Delta, et USA turu näol on tegemist küpse elektrolüütiliste mangaandioksiidide turuga, kus omamaised tootjad ja importijad konkureerivad vabalt ning kus on palju kasutajaid, kellest mõned tegutsevad ka liidus. Seega ei tohiks Delta müüki USA turule kõrvale jätta. Lisaks leidis Delta, et turuhinnast madalama hinnaga müügi arvutamisel ei oleks komisjon pidanud kasutama sihtkasumit, mille liidu tootmisharu saavutas esialgse uurimise ajal dumpinguhinnaga impordi puudumise tingimustes. |
| --- | --- |

(62)

Pärast andmete avaldamist jäi liidu tootmisharu seisukohale, et Delta hinnad USA turul ei anna aimu sellest, millised oleksid tema tulevased hinnad liidu turul, ning liidu ja USA turu struktuurierinevuste tõttu ei tohiks selliseid hindu arvesse võtta. Teisalt kordas Delta, et USA turu näol on tegemist küpse elektrolüütiliste mangaandioksiidide turuga, kus omamaised tootjad ja importijad konkureerivad vabalt ning kus on palju kasutajaid, kellest mõned tegutsevad ka liidus. Seega ei tohiks Delta müüki USA turule kõrvale jätta. Lisaks leidis Delta, et turuhinnast madalama hinnaga müügi arvutamisel ei oleks komisjon pidanud kasutama sihtkasumit, mille liidu tootmisharu saavutas esialgse uurimise ajal dumpinguhinnaga impordi puudumise tingimustes.

| (63) | Arvestades, et import vaatlusalusest riigist peaaegu lakkas pärast esialgsete meetmete kehtestamist, peab uuriv ametiasutus tegema tulevikku suunatud analüüsi, võttes aluseks hulga mõistlikke eeldusi, muu hulgas selle kohta, millise hinnaga hakkab Delta tõenäoliselt oma elektrolüütilisi mangaandioksiide liidu turul müüma, kui kehtivatel dumpinguvastastel meetmetel peaks lastama aeguda. |
| --- | --- |

(63)

Arvestades, et import vaatlusalusest riigist peaaegu lakkas pärast esialgsete meetmete kehtestamist, peab uuriv ametiasutus tegema tulevikku suunatud analüüsi, võttes aluseks hulga mõistlikke eeldusi, muu hulgas selle kohta, millise hinnaga hakkab Delta tõenäoliselt oma elektrolüütilisi mangaandioksiide liidu turul müüma, kui kehtivatel dumpinguvastastel meetmetel peaks lastama aeguda.

| (64) | On ümberlükkamatu tõsiasi, et kõik elektrolüütiliste mangaandioksiidide turud (USA, EL ja Aasia) on erinevad ning elektrolüütiliste mangaandioksiidide tootjad kujundavad oma hinnad erinevalt, võttes arvesse mitte ainult oma tootmiskulusid, vaid ka tootmisvõimsust sihtkohariigis, turuosa (tagasi)võitmise vajadust ja kohalikke konkurentsitingimusi. Sama ümberlükkamatu on ka see, et Delta müüb elektrolüütilisi mangaandioksiide USA turule oluliselt kõrgema hinnaga kui muudele turgudele. Seepärast võib eeldada, et Delta tulevased hinnad liidus ei kujune mitte nende praeguste USA hindade põhjal, vaid lähtuvad liidu turul valitsevatest tingimustest ja asjaoludest. |
| --- | --- |

(64)

On ümberlükkamatu tõsiasi, et kõik elektrolüütiliste mangaandioksiidide turud (USA, EL ja Aasia) on erinevad ning elektrolüütiliste mangaandioksiidide tootjad kujundavad oma hinnad erinevalt, võttes arvesse mitte ainult oma tootmiskulusid, vaid ka tootmisvõimsust sihtkohariigis, turuosa (tagasi)võitmise vajadust ja kohalikke konkurentsitingimusi. Sama ümberlükkamatu on ka see, et Delta müüb elektrolüütilisi mangaandioksiide USA turule oluliselt kõrgema hinnaga kui muudele turgudele. Seepärast võib eeldada, et Delta tulevased hinnad liidus ei kujune mitte nende praeguste USA hindade põhjal, vaid lähtuvad liidu turul valitsevatest tingimustest ja asjaoludest.

| (65) | Avaldatud dokumendis esitatud dumpinguarvutustes oli võrreldud vaid Delta leeliseliste elektrolüütiliste mangaandioksiidide müügihindu eri turgudel ja arvestuslikku normaalväärtust, kuid hinna allalöömise arvutamisel võeti arvesse ka Delta müüdud süsinik-tsink-tüüpi elektrolüütilisi mangaandioksiide. Pärast andmete avaldamist kommenteeris liidu tootmisharu, et dumpingu ja kahju arvutamisel tuleks arvesse võtta kogu Delta leeliseliste ja süsinik-tsink-tüüpi elektrolüütiliste mangaandioksiidide müüki. Vastukaaluks väitis Delta, et kuna suure osa liidu tarbimisest ja Delta ekspordist liitu moodustavad vaid leeliselised elektrolüütilised mangaandioksiidid, ei tohiks süsinik-tsink-tüüpi elektrolüütiliste mangaandioksiidide müüki üldse arvesse võtta. |
| --- | --- |

(65)

Avaldatud dokumendis esitatud dumpinguarvutustes oli võrreldud vaid Delta leeliseliste elektrolüütiliste mangaandioksiidide müügihindu eri turgudel ja arvestuslikku normaalväärtust, kuid hinna allalöömise arvutamisel võeti arvesse ka Delta müüdud süsinik-tsink-tüüpi elektrolüütilisi mangaandioksiide. Pärast andmete avaldamist kommenteeris liidu tootmisharu, et dumpingu ja kahju arvutamisel tuleks arvesse võtta kogu Delta leeliseliste ja süsinik-tsink-tüüpi elektrolüütiliste mangaandioksiidide müüki. Vastukaaluks väitis Delta, et kuna suure osa liidu tarbimisest ja Delta ekspordist liitu moodustavad vaid leeliselised elektrolüütilised mangaandioksiidid, ei tohiks süsinik-tsink-tüüpi elektrolüütiliste mangaandioksiidide müüki üldse arvesse võtta.

| (66) | Komisjon jõudis järeldusele, et dumpingu ja kahju arvutamisel tuleb arvesse võtta nii leeliseliste kui ka süsinik-tsink-tüüpi elektrolüütiliste mangaandioksiidide kõiki liike peamiselt järgmistel põhjustel. Esiteks, nagu eespool öeldud, on liidus olemas süsinik-tsink-tüüpi elektrolüütiliste mangaandioksiidide turg ja järelikult ka nõudlus nende järele ning kuigi see on väiksem kui leeliselistel elektrolüütilistel mangaandioksiididel, võib ka see turg olla Delta jaoks ekspordi seisukohast huvipakkuv. Teiseks valmistatakse leeliselisi ja süsinik-tsink-tüüpi elektrolüütilisi mangaandioksiide samas tootmisettevõttes ja samal tootmisliinil, kasutades sama toorainet ja samu tootmisprotsesse. Elektrolüütiliste mangaandioksiidide tootjad saavad otsustada, kas toota leeliselisi või süsinik-tsink-tüüpi elektrolüütilisi mangaandioksiide, muutes elektrolüüsiprotsessi näitajaid (voolutihedus, temperatuur, elektrolüüdi kontsentratsioon jne). Seepärast on hinna allalöömise arvutamiseks otstarbekam võrrelda Delta elektrolüütiliste mangaandioksiidide (nii leeliseliste kui ka süsinik-tsink-tüüpi) keskmist ekspordihinda liidu tootjate elektrolüütiliste mangaandioksiidide (samuti mõlemat liiki) keskmise müügihinnaga. |
| --- | --- |

(66)

Komisjon jõudis järeldusele, et dumpingu ja kahju arvutamisel tuleb arvesse võtta nii leeliseliste kui ka süsinik-tsink-tüüpi elektrolüütiliste mangaandioksiidide kõiki liike peamiselt järgmistel põhjustel. Esiteks, nagu eespool öeldud, on liidus olemas süsinik-tsink-tüüpi elektrolüütiliste mangaandioksiidide turg ja järelikult ka nõudlus nende järele ning kuigi see on väiksem kui leeliselistel elektrolüütilistel mangaandioksiididel, võib ka see turg olla Delta jaoks ekspordi seisukohast huvipakkuv. Teiseks valmistatakse leeliselisi ja süsinik-tsink-tüüpi elektrolüütilisi mangaandioksiide samas tootmisettevõttes ja samal tootmisliinil, kasutades sama toorainet ja samu tootmisprotsesse. Elektrolüütiliste mangaandioksiidide tootjad saavad otsustada, kas toota leeliselisi või süsinik-tsink-tüüpi elektrolüütilisi mangaandioksiide, muutes elektrolüüsiprotsessi näitajaid (voolutihedus, temperatuur, elektrolüüdi kontsentratsioon jne). Seepärast on hinna allalöömise arvutamiseks otstarbekam võrrelda Delta elektrolüütiliste mangaandioksiidide (nii leeliseliste kui ka süsinik-tsink-tüüpi) keskmist ekspordihinda liidu tootjate elektrolüütiliste mangaandioksiidide (samuti mõlemat liiki) keskmise müügihinnaga.

| (67) | Turuhinnast madalama hinnaga müügi analüüsimisel kasutas komisjon võrdlusalusena sihtkasumit, mille liidu tootmisharu saavutas esialgse uurimise ajal dumpinguhinnaga impordi puudumise tingimustes ja mis vastab kasumile, mida võib tavapäraste konkurentsitingimuste korral eeldada kapitalimahuka tootmisharu puhul, mida elektrolüütiliste mangaandioksiidide tootmine on. Selle konkreetse aegumise läbivaatamise puhul ei puutu asjakohaseima sihtkasumi küsimus siiski asjasse. Komisjon tunnistab, et dumping ei jätkunud ja seega ei jätkunud ka hinna allalöömisest tulenev kahju. Seepärast on analüüs suunatud tulevikku ning prognoosida püütakse pigem kahju kordumise tõenäosust juhul, kui dumping tõenäoliselt kordub. |
| --- | --- |

(67)

Turuhinnast madalama hinnaga müügi analüüsimisel kasutas komisjon võrdlusalusena sihtkasumit, mille liidu tootmisharu saavutas esialgse uurimise ajal dumpinguhinnaga impordi puudumise tingimustes ja mis vastab kasumile, mida võib tavapäraste konkurentsitingimuste korral eeldada kapitalimahuka tootmisharu puhul, mida elektrolüütiliste mangaandioksiidide tootmine on. Selle konkreetse aegumise läbivaatamise puhul ei puutu asjakohaseima sihtkasumi küsimus siiski asjasse. Komisjon tunnistab, et dumping ei jätkunud ja seega ei jätkunud ka hinna allalöömisest tulenev kahju. Seepärast on analüüs suunatud tulevikku ning prognoosida püütakse pigem kahju kordumise tõenäosust juhul, kui dumping tõenäoliselt kordub.

| (68) | Delta väitis, nagu oleks impordijärgseid kulusid alahinnatud, sest nende puhul ei võetud arvesse klientidele tarnitud toodete Antwerpeni sadamast transportimise kulusid. |
| --- | --- |

(68)

Delta väitis, nagu oleks impordijärgseid kulusid alahinnatud, sest nende puhul ei võetud arvesse klientidele tarnitud toodete Antwerpeni sadamast transportimise kulusid.

| (69) | Komisjon võrdles aga liidu tootmisharu tehasehindu eksportijate hindadega liidu piiril ning seega puudutasid impordijärgsed kulud ainult käitlemist ja katsetamist, mitte aga transpordikulusid. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(69)

Komisjon võrdles aga liidu tootmisharu tehasehindu eksportijate hindadega liidu piiril ning seega puudutasid impordijärgsed kulud ainult käitlemist ja katsetamist, mitte aga transpordikulusid. Seepärast lükati see väide tagasi.

3.   Import muudest kolmandatest riikidest

| (70) | Järgmises tabelis on esitatud muudest kolmandatest riikidest pärit impordi mahu ja turuosa ning keskmise hinna muutumine vaatlusalusel perioodil.

  Tabel 3 | 2009 | 2010 | 2011 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Muudest riikidest pärit impordi maht (tonnides) | 5 000 – 10 000 | 10 000 – 15 000 | 5 000 – 10 000 | 5 000 – 10 000 |
| Indeks 2009 = 100 | 100 | 113 | 92 | 88 |
| Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi turuosa | 25 % – 30 % | 30 % – 35 % | 20 % – 25 % | 20 % – 25 % |
| Muudest riikidest pärit impordi väärtus (miljonites eurodes) | 10–15 | 15–20 | 10–15 | 10–15 |
| Indeks 2009 = 100 | 100 | 113 | 93 | 102 |
| Impordihind (eurodes tonni kohta) | 1 566 | 1 572 | 1 590 | 1 809 |
| Allikas: Eurostat. |

(70)

Järgmises tabelis on esitatud muudest kolmandatest riikidest pärit impordi mahu ja turuosa ning keskmise hinna muutumine vaatlusalusel perioodil.

Tabel 3

2009

2010

2011

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Muudest riikidest pärit impordi maht (tonnides)

5 000 – 10 000

10 000 – 15 000

5 000 – 10 000

5 000 – 10 000

Indeks 2009 = 100

100

113

92

88

Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi turuosa

25 % – 30 %

30 % – 35 %

20 % – 25 %

20 % – 25 %

Muudest riikidest pärit impordi väärtus (miljonites eurodes)

10–15

15–20

10–15

10–15

Indeks 2009 = 100

100

113

93

102

Impordihind (eurodes tonni kohta)

1 566

1 572

1 590

1 809

Allikas: Eurostat.

| (71) | Muudest kolmandatest riikidest liitu imporditud elektrolüütiliste mangaandioksiidide maht vaatlusalusel perioodil üldiselt kasvas. Sellise impordi hind on üldiselt kõrgem kui liidu tootmisharu keskmine hind ja Delta hinnad muudele turgudele peale USA läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Nagu eespool öeldud, on 1 809 eurot tonni kohta väga erinevate impordihindade keskmine, mis hõlmab nii odava hinnaga importi Hiinast kui ka väga kallist importi USAst. Konkreetselt USAst pärit impordi dokumenteeritud hinnatase oli äärmiselt kõrge, võrreldes nii liidu tootmisharu, Delta kui ka muude eksportijate hinnavahemikega ning analüüsimisel ei ole mõistlik sellele toetuda. Seepärast ei saa seda keskmist sellisel kujul võtta Lõuna-Aafrika tulevase impordi võrdlushinnaks. Delta hinnad ei konkureeriks mitte USA impordiga, vaid liidu tootmisharu hindadega. |
| --- | --- |

(71)

Muudest kolmandatest riikidest liitu imporditud elektrolüütiliste mangaandioksiidide maht vaatlusalusel perioodil üldiselt kasvas. Sellise impordi hind on üldiselt kõrgem kui liidu tootmisharu keskmine hind ja Delta hinnad muudele turgudele peale USA läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Nagu eespool öeldud, on 1 809 eurot tonni kohta väga erinevate impordihindade keskmine, mis hõlmab nii odava hinnaga importi Hiinast kui ka väga kallist importi USAst. Konkreetselt USAst pärit impordi dokumenteeritud hinnatase oli äärmiselt kõrge, võrreldes nii liidu tootmisharu, Delta kui ka muude eksportijate hinnavahemikega ning analüüsimisel ei ole mõistlik sellele toetuda. Seepärast ei saa seda keskmist sellisel kujul võtta Lõuna-Aafrika tulevase impordi võrdlushinnaks. Delta hinnad ei konkureeriks mitte USA impordiga, vaid liidu tootmisharu hindadega.

4.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

| (72) | Komisjon uuris kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 5 kõiki asjakohaseid majanduslikke tegureid ja näitajaid, mis mõjutasid vaatlusaluse perioodi vältel liidu tootmisharu olukorda. |
| --- | --- |

(72)

Komisjon uuris kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 5 kõiki asjakohaseid majanduslikke tegureid ja näitajaid, mis mõjutasid vaatlusaluse perioodi vältel liidu tootmisharu olukorda.

a)   Tootmine

| (73) | 2009. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal suurenes liidu tootmine 6 %. Konkreetsemalt vaadates kasvas see 7 protsendipunkti aastatel 2009–2011 ja kahanes siis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 1 protsendipunkti võrra.

  Tabel 4 | 2009 | 2010 | 2011 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks 2009 = 100 | 100 | 102 | 107 | 106 |
| Allikas: küsimustike vastused, läbivaatamistaotluses esitatud andmed. |

(73)

2009. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal suurenes liidu tootmine 6 %. Konkreetsemalt vaadates kasvas see 7 protsendipunkti aastatel 2009–2011 ja kahanes siis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 1 protsendipunkti võrra.

Tabel 4

2009

2010

2011

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Indeks 2009 = 100

100

102

107

106

Allikas: küsimustike vastused, läbivaatamistaotluses esitatud andmed.

b)   Tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

| (74) | Liidu tootjate tootmisvõimsus suurenes vaatlusalusel perioodil 9 % peamiselt tänu väikestele parandustele tootmisprotsessis (st ei tehtud suuri investeeringuid uutesse tootmisrajatistesse või seadmetesse). |
| --- | --- |

(74)

Liidu tootjate tootmisvõimsus suurenes vaatlusalusel perioodil 9 % peamiselt tänu väikestele parandustele tootmisprotsessis (st ei tehtud suuri investeeringuid uutesse tootmisrajatistesse või seadmetesse).

| (75) | Tootmisvõimsuse kasv oli suurem kui tootmise kasv ja see tähendab, et tootmisvõimsuse rakendamise aste langes 3 protsendipunkti.

  Tabel 5 | 2009 | 2010 | 2011 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmisvõimsus
  Indeks 2009 = 100 | 100 | 103 | 108 | 109 |
| Tootmisvõimsuse rakendamine
  Indeks 2009 = 100 | 100 | 99 | 99 | 97 |
| Allikas: küsimustike vastused, läbivaatamistaotluses esitatud andmed. |

(75)

Tootmisvõimsuse kasv oli suurem kui tootmise kasv ja see tähendab, et tootmisvõimsuse rakendamise aste langes 3 protsendipunkti.

Tabel 5

2009

2010

2011

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Tootmisvõimsus

Indeks 2009 = 100

100

103

108

109

Tootmisvõimsuse rakendamine

Indeks 2009 = 100

100

99

99

97

Allikas: küsimustike vastused, läbivaatamistaotluses esitatud andmed.

c)   Varud

| (76) | Varud püsisid vaatlusalusel perioodil stabiilsena. Varud küll vähenesid 2011. aastal, kuid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jõudsid need tagasi 2009. aasta tasemele.

  Tabel 6 | 2009 | 2010 | 2011 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks 2009 = 100 | 100 | 103 | 86 | 100 |
| Allikas: küsimustike vastused. |

(76)

Varud püsisid vaatlusalusel perioodil stabiilsena. Varud küll vähenesid 2011. aastal, kuid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jõudsid need tagasi 2009. aasta tasemele.

Tabel 6

2009

2010

2011

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Indeks 2009 = 100

100

103

86

100

Allikas: küsimustike vastused.

d)   Müügimaht

| (77) | Liidu tootjate müügimaht sõltumatutele klientidele liidu turul kasvas 2009. aasta ja aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal 10 %. 2011. aastal kasvas see 2009. aastaga võrreldes 20 %, kuid langes seejärel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil järsult 10 protsendipunkti.

  Tabel 7 | 2009 | 2010 | 2011 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks 2009 = 100 | 100 | 103 | 120 | 110 |
| Allikas: küsimustike vastused, läbivaatamistaotluses esitatud andmed. |

(77)

Liidu tootjate müügimaht sõltumatutele klientidele liidu turul kasvas 2009. aasta ja aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal 10 %. 2011. aastal kasvas see 2009. aastaga võrreldes 20 %, kuid langes seejärel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil järsult 10 protsendipunkti.

Tabel 7

2009

2010

2011

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Indeks 2009 = 100

100

103

120

110

Allikas: küsimustike vastused, läbivaatamistaotluses esitatud andmed.

e)   Turuosa

| (78) | 2009. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal kasvatasid liidu tootjad oma turuosa 10 protsendipunkti võrra. Sellise turuosa suurenemise põhjuseks võib pidada liitu saabuva impordi turuosa vähenemist.

  Tabel 8 | 2009 | 2010 | 2011 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu tootmisharu turuosa | 65 % – 70 % | 65 % – 70 % | 75 % – 80 % | 75 % – 80 % |
| Indeks 2009 = 100 | 100 | 101 | 111 | 110 |
| Allikas: küsimustike vastused, läbivaatamistaotluses esitatud andmed ja Eurostati andmed. |

(78)

2009. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal kasvatasid liidu tootjad oma turuosa 10 protsendipunkti võrra. Sellise turuosa suurenemise põhjuseks võib pidada liitu saabuva impordi turuosa vähenemist.

Tabel 8

2009

2010

2011

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Liidu tootmisharu turuosa

65 % – 70 %

65 % – 70 %

75 % – 80 %

75 % – 80 %

Indeks 2009 = 100

100

101

111

110

Allikas: küsimustike vastused, läbivaatamistaotluses esitatud andmed ja Eurostati andmed.

f)   Kasv

| (79) | Tarbimine liidus oli 2009. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal stabiilne, nagu näha eespool olevast tabelist 1. Teised näitajad ei anna märku erilisest kasvust vaatlusaluse toote liidu turul. |
| --- | --- |

(79)

Tarbimine liidus oli 2009. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal stabiilne, nagu näha eespool olevast tabelist 1. Teised näitajad ei anna märku erilisest kasvust vaatlusaluse toote liidu turul.

g)   Tööhõive

| (80) | 2009. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel langes liidu tootmisharu tööhõive tase 9 protsendipunkti.

  Tabel 9 | 2009 | 2010 | 2011 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks 2009 = 100 | 100 | 91 | 90 | 91 |
| Allikas: küsimustike vastused, läbivaatamistaotluses esitatud andmed. |

(80)

2009. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel langes liidu tootmisharu tööhõive tase 9 protsendipunkti.

Tabel 9

2009

2010

2011

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Indeks 2009 = 100

100

91

90

91

Allikas: küsimustike vastused, läbivaatamistaotluses esitatud andmed.

h)   Tootlikkus

| (81) | Liidu tootmisharu tööjõu tootlikkus, mida mõõdetakse toodanguna (tonnides) töötaja kohta aastas, suurenes vaatlusalusel perioodil 18 % võrra. See on vastavuses asjaoluga, et toodang kasvas 6 % ja tööhõive vähenes 9 %. Eriti selgelt oli seda näha 2011. aastal, mil tootmine suurenes, samal ajal kui tööhõive tase langes jätkuvalt ja tootlikkus oli 20 protsendipunkti võrra suurem kui 2009. aastal.

  Tabel 10 | 2009 | 2010 | 2011 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks 2009 = 100 | 100 | 112 | 120 | 118 |
| Allikas: küsimustike vastused ja läbivaatamistaotluses esitatud andmed. |

(81)

Liidu tootmisharu tööjõu tootlikkus, mida mõõdetakse toodanguna (tonnides) töötaja kohta aastas, suurenes vaatlusalusel perioodil 18 % võrra. See on vastavuses asjaoluga, et toodang kasvas 6 % ja tööhõive vähenes 9 %. Eriti selgelt oli seda näha 2011. aastal, mil tootmine suurenes, samal ajal kui tööhõive tase langes jätkuvalt ja tootlikkus oli 20 protsendipunkti võrra suurem kui 2009. aastal.

Tabel 10

2009

2010

2011

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Indeks 2009 = 100

100

112

120

118

Allikas: küsimustike vastused ja läbivaatamistaotluses esitatud andmed.

i)   Müügihindu mõjutavad tegurid

| (82) | Liidu tootmisharu aasta keskmine müügihind sõltumatutele tarbijatele liidu turul vähenes 2009. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal 11 %.

  Tabel 11 | 2009 | 2010 | 2011 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks 2009 = 100 | 100 | 95 | 93 | 89 |
| Allikas: küsimustike vastused, läbivaatamistaotluses esitatud andmed. |

(82)

Liidu tootmisharu aasta keskmine müügihind sõltumatutele tarbijatele liidu turul vähenes 2009. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal 11 %.

Tabel 11

2009

2010

2011

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Indeks 2009 = 100

100

95

93

89

Allikas: küsimustike vastused, läbivaatamistaotluses esitatud andmed.

j)   Dumpingumarginaali suurus ja toibumine varasemast dumpingust

| (83) | Kuna pärast dumpinguvastaste meetmete kehtestamist peaaegu lõpetati importimine Lõuna-Aafrikast, ei ole võimalik dumpingumarginaali suurust hinnata. Arvestades käesolevas dokumendis kirjeldatud peamisi majandusnäitajaid, leiti, et liidu tootmisharu olukord on endiselt ebakindel ja haavatav. |
| --- | --- |

(83)

Kuna pärast dumpinguvastaste meetmete kehtestamist peaaegu lõpetati importimine Lõuna-Aafrikast, ei ole võimalik dumpingumarginaali suurust hinnata. Arvestades käesolevas dokumendis kirjeldatud peamisi majandusnäitajaid, leiti, et liidu tootmisharu olukord on endiselt ebakindel ja haavatav.

k)   Töötasud

| (84) | Kuigi summaarsed tööjõukulud vähenesid, kasvasid vaatlusalusel perioodil keskmised tööjõukulud üldise tööjõu vähendamise tõttu.

  Tabel 12 | 2009 | 2010 | 2011 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks 2009 = 100 | 100 | 102 | 103 | 103 |
| Allikas: küsimustike vastused. |

(84)

Kuigi summaarsed tööjõukulud vähenesid, kasvasid vaatlusalusel perioodil keskmised tööjõukulud üldise tööjõu vähendamise tõttu.

Tabel 12

2009

2010

2011

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Indeks 2009 = 100

100

102

103

103

Allikas: küsimustike vastused.

l)   Kasumlikkus ja investeeringutasuvus

| (85) | Vaatlusalusel perioodil kahanes liidu turul sõltumatutele klientidele toimunud liidu tootmisharu samasuguse toote müügi kasumlikkus (väljendatud protsendina netomüügist) poole võrra 2009. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal. Kasumlikkus oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oluliselt väiksem kui esialgse uurimise käigus kindlaks tehtud sihtkasum, milleks kehtestati kasumlikkuse tase, mille liidu tootmisharu saavutas kahjuliku dumpingu puudumise tingimustes. |
| --- | --- |

(85)

Vaatlusalusel perioodil kahanes liidu turul sõltumatutele klientidele toimunud liidu tootmisharu samasuguse toote müügi kasumlikkus (väljendatud protsendina netomüügist) poole võrra 2009. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal. Kasumlikkus oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oluliselt väiksem kui esialgse uurimise käigus kindlaks tehtud sihtkasum, milleks kehtestati kasumlikkuse tase, mille liidu tootmisharu saavutas kahjuliku dumpingu puudumise tingimustes.

| (86) | Investeeringutasuvus, mida väljendatakse investeeringute arvestusliku puhasväärtuse kasumiprotsendina, järgis üldjoontes kasumlikkuse suundumust.

  Tabel 13 | 2009 | 2010 | 2011 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu tootmisharu kasumlikkus | 5 % – 10 % | 5 % – 10 % | 5 % – 10 % | 0 % – 5 % |
| Indeks 2009 = 100 | 100 | 63 | 63 | 50 |
| Investeeringutasuvus (kasum protsendina investeeringute arvestuslikust puhasväärtusest) | 15 % – 20 % | 5 % – 10 % | 10 % – 15 % | 5 % – 10 % |
| Indeks 2009 = 100 | 100 | 64 | 84 | 51 |
| Allikas: küsimustike vastused. |

(86)

Investeeringutasuvus, mida väljendatakse investeeringute arvestusliku puhasväärtuse kasumiprotsendina, järgis üldjoontes kasumlikkuse suundumust.

Tabel 13

2009

2010

2011

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Liidu tootmisharu kasumlikkus

5 % – 10 %

5 % – 10 %

5 % – 10 %

0 % – 5 %

Indeks 2009 = 100

100

63

63

50

Investeeringutasuvus (kasum protsendina investeeringute arvestuslikust puhasväärtusest)

15 % – 20 %

5 % – 10 %

10 % – 15 %

5 % – 10 %

Indeks 2009 = 100

100

64

84

51

Allikas: küsimustike vastused.

m)   Rahavoog ja kapitali kaasamise võime

| (87) | Äritegevuse netorahakäive vähenes vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt, kuid oli siiski positiivne, välja arvatud 2010. aastal.

  Tabel 14 | 2009 | 2010 | 2011 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks 2009 = 100 | 100 | –34 | 71 | 10 |
| Allikas: küsimustike vastused. |

(87)

Äritegevuse netorahakäive vähenes vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt, kuid oli siiski positiivne, välja arvatud 2010. aastal.

Tabel 14

2009

2010

2011

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Indeks 2009 = 100

100

–34

71

10

Allikas: küsimustike vastused.

| (88) | Miski ei viita sellele, et liidu tootmisharul oleks olnud raskusi kapitali kaasamisega, kui ta oleks proovinud seda teha, kuid vaatlusalusel perioodil ei tehtud olulisi investeeringuid ja seega ei pandud liidu tootmisharu selles mõttes proovile. |
| --- | --- |

(88)

Miski ei viita sellele, et liidu tootmisharul oleks olnud raskusi kapitali kaasamisega, kui ta oleks proovinud seda teha, kuid vaatlusalusel perioodil ei tehtud olulisi investeeringuid ja seega ei pandud liidu tootmisharu selles mõttes proovile.

n)   Investeeringud

| (89) | Liidu tootmisharu aastainvesteeringud samasuguse toote tootmisse vähenesid 2009. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel peaaegu poole võrra. Täpsemalt kahanesid investeeringud 2010. aastal, kasvasid 2011. aastal ja kahanesid siis uuesti läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Sellist järsku investeeringute vähenemist 2011. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel võib osaliselt seletada asjaoluga, et liidu tootmisharu oli vaatlusalusel perioodil juba saavutanud vajalikud kavandatud peamised investeeringud.

  Tabel 15 | 2009 | 2010 | 2011 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks 2009 = 100 | 100 | 45 | 115 | 52 |
| Allikas: küsimustike vastused. |

(89)

Liidu tootmisharu aastainvesteeringud samasuguse toote tootmisse vähenesid 2009. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel peaaegu poole võrra. Täpsemalt kahanesid investeeringud 2010. aastal, kasvasid 2011. aastal ja kahanesid siis uuesti läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Sellist järsku investeeringute vähenemist 2011. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel võib osaliselt seletada asjaoluga, et liidu tootmisharu oli vaatlusalusel perioodil juba saavutanud vajalikud kavandatud peamised investeeringud.

Tabel 15

2009

2010

2011

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Indeks 2009 = 100

100

45

115

52

Allikas: küsimustike vastused.

5.   Järeldus liidu tootmisharu olukorra kohta

| (90) | Majanduslike näitajate analüüsist ilmneb, et liidu tootmisharu tootmine ja müük kasvasid vaatlusalusel perioodil. Koguste täheldatud kasv ei olnud eriti suur ning seda tuleks siiski vaadelda suurema tootmisvõimsuse ja madalamate müügihindade kontekstis, mille tõttu liidu tootjate tootmisvõimsuse rakendamise aste ja ühiku müügihind langesid vastavalt 3 ja 11 protsendipunkti. |
| --- | --- |

(90)

Majanduslike näitajate analüüsist ilmneb, et liidu tootmisharu tootmine ja müük kasvasid vaatlusalusel perioodil. Koguste täheldatud kasv ei olnud eriti suur ning seda tuleks siiski vaadelda suurema tootmisvõimsuse ja madalamate müügihindade kontekstis, mille tõttu liidu tootjate tootmisvõimsuse rakendamise aste ja ühiku müügihind langesid vastavalt 3 ja 11 protsendipunkti.

| (91) | Samal ajal halvenes liidu tootmisharu majanduslik olukord kasumlikkuse, investeeringutasuvuse, tööhõive ja rahavoogude mõttes. Eelkõige kasumlikkus, mis on liidu tootmisharu olukorra oluline näitaja, on endiselt märksa väiksem kui esialgse uurimise käigus kindlaks tehtud sihtkasum. Liidu tootmisharu ei ole varasemast dumpingust veel täielikult toibunud ja on endiselt ebakindlas seisus ning seega dumpingu võimaliku kordumise korral äärmiselt haavatav. Keskmised müügihinnad on aastate jooksul langenud ja kui dumpinguhinnaga import Lõuna-Aafrikast peaks korduma, langeksid need tõenäoliselt veelgi ning muudaksid liidu tootmisharu niigi ebakindla olukorra veel hullemaks. |
| --- | --- |

(91)

Samal ajal halvenes liidu tootmisharu majanduslik olukord kasumlikkuse, investeeringutasuvuse, tööhõive ja rahavoogude mõttes. Eelkõige kasumlikkus, mis on liidu tootmisharu olukorra oluline näitaja, on endiselt märksa väiksem kui esialgse uurimise käigus kindlaks tehtud sihtkasum. Liidu tootmisharu ei ole varasemast dumpingust veel täielikult toibunud ja on endiselt ebakindlas seisus ning seega dumpingu võimaliku kordumise korral äärmiselt haavatav. Keskmised müügihinnad on aastate jooksul langenud ja kui dumpinguhinnaga import Lõuna-Aafrikast peaks korduma, langeksid need tõenäoliselt veelgi ning muudaksid liidu tootmisharu niigi ebakindla olukorra veel hullemaks.

| (92) | Pärast andmete avaldamist väitsid teatavad huvitatud isikud, et liidu tootmisharu praeguse ebakindla ja haavatava olukorra põhjuseks polnud ei Lõuna-Aafrikast pärit dumpinguhinnaga import ega varasema dumpingu mõju. |
| --- | --- |

(92)

Pärast andmete avaldamist väitsid teatavad huvitatud isikud, et liidu tootmisharu praeguse ebakindla ja haavatava olukorra põhjuseks polnud ei Lõuna-Aafrikast pärit dumpinguhinnaga import ega varasema dumpingu mõju.

| (93) | Nad märkisid, et eelkirjeldatud peamiste majandusnäitajate suundumused iseloomustasid ajavahemikku (2009. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni), mil: i) esialgsed dumpinguvastased meetmed olid kehtinud juba mõnda aega; ii) importimine Lõuna-Aafrikast oli peaaegu lõpetatud ning iii) liidu avatud turule sisenes uus ettevõtja (Cegasa). Mõlema kahe liidu tootja majandusnäitajate koondamise asemel uurisid huvitatud isikud neid eraldi ja jõudsid järeldusele, et liidu tootmisharu olukord oli keeruline, sest hiljuti oli kahe ainsa turul tegutseva liidu tootja vahel tekkinud sisekonkurents. |
| --- | --- |

(93)

Nad märkisid, et eelkirjeldatud peamiste majandusnäitajate suundumused iseloomustasid ajavahemikku (2009. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni), mil: i) esialgsed dumpinguvastased meetmed olid kehtinud juba mõnda aega; ii) importimine Lõuna-Aafrikast oli peaaegu lõpetatud ning iii) liidu avatud turule sisenes uus ettevõtja (Cegasa). Mõlema kahe liidu tootja majandusnäitajate koondamise asemel uurisid huvitatud isikud neid eraldi ja jõudsid järeldusele, et liidu tootmisharu olukord oli keeruline, sest hiljuti oli kahe ainsa turul tegutseva liidu tootja vahel tekkinud sisekonkurents.

| (94) | Eelkõige väitsid huvitatud isikud, et komisjon polnud teadvustanud liidu tootmisharus pärast 2009. aastat toimunud põhjapanevaid muutusi. Nad märkisid, et pärast dumpinguvastaste meetmete kehtestamist paranesid esialgse kaebuse ainuesitaja (THA) majandusnäitajad järsult ning varasema dumpingu kogu negatiivne mõju kadus. Pärast seda aga viis varem vaid sisekasutuseks elektrolüütilisi mangaandioksiide tootnud teine liidu tootja Cegasa oma patareide ja akude tootmise rajatise liidust välja. Selle tagajärjel jäi neil avatud turu jaoks vabaks oluline kogus elektrolüütilisi mangaandioksiide, mida nad hakkasid müüma madala hinnaga, konkureerides sealjuures ainsa teise liidu tootjaga ja avaldades jõuliselt survet hindade, tootmisvõimsuse rakendamise ja kasumlikkuse vähendamise suunas. |
| --- | --- |

(94)

Eelkõige väitsid huvitatud isikud, et komisjon polnud teadvustanud liidu tootmisharus pärast 2009. aastat toimunud põhjapanevaid muutusi. Nad märkisid, et pärast dumpinguvastaste meetmete kehtestamist paranesid esialgse kaebuse ainuesitaja (THA) majandusnäitajad järsult ning varasema dumpingu kogu negatiivne mõju kadus. Pärast seda aga viis varem vaid sisekasutuseks elektrolüütilisi mangaandioksiide tootnud teine liidu tootja Cegasa oma patareide ja akude tootmise rajatise liidust välja. Selle tagajärjel jäi neil avatud turu jaoks vabaks oluline kogus elektrolüütilisi mangaandioksiide, mida nad hakkasid müüma madala hinnaga, konkureerides sealjuures ainsa teise liidu tootjaga ja avaldades jõuliselt survet hindade, tootmisvõimsuse rakendamise ja kasumlikkuse vähendamise suunas.

| (95) | Komisjon oli avaldatud dokumendis juba tunnistanud, et liidu tootmisharu ülesehitus oli esialgse uurimisega võrreldes muutunud. Tegemist on positiivse arenguga, mis annab märku turu avatusest ja tihenenud konkurentsist eri asjaosaliste vahel, kelle hulka kuuluvad ka importijad. |
| --- | --- |

(95)

Komisjon oli avaldatud dokumendis juba tunnistanud, et liidu tootmisharu ülesehitus oli esialgse uurimisega võrreldes muutunud. Tegemist on positiivse arenguga, mis annab märku turu avatusest ja tihenenud konkurentsist eri asjaosaliste vahel, kelle hulka kuuluvad ka importijad.

| (96) | Komisjon on nõus, et sellistel asjaoludel ja eelkõige Lõuna-Aafrikast pärit impordi puudumise tingimustes ei saa liidu tootmisharu praeguse olukorra põhjustajaks olla Lõuna-Aafrika dumping ning seega ei saa öelda, et kahju jätkub. |
| --- | --- |

(96)

Komisjon on nõus, et sellistel asjaoludel ja eelkõige Lõuna-Aafrikast pärit impordi puudumise tingimustes ei saa liidu tootmisharu praeguse olukorra põhjustajaks olla Lõuna-Aafrika dumping ning seega ei saa öelda, et kahju jätkub.

| (97) | Komisjon uuris mõlema liidu tootja arengusuundade koondnäitajaid alates aastast 2009 ja jõudis järeldusele, et peamised majandusnäitajad ei ole soodsad ning liidu tootmisharu olukord on ebakindel ja haavatav. On selge, et kui importi Lõuna-Aafrikast ei toimu, siis ei saa selle põhjuseks olla Delta dumpingutegevus. Kui aegumise läbivaatamise rõhuasetus on dumpingu ja kahju kordumise tõenäosusel juhul, kui meetmed peaksid aeguma, siis ei ole dumping, kahju ja põhjuslikud seosed läbivaatamisega seotud uurimisperioodil siiski analüüsimise seisukohast otsustavateks teguriteks. |
| --- | --- |

(97)

Komisjon uuris mõlema liidu tootja arengusuundade koondnäitajaid alates aastast 2009 ja jõudis järeldusele, et peamised majandusnäitajad ei ole soodsad ning liidu tootmisharu olukord on ebakindel ja haavatav. On selge, et kui importi Lõuna-Aafrikast ei toimu, siis ei saa selle põhjuseks olla Delta dumpingutegevus. Kui aegumise läbivaatamise rõhuasetus on dumpingu ja kahju kordumise tõenäosusel juhul, kui meetmed peaksid aeguma, siis ei ole dumping, kahju ja põhjuslikud seosed läbivaatamisega seotud uurimisperioodil siiski analüüsimise seisukohast otsustavateks teguriteks.

| (98) | Komisjoni järelduste kohaselt on liidu tootmisharu olukord endiselt ebakindel ja haavatav ning kasumlikkus pole kaugeltki see, mida võiks niivõrd kapitalimahuka tootmisharu puhul oodata. Võrdluse esialgse uurimisega saab teha ainult ühe liidu tootja kohta, sest teine ei tegelenud tol ajal müügiga avatud liidu turul. Selle liidu tootja kasum oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oluliselt väiksem kui see, mis tehti kindlaks esialgses uurimises dumpinguhinnaga impordi puudumise tingimustes. |
| --- | --- |

(98)

Komisjoni järelduste kohaselt on liidu tootmisharu olukord endiselt ebakindel ja haavatav ning kasumlikkus pole kaugeltki see, mida võiks niivõrd kapitalimahuka tootmisharu puhul oodata. Võrdluse esialgse uurimisega saab teha ainult ühe liidu tootja kohta, sest teine ei tegelenud tol ajal müügiga avatud liidu turul. Selle liidu tootja kasum oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oluliselt väiksem kui see, mis tehti kindlaks esialgses uurimises dumpinguhinnaga impordi puudumise tingimustes.

F.   KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS

1.   Eeldatava ekspordimahu ja -hinna mõju meetmete kehtetuks tunnistamise korral

| (99) | Lõuna-Aafrika ainsal teadaoleval elektrolüütiliste mangaandioksiidide tootjal (Delta) on kasutamata tootmisvõimsust ning tal oleks täiesti võimalik hakata uuesti eksportima liidu turule ja seda märkimisväärsetes kogustes. Esialgse uurimisperioodi ajal (2002–2005/6) kasvas Delta turuosa jõuliselt ja jõudis 30–40 %-lt 60–70 %-ni. Seega on Delta tõestanud, et suudab liitu eksporditavaid koguseid kiiresti suurendada. |
| --- | --- |

(99)

Lõuna-Aafrika ainsal teadaoleval elektrolüütiliste mangaandioksiidide tootjal (Delta) on kasutamata tootmisvõimsust ning tal oleks täiesti võimalik hakata uuesti eksportima liidu turule ja seda märkimisväärsetes kogustes. Esialgse uurimisperioodi ajal (2002–2005/6) kasvas Delta turuosa jõuliselt ja jõudis 30–40 %-lt 60–70 %-ni. Seega on Delta tõestanud, et suudab liitu eksporditavaid koguseid kiiresti suurendada.

| (100) | Delta ekspordi CIF-hinnad teistele turgudele, sh USAsse, olid elektrolüütiliste mangaandioksiidide kõigi liikide ja tüüpide puhul madalamad kui liidu tootmisharu hinnad läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ja lõid need alla. Madalamad hinnad teistel turgudel võivad motiveerida Deltat suunama selle ekspordi meetmete aegumise korral liidu turule. |
| --- | --- |

(100)

Delta ekspordi CIF-hinnad teistele turgudele, sh USAsse, olid elektrolüütiliste mangaandioksiidide kõigi liikide ja tüüpide puhul madalamad kui liidu tootmisharu hinnad läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ja lõid need alla. Madalamad hinnad teistel turgudel võivad motiveerida Deltat suunama selle ekspordi meetmete aegumise korral liidu turule.

| (101) | Arvestades uurimise käigus kindlaks tehtud kasutamata tootmisvõimsust, teiste eksporditurgude küllastatust ja liidu turu atraktiivsust, püüab Delta suure tõenäosusega saada tagasi oma märkimisväärse turuosa liidus, mille ta pärast meetmete kehtestamist kaotas. Nagu eespool järeldati, peaks Delta turuosa tagasivõitmiseks eksportima dumpinguhindadega. Seega juhul, kui Lõuna-Aafrikast pärit elektrolüütiliste mangaandioksiidide impordi suhtes dumpinguvastast tollimaksu ei kohaldata, avaldaks dumpinguhinnaga impordi igasugune kordumine liidu tootmisharule veelgi tugevamat hinnasurvet ning põhjustaks tõenäoliselt olulist kahju. |
| --- | --- |

(101)

Arvestades uurimise käigus kindlaks tehtud kasutamata tootmisvõimsust, teiste eksporditurgude küllastatust ja liidu turu atraktiivsust, püüab Delta suure tõenäosusega saada tagasi oma märkimisväärse turuosa liidus, mille ta pärast meetmete kehtestamist kaotas. Nagu eespool järeldati, peaks Delta turuosa tagasivõitmiseks eksportima dumpinguhindadega. Seega juhul, kui Lõuna-Aafrikast pärit elektrolüütiliste mangaandioksiidide impordi suhtes dumpinguvastast tollimaksu ei kohaldata, avaldaks dumpinguhinnaga impordi igasugune kordumine liidu tootmisharule veelgi tugevamat hinnasurvet ning põhjustaks tõenäoliselt olulist kahju.

2.   Järeldus kahju kordumise tõenäosuse kohta

| (102) | Meetmete kehtetuks tunnistamine tooks tõenäoliselt kaasa Lõuna-Aafrikast pärit dumpinguhinnaga impordi kordumise, mis avaldaks survet liidu tootmisharu hindade alandamiseks ja halvendaks liidu tootmisharu majanduslikku olukorda. Lõuna-Aafrika suhtes kehtivate meetmete kehtetuks tunnistamine põhjustaks seega tõenäoliselt kahju kordumise, sest liidu tootmisharu praegune niigi ebakindel ja haavatav olukord halveneks ilmselt veelgi. |
| --- | --- |

(102)

Meetmete kehtetuks tunnistamine tooks tõenäoliselt kaasa Lõuna-Aafrikast pärit dumpinguhinnaga impordi kordumise, mis avaldaks survet liidu tootmisharu hindade alandamiseks ja halvendaks liidu tootmisharu majanduslikku olukorda. Lõuna-Aafrika suhtes kehtivate meetmete kehtetuks tunnistamine põhjustaks seega tõenäoliselt kahju kordumise, sest liidu tootmisharu praegune niigi ebakindel ja haavatav olukord halveneks ilmselt veelgi.

G.   LIIDU HUVID

1.   Sissejuhatus

| (103) | Komisjon uuris algmääruse artikli 21 alusel, kas Lõuna-Aafrika suhtes kehtivate dumpinguvastaste meetmete säilitamine oleks vastuolus liidu kui terviku huvidega. Liidu huvide kindlaksmääramisel lähtuti kõikide asjaomaste huvide hindamisest. |
| --- | --- |

(103)

Komisjon uuris algmääruse artikli 21 alusel, kas Lõuna-Aafrika suhtes kehtivate dumpinguvastaste meetmete säilitamine oleks vastuolus liidu kui terviku huvidega. Liidu huvide kindlaksmääramisel lähtuti kõikide asjaomaste huvide hindamisest.

| (104) | Kooskõlas algmääruse artikli 21 lõikega 2 anti kõikidele huvitatud isikutele võimalus oma seisukohad teatavaks teha. |
| --- | --- |

(104)

Kooskõlas algmääruse artikli 21 lõikega 2 anti kõikidele huvitatud isikutele võimalus oma seisukohad teatavaks teha.

| (105) | Esialgse uurimise käigus oldi seisukohal, et meetmete kehtestamine ei ole liidu huvidega vastuolus. Käesolev uurimine on seotud läbivaatamisega, mis tähendab, et analüüsitakse olukorda, kus dumpinguvastased meetmed juba kehtivad, ning see võimaldab hinnata praeguste dumpinguvastaste meetmete mis tahes lubamatut negatiivset mõju asjaomastele isikutele. |
| --- | --- |

(105)

Esialgse uurimise käigus oldi seisukohal, et meetmete kehtestamine ei ole liidu huvidega vastuolus. Käesolev uurimine on seotud läbivaatamisega, mis tähendab, et analüüsitakse olukorda, kus dumpinguvastased meetmed juba kehtivad, ning see võimaldab hinnata praeguste dumpinguvastaste meetmete mis tahes lubamatut negatiivset mõju asjaomastele isikutele.

| (106) | Olenemata järeldustest kahjuliku dumpingu kordumise tõenäosuse kohta, uuris komisjon, kas oli olemas kaalukaid põhjusi, millest võiks järeldada, et Lõuna-Aafrikast pärit elektrolüütiliste mangaandioksiidide importimise suhtes kehtestatud meetmete säilitamine ei ole liidu huvides. |
| --- | --- |

(106)

Olenemata järeldustest kahjuliku dumpingu kordumise tõenäosuse kohta, uuris komisjon, kas oli olemas kaalukaid põhjusi, millest võiks järeldada, et Lõuna-Aafrikast pärit elektrolüütiliste mangaandioksiidide importimise suhtes kehtestatud meetmete säilitamine ei ole liidu huvides.

2.   Liidu tootmisharu ja muude liidu tootjate huvid

| (107) | Kuigi kehtivad dumpinguvastased meetmed takistasid dumpinguhinnaga impordi jõudmist liidu turule, on liidu tootmisharu olukord siiski ebakindel ja haavatav. Seda on kinnitanud mõnede peamiste kahjunäitajate negatiivsed suundumused. |
| --- | --- |

(107)

Kuigi kehtivad dumpinguvastased meetmed takistasid dumpinguhinnaga impordi jõudmist liidu turule, on liidu tootmisharu olukord siiski ebakindel ja haavatav. Seda on kinnitanud mõnede peamiste kahjunäitajate negatiivsed suundumused.

| (108) | Kui meetmetel peaks lubatama aeguda, on tõenäoline, et liidu tootmisharu olukord muutub üha halvemaks, sest tõenäoliselt hakkab Lõuna-Aafrikast saabuma suurtes kogustes dumpinguhinnaga importi. Muu hulgas põhjustaks selline impordi sissevool turuosa kaotuse, müügihindade alanemise, tootmisvõimsuse rakendamise languse ja liidu tootmisharu finantsolukorra üldise halvenemise. |
| --- | --- |

(108)

Kui meetmetel peaks lubatama aeguda, on tõenäoline, et liidu tootmisharu olukord muutub üha halvemaks, sest tõenäoliselt hakkab Lõuna-Aafrikast saabuma suurtes kogustes dumpinguhinnaga importi. Muu hulgas põhjustaks selline impordi sissevool turuosa kaotuse, müügihindade alanemise, tootmisvõimsuse rakendamise languse ja liidu tootmisharu finantsolukorra üldise halvenemise.

| (109) | Seega on selge, et Lõuna-Aafrika suhtes kehtestatud dumpinguvastaste meetmete säilitamine ei ole liidu tootmisharu huvidega vastuolus. |
| --- | --- |

(109)

Seega on selge, et Lõuna-Aafrika suhtes kehtestatud dumpinguvastaste meetmete säilitamine ei ole liidu tootmisharu huvidega vastuolus.

3.   Importijate huvid

| (110) | Esialgse uurimise käigus leiti, et tõenäoliselt ei avalda meetmete kehtestamine rasket negatiivset mõju liidu importijate olukorrale. Turustajad/importijad käesolevas uurimises koostööd ei teinud. Võttes arvesse, et puuduvad tõendid selle kohta, nagu oleksid kehtivad meetmed importijaid märkimisväärselt mõjutanud, võib järeldada, et meetmete jätkumine ei kahjusta liidu importijaid olulisel määral. |
| --- | --- |

(110)

Esialgse uurimise käigus leiti, et tõenäoliselt ei avalda meetmete kehtestamine rasket negatiivset mõju liidu importijate olukorrale. Turustajad/importijad käesolevas uurimises koostööd ei teinud. Võttes arvesse, et puuduvad tõendid selle kohta, nagu oleksid kehtivad meetmed importijaid märkimisväärselt mõjutanud, võib järeldada, et meetmete jätkumine ei kahjusta liidu importijaid olulisel määral.

4.   Kasutajate huvid

| (111) | Ühendust võeti elektrolüütiliste mangaandioksiidide kõigi teadaolevate kasutajatega liidus (peamiselt kasutavad seda toorainena patareitootjad). Vastused laekusid kahelt samasse rahvusvahelisse kontserni kuuluvalt äriühingult. Esialgse uurimise käigus tegid koostööd veel kaks patareitootjat, kes olid meetmete kehtestamise vastu. |
| --- | --- |

(111)

Ühendust võeti elektrolüütiliste mangaandioksiidide kõigi teadaolevate kasutajatega liidus (peamiselt kasutavad seda toorainena patareitootjad). Vastused laekusid kahelt samasse rahvusvahelisse kontserni kuuluvalt äriühingult. Esialgse uurimise käigus tegid koostööd veel kaks patareitootjat, kes olid meetmete kehtestamise vastu.

| (112) | Koostööd teinud kasutaja selgitas liidu patareitootjate rasket majanduslikku olukorda, mis tuleneb peamiste klientide (jaemüüjate) survest alandada hindu, ja sellest tulenevat töökohtade kaotuse ohtu. Samas ei suutnud ta siiski selgitada ega põhjendada, miks ja kuidas võiks Lõuna-Aafrikast pärit elektrolüütiliste mangaandioksiidide suhtes kehtivate meetmete lõpetamine olukorda paremaks muuta. |
| --- | --- |

(112)

Koostööd teinud kasutaja selgitas liidu patareitootjate rasket majanduslikku olukorda, mis tuleneb peamiste klientide (jaemüüjate) survest alandada hindu, ja sellest tulenevat töökohtade kaotuse ohtu. Samas ei suutnud ta siiski selgitada ega põhjendada, miks ja kuidas võiks Lõuna-Aafrikast pärit elektrolüütiliste mangaandioksiidide suhtes kehtivate meetmete lõpetamine olukorda paremaks muuta.

| (113) | Elektrolüütilised mangaandioksiidid moodustavad patareide tootmise kogukuludest vaid 10–15 %. Esialgse uurimisega võrreldes on see suhtarv vähenenud. Pärast meetmete kehtestamist elektrolüütiliste mangaandioksiidide keskmine müügihind liidus hoopis langes. Tegelikult ei esitatud mingeid tõendeid, et kehtivate meetmete säilitamine avaldaks patareitootjate tootmiskuludele märgatavat mõju. |
| --- | --- |

(113)

Elektrolüütilised mangaandioksiidid moodustavad patareide tootmise kogukuludest vaid 10–15 %. Esialgse uurimisega võrreldes on see suhtarv vähenenud. Pärast meetmete kehtestamist elektrolüütiliste mangaandioksiidide keskmine müügihind liidus hoopis langes. Tegelikult ei esitatud mingeid tõendeid, et kehtivate meetmete säilitamine avaldaks patareitootjate tootmiskuludele märgatavat mõju.

| (114) | Kuna sellised tõendid puuduvad, järeldab komisjon, et meetmete säilitamine ei tohiks elektrolüütiliste mangaandioksiidide kasutajaid lubamatult mõjutada. |
| --- | --- |

(114)

Kuna sellised tõendid puuduvad, järeldab komisjon, et meetmete säilitamine ei tohiks elektrolüütiliste mangaandioksiidide kasutajaid lubamatult mõjutada.

| (115) | Pärast andmete avaldamist ei nõustunud sama kasutaja hinnanguga, mille komisjon olukorrale andis, ning kommenteeris, et pärast meetmete kehtestamist kadus üks kvaliteetsete elektrolüütiliste mangaandioksiidide allikas, elektrolüütiliste mangaandioksiidide hinnad tõusid ning isegi, kui elektrolüütilised mangaandioksiidid moodustavad tootmiskuludest vaid 10–15 %, avaldab see liidu patareitootjate niigi vähesele kasumlikkusele märgatavat mõju. |
| --- | --- |

(115)

Pärast andmete avaldamist ei nõustunud sama kasutaja hinnanguga, mille komisjon olukorrale andis, ning kommenteeris, et pärast meetmete kehtestamist kadus üks kvaliteetsete elektrolüütiliste mangaandioksiidide allikas, elektrolüütiliste mangaandioksiidide hinnad tõusid ning isegi, kui elektrolüütilised mangaandioksiidid moodustavad tootmiskuludest vaid 10–15 %, avaldab see liidu patareitootjate niigi vähesele kasumlikkusele märgatavat mõju.

| (116) | Sellele väitele vaatamata näitavad toimikus olevad tõendid, et kasutaja otsus mitte kasutada Delta elektrolüütilisi mangaandioksiide ei olnud seotud dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamisega ning et kasutaja kasumlikkust ja töökohti ei ohusta mitte elektrolüütiliste mangaandioksiidide hinna tõus, vaid nende peamiste klientide (suure ostujõuga rahvusvaheliste jaemüüjate) ja Hiina patareitootjate surve alandada hindu. |
| --- | --- |

(116)

Sellele väitele vaatamata näitavad toimikus olevad tõendid, et kasutaja otsus mitte kasutada Delta elektrolüütilisi mangaandioksiide ei olnud seotud dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamisega ning et kasutaja kasumlikkust ja töökohti ei ohusta mitte elektrolüütiliste mangaandioksiidide hinna tõus, vaid nende peamiste klientide (suure ostujõuga rahvusvaheliste jaemüüjate) ja Hiina patareitootjate surve alandada hindu.

| (117) | Sama elektrolüütiliste mangaandioksiidide kasutaja arvates ei tohiks meetmeid säilitada, sest uurimise käigus ei tuvastatud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liidus dumpingut. Samuti väitis ta, et dumpingu kordumise riski ei ole, sest kui Delta suunaks kogu oma kasutamata tootmisvõimsuse liidu turule, jääks talle siiski üksnes väike turuosa. |
| --- | --- |

(117)

Sama elektrolüütiliste mangaandioksiidide kasutaja arvates ei tohiks meetmeid säilitada, sest uurimise käigus ei tuvastatud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liidus dumpingut. Samuti väitis ta, et dumpingu kordumise riski ei ole, sest kui Delta suunaks kogu oma kasutamata tootmisvõimsuse liidu turule, jääks talle siiski üksnes väike turuosa.

| (118) | See väide lükati tagasi, sest Delta kindlakstehtud võimalik turuosa oleks selgelt märkimisväärne ning sellega seotud eksport liitu toimuks tõenäoliselt dumpinguhindadega. |
| --- | --- |

(118)

See väide lükati tagasi, sest Delta kindlakstehtud võimalik turuosa oleks selgelt märkimisväärne ning sellega seotud eksport liitu toimuks tõenäoliselt dumpinguhindadega.

5.   Edasine areng

| (119) | Kaebuse esitajad mainisid aegumise läbivaatamise taotluses, et kui edaspidi peaks liidus kasvama nõudlus elektriautode järele, suureneb eelneval turul nõudlus elektrolüütiliste mangaandioksiidide järele, mis on väidetavalt liitium-mangaanoksiidi tootmiseks kõige sagedamini kasutatav tooraine. Liitium-mangaanoksiidi omakorda kasutatakse paljude elektrisõidukite mudelite liitiumioonakude katoodide jaoks. Kaebuse esitajad väidavad, et kui Lõuna-Aafrikast pärit dumpinguhinnaga impordi põhjustatav kahju kordub, ei pruugi liidu elektrolüütiliste mangaandioksiidide tootmise harul olla võimalik vastata sellele tõenäolisele tulevasele nõudlusele uute tehnoloogiate järele. |
| --- | --- |

(119)

Kaebuse esitajad mainisid aegumise läbivaatamise taotluses, et kui edaspidi peaks liidus kasvama nõudlus elektriautode järele, suureneb eelneval turul nõudlus elektrolüütiliste mangaandioksiidide järele, mis on väidetavalt liitium-mangaanoksiidi tootmiseks kõige sagedamini kasutatav tooraine. Liitium-mangaanoksiidi omakorda kasutatakse paljude elektrisõidukite mudelite liitiumioonakude katoodide jaoks. Kaebuse esitajad väidavad, et kui Lõuna-Aafrikast pärit dumpinguhinnaga impordi põhjustatav kahju kordub, ei pruugi liidu elektrolüütiliste mangaandioksiidide tootmise harul olla võimalik vastata sellele tõenäolisele tulevasele nõudlusele uute tehnoloogiate järele.

| (120) | Uurimine ei leidnud otsustavaid tõendeid, mis oleks toetanud väidet, nagu võiks elektriautode sektori edasine areng oluliselt mõjutada elektrolüütiliste mangaandioksiidide tööstust ja nõudlust nende järele, või selle väite ümber lükanud. Samas on tõsi, et liidu tootmisharu uurib, kas liitium-mangaanoksiidi tootmine elektrolüütiliste mangaandioksiidide abil on teostatav, samuti suudab omandada oskusteabe ja seadmed, et seda tulevikus teha, ning osaleb mitmes liidu rahastatud projektis, mille eesmärk on uurida ja arendada liitiumioonakusid. |
| --- | --- |

(120)

Uurimine ei leidnud otsustavaid tõendeid, mis oleks toetanud väidet, nagu võiks elektriautode sektori edasine areng oluliselt mõjutada elektrolüütiliste mangaandioksiidide tööstust ja nõudlust nende järele, või selle väite ümber lükanud. Samas on tõsi, et liidu tootmisharu uurib, kas liitium-mangaanoksiidi tootmine elektrolüütiliste mangaandioksiidide abil on teostatav, samuti suudab omandada oskusteabe ja seadmed, et seda tulevikus teha, ning osaleb mitmes liidu rahastatud projektis, mille eesmärk on uurida ja arendada liitiumioonakusid.

| (121) | Pärast andmete avaldamist kommenteerisid mõned huvitatud isikud seda küsimust lühidalt, kuid nad ei esitanud otsustavaid tõendeid selle kohta, milline võiks olla liidu ja/või teiste turgude elektriautode sektori edasise arengu mõju vaatlusalusele tootele. |
| --- | --- |

(121)

Pärast andmete avaldamist kommenteerisid mõned huvitatud isikud seda küsimust lühidalt, kuid nad ei esitanud otsustavaid tõendeid selle kohta, milline võiks olla liidu ja/või teiste turgude elektriautode sektori edasise arengu mõju vaatlusalusele tootele.

6.   Järeldus liidu huvide kohta

| (122) | Eespool kirjeldatut arvesse võttes puuduvad veenvad põhjused, mis räägiksid praeguste dumpinguvastaste meetmete säilitamise vastu. |
| --- | --- |

(122)

Eespool kirjeldatut arvesse võttes puuduvad veenvad põhjused, mis räägiksid praeguste dumpinguvastaste meetmete säilitamise vastu.

| (123) | Seepärast tuleks Lõuna-Aafrikast pärit teatavate elektrolüütiliste mangaandioksiidide impordi suhtes kohaldatavaid dumpinguvastaseid meetmeid vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 säilitada veel viis aastat, |
| --- | --- |

(123)

Seepärast tuleks Lõuna-Aafrikast pärit teatavate elektrolüütiliste mangaandioksiidide impordi suhtes kohaldatavaid dumpinguvastaseid meetmeid vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 säilitada veel viis aastat,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Lõuna-Aafrikast pärit elektrolüütiliste mangaandioksiidide (st elektrolüütilisel teel toodetud mangaandioksiidide) suhtes, mida ei ole pärast elektrolüüsi termotöödeldud ning mis kuuluvad praegu CN-koodi ex 2820 10 00 (TARICi kood 2820100010) alla.

2.   Allpool loetletud äriühingute valmistatud toodete vaba netohinna suhtes liidu piiril kohaldatakse enne tollimaksu tasumist järgmisi lõplikke dumpinguvastaste tollimaksude määrasid:

| Äriühing | Dumpinguvastane tollimaks | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Delta E.M.D. (Pty) Ltd. | 17,1 % | A828 |
| Kõik teised äriühingud | 17,1 % | A999 |

Äriühing

Dumpinguvastane tollimaks

TARICi lisakood

Delta E.M.D. (Pty) Ltd.

17,1 %

A828

Kõik teised äriühingud

17,1 %

A999

3.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. veebruar 2014

Nõukogu nimel

eesistuja

K. ARVANITOPOULOS

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

1

(2)  Nõukogu 10. märtsi 2008. aasta määrus (EÜ) nr 221/2008, millega kehtestatakse teatavate Lõuna-Aafrikast pärit mangaandioksiidide impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse nimetatud impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (ELT L 69, 13.3.2008, lk 1).

2

(3)  ELT C 180, 21.6.2012, lk 15.

3

(4)  ELT C 72, 12.3.2013, lk 8.

4

---

| 28.2.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 59/20 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 59/20

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 192/2014,

27. veebruar 2014,

millega kiidetakse heaks toimeaine 1,4-dimetüülnaftaleen kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõiget 2 ja artikli 78 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 80 lõike 1 punktile a kohaldatakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ (2) seoses heakskiitmise menetluse ja tingimustega nende toimeainete suhtes, mille kohta on enne 14. juunit 2011 vastu võetud otsus kooskõlas nimetatud direktiivi artikli 6 lõikega 3. 1,4-dimetüülnaftaleeni puhul on määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 80 lõike 1 punkti a tingimused täidetud komisjoni otsusega 2010/244/EL (3). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 80 lõike 1 punktile a kohaldatakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ (2) seoses heakskiitmise menetluse ja tingimustega nende toimeainete suhtes, mille kohta on enne 14. juunit 2011 vastu võetud otsus kooskõlas nimetatud direktiivi artikli 6 lõikega 3. 1,4-dimetüülnaftaleeni puhul on määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 80 lõike 1 punkti a tingimused täidetud komisjoni otsusega 2010/244/EL (3).

| (2) | Kooskõlas direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõikega 2 esitas DormFresh Ltd 25. juunil 2009. Madalmaadele taotluse toimeaine 1,4-dimetüülnaftaleeni kandmiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Otsusega 2010/244/EÜ kinnitati, et toimik on täielik ning seda võib pidada põhimõtteliselt vastavaks direktiivi 91/414/EMÜ II ja III lisas loetletud andmete ja teabega seotud nõuetele. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõikega 2 esitas DormFresh Ltd 25. juunil 2009. Madalmaadele taotluse toimeaine 1,4-dimetüülnaftaleeni kandmiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Otsusega 2010/244/EÜ kinnitati, et toimik on täielik ning seda võib pidada põhimõtteliselt vastavaks direktiivi 91/414/EMÜ II ja III lisas loetletud andmete ja teabega seotud nõuetele.

| (3) | Kõnealuse toimeaine mõju inimeste ja loomade tervisele ning keskkonnale taotleja kavandatud kasutusviiside puhul on hinnatud vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõigetele 2 ja 4. Määratud referentliikmesriik esitas esialgse hindamisaruande 21. märtsil 2012. |
| --- | --- |

(3)

Kõnealuse toimeaine mõju inimeste ja loomade tervisele ning keskkonnale taotleja kavandatud kasutusviiside puhul on hinnatud vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõigetele 2 ja 4. Määratud referentliikmesriik esitas esialgse hindamisaruande 21. märtsil 2012.

| (4) | Esialgse hindamisaruande on läbi vaadanud liikmesriigid ja Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”). Toiduohutusamet esitas komisjonile oma järeldused toimeaine 1,4-dimetüülnaftaleeni pestitsiidina kasutamise riskihindamise kohta (4)16. mail 2013. Liikmesriigid ja komisjon vaatasid esialgse hindamisaruande ja toiduohutusameti järeldused läbi toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees ning 13. detsembril 2013 vormistati see komisjoni läbivaatamisaruandena 1,4-dimetüülnaftaleeni kohta. |
| --- | --- |

(4)

Esialgse hindamisaruande on läbi vaadanud liikmesriigid ja Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”). Toiduohutusamet esitas komisjonile oma järeldused toimeaine 1,4-dimetüülnaftaleeni pestitsiidina kasutamise riskihindamise kohta (4)16. mail 2013. Liikmesriigid ja komisjon vaatasid esialgse hindamisaruande ja toiduohutusameti järeldused läbi toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees ning 13. detsembril 2013 vormistati see komisjoni läbivaatamisaruandena 1,4-dimetüülnaftaleeni kohta.

| (5) | Mitmest senisest uuringust on ilmnenud, et 1,4-dimetüülnaftaleeni sisaldavad taimekaitsevahendid võivad eeldatavalt üldjoontes vastata direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b ning artikli 5 lõikes 3 sätestatud nõuetele, eelkõige seoses komisjoni läbivaatamisaruandes uuritud ja üksikasjalikult kirjeldatud kasutusviisidega. Seetõttu on asjakohane 1,4-dimetüülnaftaleen heaks kiita. |
| --- | --- |

(5)

Mitmest senisest uuringust on ilmnenud, et 1,4-dimetüülnaftaleeni sisaldavad taimekaitsevahendid võivad eeldatavalt üldjoontes vastata direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b ning artikli 5 lõikes 3 sätestatud nõuetele, eelkõige seoses komisjoni läbivaatamisaruandes uuritud ja üksikasjalikult kirjeldatud kasutusviisidega. Seetõttu on asjakohane 1,4-dimetüülnaftaleen heaks kiita.

| (6) | Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 13 lõike 2 kohaselt koostoimes artikliga 6 ning teaduse ja tehnika arengut arvestades oleks siiski vaja lisada teatavad tingimused ja piirangud. Eelkõige on asjakohane nõuda kinnitavat lisateavet. |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 13 lõike 2 kohaselt koostoimes artikliga 6 ning teaduse ja tehnika arengut arvestades oleks siiski vaja lisada teatavad tingimused ja piirangud. Eelkõige on asjakohane nõuda kinnitavat lisateavet.

| (7) | Enne toimeaine heakskiitmist tuleks jätta piisav ajavahemik, et liikmesriigid ja huvitatud isikud saaksid teha ettevalmistusi heakskiitmisest tulenevate uute nõuete täitmiseks. |
| --- | --- |

(7)

Enne toimeaine heakskiitmist tuleks jätta piisav ajavahemik, et liikmesriigid ja huvitatud isikud saaksid teha ettevalmistusi heakskiitmisest tulenevate uute nõuete täitmiseks.

| (8) | Ilma et see piiraks määruses (EÜ) nr 1107/2009 sätestatud kohustusi, mis kaasnevad toimeaine heakskiitmisega, ja võttes arvesse eriolukorda, mille põhjustas üleminek direktiivilt 91/414/EMÜ määrusele (EÜ) nr 1107/2009, tuleks siiski kohaldada järgmisi meetmeid. Liikmesriikidel tuleks pärast toimeaine heakskiitmist anda kuus kuud 1,4-dimetüülnaftaleeni sisaldavate taimekaitsevahendite lubade läbivaatamiseks. Liikmesriigid peaksid vajaduse korral lubasid muutma, need asendama või tühistama. Erandina kõnealusest tähtajast tuleks ette näha pikem ajavahemik iga taimekaitsevahendit ja iga selle kavandatud kasutusala käsitleva täieliku, direktiivi 91/414/EMÜ III lisa kohase toimiku esitamiseks ja hindamiseks kooskõlas ühtsete põhimõtetega. |
| --- | --- |

(8)

Ilma et see piiraks määruses (EÜ) nr 1107/2009 sätestatud kohustusi, mis kaasnevad toimeaine heakskiitmisega, ja võttes arvesse eriolukorda, mille põhjustas üleminek direktiivilt 91/414/EMÜ määrusele (EÜ) nr 1107/2009, tuleks siiski kohaldada järgmisi meetmeid. Liikmesriikidel tuleks pärast toimeaine heakskiitmist anda kuus kuud 1,4-dimetüülnaftaleeni sisaldavate taimekaitsevahendite lubade läbivaatamiseks. Liikmesriigid peaksid vajaduse korral lubasid muutma, need asendama või tühistama. Erandina kõnealusest tähtajast tuleks ette näha pikem ajavahemik iga taimekaitsevahendit ja iga selle kavandatud kasutusala käsitleva täieliku, direktiivi 91/414/EMÜ III lisa kohase toimiku esitamiseks ja hindamiseks kooskõlas ühtsete põhimõtetega.

| (9) | Kogemused komisjoni määruse (EMÜ) nr 3600/92 (5) raames hinnatud toimeainete direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmisega näitavad, et võib tekkida raskusi küsimuses, kuidas tõlgendada kehtiva kasutusloa omaniku kohustust seoses andmetele juurdepääsuga. Probleemide vältimiseks tulevikus on vaja täpsustada liikmesriikide kohustusi, eelkõige kohustust kontrollida, et loa omanik on näidanud, et tal on juurdepääs kõnealuse direktiivi II lisa nõuetele vastavale toimikule. Selline täpsustamine ei too liikmesriikidele ega loa omanikele kaasa uusi kohustusi võrreldes kõnealuse direktiivi I lisa muutmiseks seni vastu võetud direktiividega või määrustega, millega kiidetakse heaks toimeaineid. |
| --- | --- |

(9)

Kogemused komisjoni määruse (EMÜ) nr 3600/92 (5) raames hinnatud toimeainete direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmisega näitavad, et võib tekkida raskusi küsimuses, kuidas tõlgendada kehtiva kasutusloa omaniku kohustust seoses andmetele juurdepääsuga. Probleemide vältimiseks tulevikus on vaja täpsustada liikmesriikide kohustusi, eelkõige kohustust kontrollida, et loa omanik on näidanud, et tal on juurdepääs kõnealuse direktiivi II lisa nõuetele vastavale toimikule. Selline täpsustamine ei too liikmesriikidele ega loa omanikele kaasa uusi kohustusi võrreldes kõnealuse direktiivi I lisa muutmiseks seni vastu võetud direktiividega või määrustega, millega kiidetakse heaks toimeaineid.

| (10) | Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 13 lõike 4 kohaselt tuleks komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 (6) lisa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(10)

Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 13 lõike 4 kohaselt tuleks komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 (6) lisa vastavalt muuta.

| (11) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Toimeaine heakskiitmine

Toimeaine 1,4-dimetüülnaftaleen kiidetakse heaks vastavalt I lisas esitatud tingimustele.

Artikkel 2

Taimekaitsevahendite uuestihindamine

1.   Liikmesriigid muudavad vajaduse korral määruse (EÜ) nr 1107/2009 kohaselt toimeainena 1,4-dimetüülnaftaleeni sisaldavate taimekaitsevahendite kehtivaid lube või tühistavad need 31. detsembriks 2014.

Liikmesriigid veenduvad nimetatud tähtpäevaks eelkõige selles, et käesoleva määruse I lisas sätestatud tingimused on täidetud, välja arvatud nimetatud lisa erisätete veerus nimetatud tingimused, ning et loa omanikul on vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 62 ja direktiivi 91/414/EMÜ artikli 13 lõigetes 1–4 sätestatud tingimustele olemas kõnealuse direktiivi II lisa nõuetele vastav toimik või juurdepääs sellele.

2.   Erandina lõikest 1 hindavad liikmesriigid uuesti iga lubatud taimekaitsevahendit, mis sisaldab 1,4-dimetüülnaftaleeni kas ainsa toimeainena või ühena mitmest toimeainest, mis kõik on hiljemalt 30. juuniks 2014 kantud rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisasse, lähtudes määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 sätestatud ühtsetest põhimõtetest, tuginedes direktiivi 91/414/EMÜ III lisa nõuetele vastavale toimikule ja võttes arvesse käesoleva määruse I lisa erisätete veergu. Kõnealuse hindamise alusel teevad liikmesriigid kindlaks, kas toode vastab määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 1 sätestatud tingimustele.

Pärast seda toimivad liikmesriigid järgmiselt:

| a) | kui taimekaitsevahend sisaldab 1,4-dimetüülnaftaleeni ainsa toimeainena, muudavad vajaduse korral luba või tühistavad selle hiljemalt 31. detsembriks 2015 või |
| --- | --- |

a)

kui taimekaitsevahend sisaldab 1,4-dimetüülnaftaleeni ainsa toimeainena, muudavad vajaduse korral luba või tühistavad selle hiljemalt 31. detsembriks 2015 või

| b) | kui toode sisaldab 1,4-dimetüülnaftaleeni ühena mitmest toimeainest, muudavad vajaduse korral luba või tühistavad selle hiljemalt 31. detsembriks 2015 või kuupäevaks, mis on ette nähtud loa muutmiseks või tühistamiseks vastavas õigusaktis või vastavates õigusaktides, millega asjaomane toimeaine või asjaomased toimeained on kantud direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse või millega asjaomane toimeaine või asjaomased toimeained on heaks kiidetud, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem. |
| --- | --- |

b)

kui toode sisaldab 1,4-dimetüülnaftaleeni ühena mitmest toimeainest, muudavad vajaduse korral luba või tühistavad selle hiljemalt 31. detsembriks 2015 või kuupäevaks, mis on ette nähtud loa muutmiseks või tühistamiseks vastavas õigusaktis või vastavates õigusaktides, millega asjaomane toimeaine või asjaomased toimeained on kantud direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse või millega asjaomane toimeaine või asjaomased toimeained on heaks kiidetud, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem.

Artikkel 3

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 muutmine

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale.

Artikkel 4

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. juulist 2014.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 27. veebruar 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 309, 24.11.2009, lk 1.

1

(2)  Nõukogu direktiiv 91/414/EMÜ, 15. juuli 1991, mis käsitleb taimekaitsevahendite turuleviimist (EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1).

2

(3)  Komisjoni otsus 2010/244/EL, 26. aprill 2010, millega tunnistatakse põhimõtteliselt täielikuks toimikud, mis on esitatud üksikasjalikuks läbivaatuseks seoses 1,4-dimetüülnaftaleeni ja ksüflumetofeeni võimaliku kandmisega nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse (ELT L 107, 29.4.2010, lk 22).

3

(4)  EFSA Journal 2013; 11(6):3229. Kättesaadav internetis www.efsa.europa.eu

4

(5)  Komisjoni määrus (EMÜ) nr 3600/92, 11. detsember 1992, millega nähakse ette nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi esimese etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad (EÜT L 366, 15.12.1992, lk 10).

5

(6)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 540/2011, 25. mai 2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 seoses heakskiidetud toimeainete loeteluga (ELT L 153, 11.6.2011, lk 1).

6

---

I LISA

| Üldnimetus, tunnuskoodid | IUPACi nimetus | Puhtus (1) | Heakskiitmine | Heakskiitmise aegumine | Erisätted |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1,4-dimetüülnaftaleen
  CASi nr: 571-58-4
  CIPACi nr: 822 | 1,4-dimetüülnaftaleen | ≥ 980 g/kg | 1. juuli 2014 | 30. juuni 2024 | Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse 13. detsembril 2013 alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees 1,4-dimetüülnaftaleeni kohta koostatud läbivaatamisaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II lisa.
  Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu:






  a) | käitajate ja töötajate kaitsele uuesti lattu sisenemisel ja lao inspekteerimise ajal. |

Üldnimetus, tunnuskoodid

IUPACi nimetus

Puhtus (1)

Heakskiitmine

Heakskiitmise aegumine

Erisätted

1,4-dimetüülnaftaleen

CASi nr: 571-58-4

CIPACi nr: 822

1,4-dimetüülnaftaleen

≥ 980 g/kg

1. juuli 2014

30. juuni 2024

Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse 13. detsembril 2013 alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees 1,4-dimetüülnaftaleeni kohta koostatud läbivaatamisaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II lisa.

Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu:

a)

käitajate ja töötajate kaitsele uuesti lattu sisenemisel ja lao inspekteerimise ajal.

| b) | veeorganismide ja kalatoiduliste imetajate kaitsele, kui toimeaine vabaneb ladudest õhku ja pinnavette ilma täiendava käitlemiseta. |
| --- | --- |

b)

veeorganismide ja kalatoiduliste imetajate kaitsele, kui toimeaine vabaneb ladudest õhku ja pinnavette ilma täiendava käitlemiseta.

Vajaduse korral sisaldavad kasutustingimused riskide vähendamise meetmeid.

Taotleja peab esitama kinnitava teabe seoses toimeaine jäägi määratlusega.

Taotleja esitab kõnealuse teabe komisjonile, liikmesriikidele ja toiduohutusametile 30. juuniks 2016.

---

(1)  Täpsemad andmed toimeainete identifitseerimise ja määratlemise kohta on esitatud läbivaatamisaruandes.

---

II LISA

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa B osasse lisatakse järgmine kanne:

| Number | Üldnimetus, tunnuskoodid | IUPACi nimetus | Puhtus (1) | Heakskiitmine | Heakskiitmise aegumine | Erisätted |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „68 | 1,4-dimetüülnaftaleen
  CASi nr: 571-58-4
  CIPACi nr: 822 | 1,4-dimetüülnaftaleen | ≥ 980 g/kg | 1. juuli 2014 | 30. juuni 2024 | Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse 13. detsembril 2013 alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees 1,4-dimetüülnaftaleeni kohta koostatud läbivaatamisaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II lisa.
  Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu:






  a) | käitajate ja töötajate kaitsele uuesti lattu sisenemisel ja lao inspekteerimise ajal. |

Number

Üldnimetus, tunnuskoodid

IUPACi nimetus

Puhtus (1)

Heakskiitmine

Heakskiitmise aegumine

Erisätted

„68

1,4-dimetüülnaftaleen

CASi nr: 571-58-4

CIPACi nr: 822

1,4-dimetüülnaftaleen

≥ 980 g/kg

1. juuli 2014

30. juuni 2024

Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse 13. detsembril 2013 alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees 1,4-dimetüülnaftaleeni kohta koostatud läbivaatamisaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II lisa.

Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu:

a)

käitajate ja töötajate kaitsele uuesti lattu sisenemisel ja lao inspekteerimise ajal.

| b) | veeorganismide ja kalatoiduliste imetajate kaitsele, kui toimeaine vabaneb ladudest õhku ja pinnavette ilma täiendava käitlemiseta. |
| --- | --- |

b)

veeorganismide ja kalatoiduliste imetajate kaitsele, kui toimeaine vabaneb ladudest õhku ja pinnavette ilma täiendava käitlemiseta.

Vajaduse korral sisaldavad kasutustingimused riskide vähendamise meetmeid.

Taotleja peab esitama kinnitava teabe seoses toimeaine jäägi määratlusega.

Taotleja esitab kõnealuse teabe komisjonile, liikmesriikidele ja toiduohutusametile 30. juuniks 2016.”

---

(1)  Täpsemad andmed toimeainete identifitseerimise ja määratlemise kohta on esitatud läbivaatamisaruandes.

1

---

| 28.2.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 59/25 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 59/25

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 193/2014,

27. veebruar 2014,

millega kiidetakse heaks toimeaine amisulbroom kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõiget 2 ja artikli 78 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 80 lõike 1 punktile a kohaldatakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ (2) seoses heakskiitmise menetluse ja tingimustega nende toimeainete suhtes, mille kohta on enne 14. juunit 2011 vastu võetud otsus kooskõlas nimetatud direktiivi artikli 6 lõikega 3. Amisulbroomi puhul on määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 80 lõike 1 punkti a tingimused täidetud komisjoni otsusega 2007/669/EÜ (3). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 80 lõike 1 punktile a kohaldatakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ (2) seoses heakskiitmise menetluse ja tingimustega nende toimeainete suhtes, mille kohta on enne 14. juunit 2011 vastu võetud otsus kooskõlas nimetatud direktiivi artikli 6 lõikega 3. Amisulbroomi puhul on määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 80 lõike 1 punkti a tingimused täidetud komisjoni otsusega 2007/669/EÜ (3).

| (2) | Vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõikele 2 esitas Nissan Chemical Europe S.A.R.L. 24. märtsil 2006 Ühendkuningriigile taotluse toimeaine amisulbroomi kandmiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Otsusega 2007/669/EÜ kinnitati, et toimik on täielik ning seda võib pidada põhimõtteliselt vastavaks direktiivi 91/414/EMÜ II ja III lisas esitatud andmete ja teabega seotud nõuetele. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõikele 2 esitas Nissan Chemical Europe S.A.R.L. 24. märtsil 2006 Ühendkuningriigile taotluse toimeaine amisulbroomi kandmiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Otsusega 2007/669/EÜ kinnitati, et toimik on täielik ning seda võib pidada põhimõtteliselt vastavaks direktiivi 91/414/EMÜ II ja III lisas esitatud andmete ja teabega seotud nõuetele.

| (3) | Kõnealuse toimeaine mõju inimeste ja loomade tervisele ning keskkonnale taotleja kavandatud kasutusviiside puhul on hinnatud vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõigetele 2 ja 4. Määratud referentliikmesriik esitas esialgse hindamisaruande 15. juulil 2008. Kooskõlas komisjoni määruse (EL) nr 188/2011 (4) artikli 11 lõikega 6 nõuti 20. mail 2011 taotlejalt täiendavat teavet. Ühendkuningriigi hinnang täiendavatele andmetele esitati ajakohastatud esialgse hindamisaruandena 2012. aasta veebruaris. |
| --- | --- |

(3)

Kõnealuse toimeaine mõju inimeste ja loomade tervisele ning keskkonnale taotleja kavandatud kasutusviiside puhul on hinnatud vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõigetele 2 ja 4. Määratud referentliikmesriik esitas esialgse hindamisaruande 15. juulil 2008. Kooskõlas komisjoni määruse (EL) nr 188/2011 (4) artikli 11 lõikega 6 nõuti 20. mail 2011 taotlejalt täiendavat teavet. Ühendkuningriigi hinnang täiendavatele andmetele esitati ajakohastatud esialgse hindamisaruandena 2012. aasta veebruaris.

| (4) | Esialgse hindamisaruande on läbi vaadanud liikmesriigid ja Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”). Toiduohutusamet esitas komisjonile oma järeldused toimeaine amisulbroomi pestitsiidina kasutamise riskihindamise kohta (5)27. mail 2013. Liikmesriigid ja komisjon vaatasid esialgse hindamisaruande ja toiduohutusameti järeldused läbi toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees ning 13. detsembril 2013 vormistati komisjoni lõplik läbivaatamisaruanne amisulbroomi kohta. |
| --- | --- |

(4)

Esialgse hindamisaruande on läbi vaadanud liikmesriigid ja Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”). Toiduohutusamet esitas komisjonile oma järeldused toimeaine amisulbroomi pestitsiidina kasutamise riskihindamise kohta (5)27. mail 2013. Liikmesriigid ja komisjon vaatasid esialgse hindamisaruande ja toiduohutusameti järeldused läbi toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees ning 13. detsembril 2013 vormistati komisjoni lõplik läbivaatamisaruanne amisulbroomi kohta.

| (5) | Mitme uuringu põhjal on selgunud, et eeldatavasti vastavad amisulbroomi sisaldavad taimekaitsevahendid üldjoontes direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b ning artikli 5 lõikes 3 ette nähtud nõuetele eriti selliste kasutusviiside puhul, mida on uuritud ja mille kohta on esitatud üksikasjalikud andmed komisjoni läbivaatamisaruandes. Seetõttu on asjakohane amisulbroom heaks kiita. |
| --- | --- |

(5)

Mitme uuringu põhjal on selgunud, et eeldatavasti vastavad amisulbroomi sisaldavad taimekaitsevahendid üldjoontes direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b ning artikli 5 lõikes 3 ette nähtud nõuetele eriti selliste kasutusviiside puhul, mida on uuritud ja mille kohta on esitatud üksikasjalikud andmed komisjoni läbivaatamisaruandes. Seetõttu on asjakohane amisulbroom heaks kiita.

| (6) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 13 lõikele 2 koostoimes artikliga 6 ning teaduse ja tehnika arengut arvestades oleks siiski vaja lisada teatavad tingimused ja piirangud. Eelkõige on asjakohane nõuda kinnitavat lisateavet. |
| --- | --- |

(6)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 13 lõikele 2 koostoimes artikliga 6 ning teaduse ja tehnika arengut arvestades oleks siiski vaja lisada teatavad tingimused ja piirangud. Eelkõige on asjakohane nõuda kinnitavat lisateavet.

| (7) | Enne toimeaine heakskiitmist tuleks jätta piisav ajavahemik, et liikmesriigid ja huvitatud isikud saaksid teha ettevalmistusi heakskiitmisest tulenevate uute nõuete täitmiseks. |
| --- | --- |

(7)

Enne toimeaine heakskiitmist tuleks jätta piisav ajavahemik, et liikmesriigid ja huvitatud isikud saaksid teha ettevalmistusi heakskiitmisest tulenevate uute nõuete täitmiseks.

| (8) | Ilma et see piiraks määruses (EÜ) nr 1107/2009 sätestatud kohustusi, mis kaasnevad toimeaine heakskiitmisega, ja võttes arvesse eriolukorda, mille põhjustas üleminek direktiivilt 91/414/EMÜ määrusele (EÜ) nr 1107/2009, tuleks siiski kohaldada järgmisi meetmeid. Liikmesriikidele tuleks pärast toimeaine heakskiitmist anda kuus kuud amisulbroomi sisaldavate taimekaitsevahendite lubade läbivaatamiseks. Liikmesriigid peaksid vajaduse korral lubasid muutma, need asendama või tühistama. Erandina kõnealusest tähtajast tuleks ette näha pikem ajavahemik iga taimekaitsevahendit ja iga selle kavandatud kasutusala käsitleva täieliku, direktiivi 91/414/EMÜ III lisa kohase toimiku esitamiseks ja hindamiseks kooskõlas ühtsete põhimõtetega. |
| --- | --- |

(8)

Ilma et see piiraks määruses (EÜ) nr 1107/2009 sätestatud kohustusi, mis kaasnevad toimeaine heakskiitmisega, ja võttes arvesse eriolukorda, mille põhjustas üleminek direktiivilt 91/414/EMÜ määrusele (EÜ) nr 1107/2009, tuleks siiski kohaldada järgmisi meetmeid. Liikmesriikidele tuleks pärast toimeaine heakskiitmist anda kuus kuud amisulbroomi sisaldavate taimekaitsevahendite lubade läbivaatamiseks. Liikmesriigid peaksid vajaduse korral lubasid muutma, need asendama või tühistama. Erandina kõnealusest tähtajast tuleks ette näha pikem ajavahemik iga taimekaitsevahendit ja iga selle kavandatud kasutusala käsitleva täieliku, direktiivi 91/414/EMÜ III lisa kohase toimiku esitamiseks ja hindamiseks kooskõlas ühtsete põhimõtetega.

| (9) | Kogemused komisjoni määruse (EMÜ) nr 3600/92 (6) raames hinnatud toimeainete direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmisega näitavad, et võib tekkida raskusi küsimuses, kuidas tõlgendada kehtiva kasutusloa omaniku kohustust seoses andmetele juurdepääsuga. Raskuste vältimiseks tulevikus on vaja täpsustada liikmesriikide kohustusi, eelkõige kohustust kontrollida, kas loa omanik on näidanud, et tal on juurdepääs kõnealuse direktiivi II lisa nõuetele vastavale toimikule. Selline täpsustamine ei too liikmesriikidele ega loa omanikele kaasa uusi kohustusi võrreldes kõnealuse direktiivi I lisa muutmiseks seni vastu võetud direktiividega või määrustega, millega kiidetakse heaks toimeaineid. |
| --- | --- |

(9)

Kogemused komisjoni määruse (EMÜ) nr 3600/92 (6) raames hinnatud toimeainete direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmisega näitavad, et võib tekkida raskusi küsimuses, kuidas tõlgendada kehtiva kasutusloa omaniku kohustust seoses andmetele juurdepääsuga. Raskuste vältimiseks tulevikus on vaja täpsustada liikmesriikide kohustusi, eelkõige kohustust kontrollida, kas loa omanik on näidanud, et tal on juurdepääs kõnealuse direktiivi II lisa nõuetele vastavale toimikule. Selline täpsustamine ei too liikmesriikidele ega loa omanikele kaasa uusi kohustusi võrreldes kõnealuse direktiivi I lisa muutmiseks seni vastu võetud direktiividega või määrustega, millega kiidetakse heaks toimeaineid.

| (10) | Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 13 lõike 4 kohaselt tuleks komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 (7) lisa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(10)

Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 13 lõike 4 kohaselt tuleks komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 (7) lisa vastavalt muuta.

| (11) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Toimeaine heakskiitmine

Toimeaine amisulbroom kiidetakse heaks vastavalt I lisas esitatud tingimustele.

Artikkel 2

Taimekaitsevahendite uuesti hindamine

1.   Liikmesriigid muudavad vajaduse korral määruse (EÜ) nr 1107/2009 kohaselt toimeainena amisulbroomi sisaldavate taimekaitsevahendite kehtivaid lube või tühistavad need 31. detsembriks 2014.

Liikmesriigid veenduvad nimetatud tähtpäevaks eelkõige selles, et käesoleva määruse I lisas sätestatud tingimused on täidetud, välja arvatud nimetatud lisa erisätete veerus nimetatud tingimused, ning et loa omanikul on vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 62 ja direktiivi 91/414/EMÜ artikli 13 lõigetes 1–4 sätestatud tingimustele olemas kõnealuse direktiivi II lisa nõuetele vastav toimik või juurdepääs sellele.

2.   Erandina lõikest 1 hindavad liikmesriigid uuesti iga lubatud taimekaitsevahendit, mis sisaldab amisulbroomi kas ainsa toimeainena või ühena mitmest toimeainest, mis kõik on hiljemalt 30. juuniks 2014 kantud rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisasse, lähtudes määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 sätestatud ühtsetest põhimõtetest, tuginedes direktiivi 91/414/EMÜ III lisa nõuetele vastavale toimikule ja võttes arvesse käesoleva määruse I lisa erisätteid. Kõnealuse hindamise alusel teevad liikmesriigid kindlaks, kas toode vastab määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 1 sätestatud tingimustele.

Pärast seda toimivad liikmesriigid järgmiselt:

| a) | muudavad vajaduse korral luba või tühistavad selle hiljemalt 31. detsembriks 2015, juhul kui taimekaitsevahend sisaldab amisulbroomi ainsa toimeainena, või |
| --- | --- |

a)

muudavad vajaduse korral luba või tühistavad selle hiljemalt 31. detsembriks 2015, juhul kui taimekaitsevahend sisaldab amisulbroomi ainsa toimeainena, või

| b) | kui toode sisaldab amisulbroomi ühena mitmest toimeainest, muudavad nad vajaduse korral luba või tühistavad selle hiljemalt 31. detsembriks 2015 või kuupäevaks, mis on ette nähtud loa muutmiseks või tühistamiseks vastavas õigusaktis või vastavates õigusaktides, millega asjaomane toimeaine või asjaomased toimeained on kantud direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse või millega asjaomane toimeaine või asjaomased toimeained on heaks kiidetud, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem. |
| --- | --- |

b)

kui toode sisaldab amisulbroomi ühena mitmest toimeainest, muudavad nad vajaduse korral luba või tühistavad selle hiljemalt 31. detsembriks 2015 või kuupäevaks, mis on ette nähtud loa muutmiseks või tühistamiseks vastavas õigusaktis või vastavates õigusaktides, millega asjaomane toimeaine või asjaomased toimeained on kantud direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse või millega asjaomane toimeaine või asjaomased toimeained on heaks kiidetud, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem.

Artikkel 3

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 muutmine

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale.

Artikkel 4

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. juulist 2014.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 27. veebruar 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 309, 24.11.2009, lk 1.

1

(2)  Nõukogu direktiiv 91/414/EMÜ, 15. juuli 1991, mis käsitleb taimekaitsevahendite turuleviimist (EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1).

2

(3)  Komisjoni otsus 2007/669/EÜ, 15. oktoober 2007, millega tunnistatakse põhimõtteliselt täielikuks toimikud, mis on esitatud üksikasjalikuks läbivaatuseks seoses Adoxophyes orana granuloosviiruse, amisulbroomi, emamektiini, püridaliili ja Spodoptera littoralis’e nukleaarse polühedroosi viiruse võimaliku kandmisega nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse (ELT L 274, 18.10.2007, lk 15).

3

Adoxophyes orana

Spodoptera littoralis

(4)  Komisjoni määrus (EL) nr 188/2011, 25. veebruar 2011, millega sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ rakendamiseks seoses selliste toimeainete hindamismenetlusega, mis kaks aastat pärast kõnealuse direktiivi teatavakstegemist ei olnud veel turule viidud (ELT L 53, 26.2.2011, lk 51).

4

(5)  EFSA Journal 2013; 11(6):3237. Kättesaadav internetis www.efsa.europa.eu

5

EFSA Journal

(6)  Komisjoni määrus (EMÜ) nr 3600/92, 11. detsember 1992, millega nähakse ette nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi esimese etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad (EÜT L 366, 15.12.1992, lk 10).

6

(7)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 540/2011, 25. mai 2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 seoses heakskiidetud toimeainete loeteluga (ELT L 153, 11.6.2011, lk 1).

7

---

I LISA

| Üldnimetus, tunnuskoodid | IUPACi nimetus | Puhtus (1) | Heakskiitmine | Heakskiitmise aegumine | Erisätted |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Amisulbroom
  CASi nr 348635-87-0
  CIPACi nr: 789 | 3-(3-bromo-6-fluoro-2-metüülindool-1-üülsulfonüül)-N,N-dimetüül-1H-1,2,4-triasool-1-sulfoonamiid | ≥ 985 g/kg
  Olulise lisandi sisaldus tootes ei tohi ületada järgmist:
  3-bromo-6-fluoro-2-metüül-1-(1H-1,2,4-triasool-3-üülsulfonüül)-1H-indool: ≤ 2 g/kg | 1. juuli 2014 | 30. juuni 2024 | Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees 13. detsembril 2013 amisulbroomi kohta lõplikult vormistatud läbivaatamisaruande järeldusi, eriti selle aruande I ja II liidet.
  Üldhindamisel pööravad liikmesriigid erilist tähelepanu vee- ja mullaorganismidele avalduvatele ohtudele.
  Vajaduse korral sisaldavad kasutustingimused riskivähendusmeetmeid.
  Taotleja esitab kinnitava teabe järgmiste asjaolude kohta:






  1) | amisulbroomi metabolismil pinnases ei esine metaboliitide 3-bromo-6-fluoro-2-metüül-1-(1H-1,2,4-triasool-3-üülsulfonüül)-1H-indooli ja 1-(dimetüülsulfamoüül)-1H-1,2,4-triasool-3-sulfoonhappe olulist fotodegradatsiooni; |

Üldnimetus, tunnuskoodid

IUPACi nimetus

Puhtus (1)

Heakskiitmine

Heakskiitmise aegumine

Erisätted

Amisulbroom

CASi nr 348635-87-0

CIPACi nr: 789

3-(3-bromo-6-fluoro-2-metüülindool-1-üülsulfonüül)-N,N-dimetüül-1H-1,2,4-triasool-1-sulfoonamiid

≥ 985 g/kg

Olulise lisandi sisaldus tootes ei tohi ületada järgmist:

3-bromo-6-fluoro-2-metüül-1-(1H-1,2,4-triasool-3-üülsulfonüül)-1H-indool: ≤ 2 g/kg

1. juuli 2014

30. juuni 2024

Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees 13. detsembril 2013 amisulbroomi kohta lõplikult vormistatud läbivaatamisaruande järeldusi, eriti selle aruande I ja II liidet.

Üldhindamisel pööravad liikmesriigid erilist tähelepanu vee- ja mullaorganismidele avalduvatele ohtudele.

Vajaduse korral sisaldavad kasutustingimused riskivähendusmeetmeid.

Taotleja esitab kinnitava teabe järgmiste asjaolude kohta:

1)

amisulbroomi metabolismil pinnases ei esine metaboliitide 3-bromo-6-fluoro-2-metüül-1-(1H-1,2,4-triasool-3-üülsulfonüül)-1H-indooli ja 1-(dimetüülsulfamoüül)-1H-1,2,4-triasool-3-sulfoonhappe olulist fotodegradatsiooni;

| 2) | amisulbroomi (ainult FOCUSe drenaažistsenaariumide korral) ja metaboliitide 1-(dimetüülsulfamoüül)-1H-1,2,4-triasool-3-sulfoonhappe, 1H-1,2,4-triasool-3-sulfoonhappe, 1H-1,2,4-triasooli, N,N-dimetüül-1H-1,2,4-triasool-3-sulfoonamiidi, 2-atseetamido-4-fluorobensoehappe, 2-atseetamido-4-fluoro-hüdroksübensoehappe ja 2,2′-oksübis(6-fluoro-2-metüül-1,2-dihüdro-3H-indool-3-ooni) äravoolu korral on pinnavee saastamise ja veeorganismide ohustamise tõenäosus väike; |
| --- | --- |

2)

amisulbroomi (ainult FOCUSe drenaažistsenaariumide korral) ja metaboliitide 1-(dimetüülsulfamoüül)-1H-1,2,4-triasool-3-sulfoonhappe, 1H-1,2,4-triasool-3-sulfoonhappe, 1H-1,2,4-triasooli, N,N-dimetüül-1H-1,2,4-triasool-3-sulfoonamiidi, 2-atseetamido-4-fluorobensoehappe, 2-atseetamido-4-fluoro-hüdroksübensoehappe ja 2,2′-oksübis(6-fluoro-2-metüül-1,2-dihüdro-3H-indool-3-ooni) äravoolu korral on pinnavee saastamise ja veeorganismide ohustamise tõenäosus väike;

| 3) | kui punktide 1 ja 2 kohase hinnangu põhjal toimub pinnases oluline fotodegradatsioon või saastamise või ohustamise tõenäosus on suur, tuleb esitada täiendavad analüüsimeetodid, mille abil määrata pinnavee seisundi seire eesmärgil kindlaks kõik jäägi määratluse alla kuuluvad ühendid; |
| --- | --- |

3)

kui punktide 1 ja 2 kohase hinnangu põhjal toimub pinnases oluline fotodegradatsioon või saastamise või ohustamise tõenäosus on suur, tuleb esitada täiendavad analüüsimeetodid, mille abil määrata pinnavee seisundi seire eesmärgil kindlaks kõik jäägi määratluse alla kuuluvad ühendid;

| 4) | lindude ja imetajate teisese mürgistuse risk 3-bromo-6-fluoro-2-metüül-1-(1H-1,2,4-triasool-3-üülsulfonüül)-1H-indooli läbi; |
| --- | --- |

4)

lindude ja imetajate teisese mürgistuse risk 3-bromo-6-fluoro-2-metüül-1-(1H-1,2,4-triasool-3-üülsulfonüül)-1H-indooli läbi;

| 5) | lindude ja kalade sisesekretsioonisüsteemi häirete põhjustamise tõenäosus amisulbroomi ja selle metaboliidi 3-bromo-6-fluoro-2-metüül-1-(1H-1,2,4-triasool-3-üülsulfonüül)-1H-indooli läbi. |
| --- | --- |

5)

lindude ja kalade sisesekretsioonisüsteemi häirete põhjustamise tõenäosus amisulbroomi ja selle metaboliidi 3-bromo-6-fluoro-2-metüül-1-(1H-1,2,4-triasool-3-üülsulfonüül)-1H-indooli läbi.

Taotleja peab esitama komisjonile, liikmesriikidele ja toiduohutusametile punktides 1–4 sätestatud asjakohase teabe hiljemalt 30. juuniks 2016 ning punktis 5 sätestatud teabe hiljemalt kahe aasta jooksul pärast seda, kui on vastu võetud OECD suunised sisesekretsioonisüsteemi häireid käsitlevate katsete tegemiseks.

---

(1)  Täpsemad andmed toimeainete identifitseerimise ja määratlemise kohta on esitatud läbivaatamisaruandes.

---

II LISA

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa B osasse lisatakse järgmine kanne:

| Number | Üldnimetus, tunnuskoodid | IUPACi nimetus | Puhtus (1) | Heakskiitmine | Heakskiitmise aegumine | Erisätted |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „69 | Amisulbroom
  CASi nr 348635-87-0
  CIPACi nr: 789 | 3-(3-bromo-6-fluoro-2-metüülindool-1-üülsulfonüül)-N,N-dimetüül-1H-1,2,4-triasool-1-sulfoonamiid | ≥ 985 g/kg
  Asjakohase lisandi sisaldus tehnilises materjalis ei tohi ületada järgmist:
  3-bromo-6-fluoro-2-metüül-1-(1H-1,2,4-triasool-3-üülsulfonüül)-1H-indool: ≤ 2 g/kg | 1. juuli 2014 | 30. juuni 2024 | Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees 13. detsembril 2013 amisulbroomi kohta lõplikult vormistatud läbivaatamisaruande järeldusi, eriti selle aruande I ja II liidet.
  Üldhindamisel pööravad liikmesriigid erilist tähelepanu vee- ja mullaorganismidele põhjustatavale ohule.
  Vajaduse korral sisaldavad kasutustingimused riskivähendusmeetmeid.
  Taotleja esitab kinnitava teabe järgmiste asjaolude kohta:






  1) | amisulbroomi metabolismil pinnases ei esine metaboliitide 3-bromo-6-fluoro-2-metüül-1-(1H-1,2,4-triasool-3-üülsulfonüül)-1H-indooli ja 1-(dimetüülsulfamoüül)-1H-1,2,4-triasool-3-sulfoonhappe olulist fotodegradatsiooni; |

Number

Üldnimetus, tunnuskoodid

IUPACi nimetus

Puhtus (1)

Heakskiitmine

Heakskiitmise aegumine

Erisätted

„69

Amisulbroom

CASi nr 348635-87-0

CIPACi nr: 789

3-(3-bromo-6-fluoro-2-metüülindool-1-üülsulfonüül)-N,N-dimetüül-1H-1,2,4-triasool-1-sulfoonamiid

≥ 985 g/kg

Asjakohase lisandi sisaldus tehnilises materjalis ei tohi ületada järgmist:

3-bromo-6-fluoro-2-metüül-1-(1H-1,2,4-triasool-3-üülsulfonüül)-1H-indool: ≤ 2 g/kg

1. juuli 2014

30. juuni 2024

Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees 13. detsembril 2013 amisulbroomi kohta lõplikult vormistatud läbivaatamisaruande järeldusi, eriti selle aruande I ja II liidet.

Üldhindamisel pööravad liikmesriigid erilist tähelepanu vee- ja mullaorganismidele põhjustatavale ohule.

Vajaduse korral sisaldavad kasutustingimused riskivähendusmeetmeid.

Taotleja esitab kinnitava teabe järgmiste asjaolude kohta:

1)

amisulbroomi metabolismil pinnases ei esine metaboliitide 3-bromo-6-fluoro-2-metüül-1-(1H-1,2,4-triasool-3-üülsulfonüül)-1H-indooli ja 1-(dimetüülsulfamoüül)-1H-1,2,4-triasool-3-sulfoonhappe olulist fotodegradatsiooni;

| 2) | amisulbroomi (ainult FOCUSe drenaažistsenaariumide korral) ja metaboliitide 1-(dimetüülsulfamoüül)-1H-1,2,4-triasool-3-sulfoonhappe, 1H-1,2,4-triasool-3-sulfoonhappe, 1H-1,2,4-triasooli, N,N-dimetüül-1H-1,2,4-triasool-3-sulfoonamiidi, 2-atseetamido-4-fluorobensoehappe, 2-atseetamido-4-fluoro-hüdroksübensoehappe ja 2,2′-oksübis(6-fluoro-2-metüül-1,2-dihüdro-3H-indool-3-ooni) äravoolu korral on pinnavee saastamise ja veeorganismide ohustamise tõenäosus väike; |
| --- | --- |

2)

amisulbroomi (ainult FOCUSe drenaažistsenaariumide korral) ja metaboliitide 1-(dimetüülsulfamoüül)-1H-1,2,4-triasool-3-sulfoonhappe, 1H-1,2,4-triasool-3-sulfoonhappe, 1H-1,2,4-triasooli, N,N-dimetüül-1H-1,2,4-triasool-3-sulfoonamiidi, 2-atseetamido-4-fluorobensoehappe, 2-atseetamido-4-fluoro-hüdroksübensoehappe ja 2,2′-oksübis(6-fluoro-2-metüül-1,2-dihüdro-3H-indool-3-ooni) äravoolu korral on pinnavee saastamise ja veeorganismide ohustamise tõenäosus väike;

| 3) | kui punktide 1 ja 2 kohase hinnangu põhjal toimub pinnases oluline fotodegradatsioon või saastamise või ohustamise tõenäosus on suur, tuleb esitada täiendavad analüüsimeetodid, mille abil määrata pinnavee seisundi seire eesmärgil kindlaks kõik jääkide määratluse alla kuuluvad ühendid; |
| --- | --- |

3)

kui punktide 1 ja 2 kohase hinnangu põhjal toimub pinnases oluline fotodegradatsioon või saastamise või ohustamise tõenäosus on suur, tuleb esitada täiendavad analüüsimeetodid, mille abil määrata pinnavee seisundi seire eesmärgil kindlaks kõik jääkide määratluse alla kuuluvad ühendid;

| 4) | lindude ja imetajate teisese mürgistuse risk 3-bromo-6-fluoro-2-metüül-1-(1H-1,2,4-triasool-3-üülsulfonüül)-1H-indooli läbi; |
| --- | --- |

4)

lindude ja imetajate teisese mürgistuse risk 3-bromo-6-fluoro-2-metüül-1-(1H-1,2,4-triasool-3-üülsulfonüül)-1H-indooli läbi;

| 5) | lindude ja kalade sisesekretsioonisüsteemi kahjustava mõju põhjustamise tõenäosus amisulbroomi ja selle metaboliidi 3-bromo-6-fluoro-2-metüül-1-(1H-1,2,4-triasool-3-üülsulfonüül)-1H-indooli läbi. |
| --- | --- |

5)

lindude ja kalade sisesekretsioonisüsteemi kahjustava mõju põhjustamise tõenäosus amisulbroomi ja selle metaboliidi 3-bromo-6-fluoro-2-metüül-1-(1H-1,2,4-triasool-3-üülsulfonüül)-1H-indooli läbi.

Taotleja peab esitama komisjonile, liikmesriikidele ja toiduohutusametile punktides 1–4 sätestatud asjakohase teabe hiljemalt 30. juuniks 2016 ning punktis 5 sätestatud teabe hiljemalt kahe aasta jooksul pärast seda, kui on vastu võetud OECD suunised sisesekretsioonisüsteemi häireid käsitlevate katsete tegemiseks.”

---

(1)  Täpsemad andmed toimeainete identifitseerimise ja määratlemise kohta on esitatud läbivaatamisaruandes.

1

---

| 28.2.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 59/30 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 59/30

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 194/2014,

27. veebruar 2014,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 27. veebruar 2014

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MA | 57,0 |
| TN | 71,7 |
| TR | 89,4 |
| ZZ | 72,7 |
| 0707 00 05 | EG | 182,1 |
| JO | 188,1 |
| MA | 114,7 |
| TR | 158,0 |
| ZZ | 160,7 |
| 0709 91 00 | EG | 72,9 |
| ZZ | 72,9 |
| 0709 93 10 | MA | 31,6 |
| TR | 91,9 |
| ZZ | 61,8 |
| 0805 10 20 | EG | 47,7 |
| IL | 60,3 |
| MA | 57,7 |
| TN | 46,7 |
| TR | 64,0 |
| ZZ | 55,3 |
| 0805 20 10 | IL | 129,9 |
| MA | 95,0 |
| ZZ | 112,5 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 137,1 |
| MA | 121,1 |
| PK | 46,0 |
| TR | 72,9 |
| US | 134,1 |
| ZZ | 102,2 |
| 0805 50 10 | EG | 57,3 |
| TR | 67,5 |
| ZZ | 62,4 |
| 0808 10 80 | CN | 115,7 |
| MK | 30,8 |
| US | 157,0 |
| ZZ | 101,2 |
| 0808 30 90 | AR | 120,1 |
| CL | 207,1 |
| CN | 72,1 |
| TR | 156,2 |
| US | 124,7 |
| ZA | 104,6 |
| ZZ | 130,8 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MA

57,0

TN

71,7

TR

89,4

ZZ

72,7

0707 00 05

EG

182,1

JO

188,1

MA

114,7

TR

158,0

ZZ

160,7

0709 91 00

EG

72,9

ZZ

72,9

0709 93 10

MA

31,6

TR

91,9

ZZ

61,8

0805 10 20

EG

47,7

IL

60,3

MA

57,7

TN

46,7

TR

64,0

ZZ

55,3

0805 20 10

IL

129,9

MA

95,0

ZZ

112,5

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

137,1

MA

121,1

PK

46,0

TR

72,9

US

134,1

ZZ

102,2

0805 50 10

EG

57,3

TR

67,5

ZZ

62,4

0808 10 80

CN

115,7

MK

30,8

US

157,0

ZZ

101,2

0808 30 90

AR

120,1

CL

207,1

CN

72,1

TR

156,2

US

124,7

ZA

104,6

ZZ

130,8

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

DIREKTIIVID

| 28.2.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 59/32 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 59/32

---

KOMISJONI RAKENDUSDIREKTIIV 2014/37/EL,

27. veebruar 2014,

millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/671/EMÜ turvavööde ja lapse turvasüsteemide kohustusliku kasutamise kohta sõidukites

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu direktiivi 91/671/EMÜ turvavööde ja lapse turvasüsteemide kohustusliku kasutamise kohta sõidukites, (1) eriti selle artiklit 7a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kooskõlas nõukogu otsusega 97/836/EÜ (2) ühines Euroopa Ühendus 24. märtsil 1998. aastal ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (edaspidi „UNECE”) kokkuleppega, milles käsitletakse ratassõidukile ning sellele paigaldatavatele ja/või sellel kasutatavatele seadmetele ja osadele ühtsete tehnonõuete kehtestamist ja nende nõuete alusel väljastatud tunnistuste vastastikust tunnustamist (edaspidi „1958. aasta muudetud kokkulepe”). |
| --- | --- |

(1)

Kooskõlas nõukogu otsusega 97/836/EÜ (2) ühines Euroopa Ühendus 24. märtsil 1998. aastal ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (edaspidi „UNECE”) kokkuleppega, milles käsitletakse ratassõidukile ning sellele paigaldatavatele ja/või sellel kasutatavatele seadmetele ja osadele ühtsete tehnonõuete kehtestamist ja nende nõuete alusel väljastatud tunnistuste vastastikust tunnustamist (edaspidi „1958. aasta muudetud kokkulepe”).

| (2) | Otsuse 97/836/EÜ 2. liite punkti 1 kohaselt muutuvad UNECE eeskirja tehnonõuded 1958. aasta muudetud kokkulepe raames asjakohaste liidu üksikdirektiivide tehniliste lisade alternatiivideks juhul, kui tehniliste lisade reguleerimisalad on samad kui tehnonõuete omad ja kui UNECE eeskirjade osas on välja antud liidu üksikdirektiive. Kehtima jäävad siiski direktiivide täiendavad sätted, näiteks need, milles käsitletakse paigaldusnõudeid või tüübikinnitusmenetlust. |
| --- | --- |

(2)

Otsuse 97/836/EÜ 2. liite punkti 1 kohaselt muutuvad UNECE eeskirja tehnonõuded 1958. aasta muudetud kokkulepe raames asjakohaste liidu üksikdirektiivide tehniliste lisade alternatiivideks juhul, kui tehniliste lisade reguleerimisalad on samad kui tehnonõuete omad ja kui UNECE eeskirjade osas on välja antud liidu üksikdirektiive. Kehtima jäävad siiski direktiivide täiendavad sätted, näiteks need, milles käsitletakse paigaldusnõudeid või tüübikinnitusmenetlust.

| (3) | UNECE egiidi all koostati ja võeti vastu uus eeskiri, mis käsitleb mootorsõidukites kasutatavate lapse tõhustatud turvasüsteemide heakskiitmise suhtes kohaldatavaid ühtlustatud sätteid (edaspidi „eeskiri nr 129”). |
| --- | --- |

(3)

UNECE egiidi all koostati ja võeti vastu uus eeskiri, mis käsitleb mootorsõidukites kasutatavate lapse tõhustatud turvasüsteemide heakskiitmise suhtes kohaldatavaid ühtlustatud sätteid (edaspidi „eeskiri nr 129”).

| (4) | Eeskiri nr 129 jõustus 9. juulil 2013. aastal 1958. aasta muudetud kokkuleppe lisana. |
| --- | --- |

(4)

Eeskiri nr 129 jõustus 9. juulil 2013. aastal 1958. aasta muudetud kokkuleppe lisana.

| (5) | Eeskirja nr 129 standardnõuded on tõhustatud alternatiiv mootorsõidukis kasutatava lapse turvaseadme (lapse turvasüsteemi) (3) tüübikinnituse ühtseid sätteid käsitleva eeskirja nr 44 kohastele nõuetele ja neis on arvesse võetud tehnika arengut paljudes lapse turvasüsteeme hõlmavates valdkondades, nagu külgkokkupõrkeid käsitlevad katsed, alla 15 kuu vanuste laste asetamine seljaga sõidu suunas, ühilduvus eri sõidukitega, mannekeenid ja katsestendid ning eri suurusega lastele kohandatavus. |
| --- | --- |

(5)

Eeskirja nr 129 standardnõuded on tõhustatud alternatiiv mootorsõidukis kasutatava lapse turvaseadme (lapse turvasüsteemi) (3) tüübikinnituse ühtseid sätteid käsitleva eeskirja nr 44 kohastele nõuetele ja neis on arvesse võetud tehnika arengut paljudes lapse turvasüsteeme hõlmavates valdkondades, nagu külgkokkupõrkeid käsitlevad katsed, alla 15 kuu vanuste laste asetamine seljaga sõidu suunas, ühilduvus eri sõidukitega, mannekeenid ja katsestendid ning eri suurusega lastele kohandatavus.

| (6) | Kuna direktiivis 91/671/EMÜ on sätestatud mootorsõidukites kasutatavate lapse turvasüsteemide heakskiitmise ja kohustusliku kasutamise nõuded ELis, tuleks seda muuta, et lisada sellesse eeskirja nr 129 tehnonõuete kohaselt heakskiidetud lapse turvasüsteemide kasutamine. |
| --- | --- |

(6)

Kuna direktiivis 91/671/EMÜ on sätestatud mootorsõidukites kasutatavate lapse turvasüsteemide heakskiitmise ja kohustusliku kasutamise nõuded ELis, tuleks seda muuta, et lisada sellesse eeskirja nr 129 tehnonõuete kohaselt heakskiidetud lapse turvasüsteemide kasutamine.

| (7) | Käesoleva direktiiviga ette nähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 91/671/EMÜ artikli 7b kohaselt asutatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva direktiiviga ette nähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 91/671/EMÜ artikli 7b kohaselt asutatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 91/671/EMÜ artiklit 2 muudetakse järgmiselt:

| (1) | lõike 1 punkti a alapunkt i asendatakse järgmisega:






  „i) | liikmesriigid nõuavad, et kõik kasutusel olevates M1-, N1-, N2- ja N3-kategooria sõidukites viibijad kasutavad ettenähtud turvasüsteeme.
  Lapsed pikkusega kuni 150 cm, kes viibivad turvasüsteemidega varustatud M1-, N1-, N2- ja N3-kategooria sõidukites, kinnitatakse artikli 1 lõike 4 punktides a ja b ettenähtud integreeritud või mitteintegreeritud lapse turvasüsteemiga, mis vastab lapse füüsilistele omadustele kooskõlas:






  — | artikli 1 lõikes 3 sätestatud lapse turvasüsteemide liigitusega, mis on heaks kiidetud kooskõlas käesoleva lõike punkti c alapunktiga i; |
| --- | --- | --- | --- |

(1)

lõike 1 punkti a alapunkt i asendatakse järgmisega:

„i)

liikmesriigid nõuavad, et kõik kasutusel olevates M1-, N1-, N2- ja N3-kategooria sõidukites viibijad kasutavad ettenähtud turvasüsteeme.

Lapsed pikkusega kuni 150 cm, kes viibivad turvasüsteemidega varustatud M1-, N1-, N2- ja N3-kategooria sõidukites, kinnitatakse artikli 1 lõike 4 punktides a ja b ettenähtud integreeritud või mitteintegreeritud lapse turvasüsteemiga, mis vastab lapse füüsilistele omadustele kooskõlas:

—

artikli 1 lõikes 3 sätestatud lapse turvasüsteemide liigitusega, mis on heaks kiidetud kooskõlas käesoleva lõike punkti c alapunktiga i;

| — | käesoleva lõike punkti c alapunkti ii kohaselt heakskiidetud lapse turvasüsteemide suurusklassi ja reisija suurima massiga, mille jaoks lapse turvasüsteem on tootja poolt ette nähtud. |
| --- | --- |

—

käesoleva lõike punkti c alapunkti ii kohaselt heakskiidetud lapse turvasüsteemide suurusklassi ja reisija suurima massiga, mille jaoks lapse turvasüsteem on tootja poolt ette nähtud.

M1-, N1-, N2- ja N3-kategooria sõidukites, mis ei ole varustatud turvasüsteemidega:

| — | ei tohi transportida alla kolme aasta vanuseid lapsi, |
| --- | --- |

—

ei tohi transportida alla kolme aasta vanuseid lapsi,

| — | istuvad kolme aasta vanused ja vanemad lapsed pikkusega kuni 150 cm muudel istmetel kui esiistmel, ilma et see piiraks punkti ii kohaldamist;” |
| --- | --- |

—

istuvad kolme aasta vanused ja vanemad lapsed pikkusega kuni 150 cm muudel istmetel kui esiistmel, ilma et see piiraks punkti ii kohaldamist;”

| (2) | lõike 1 punkt c asendatakse järgmisega:






  „c) | kasutuselolevad lapse turvasüsteemid peavad olema kinnitatud:






  i) | UNECE eeskirjaga nr 44/03 või direktiiviga 77/541/EMÜ või |
| --- | --- | --- | --- |

(2)

lõike 1 punkt c asendatakse järgmisega:

„c)

kasutuselolevad lapse turvasüsteemid peavad olema kinnitatud:

i)

UNECE eeskirjaga nr 44/03 või direktiiviga 77/541/EMÜ või

| ii) | UNECE eeskirjaga nr 129 |
| --- | --- |

ii)

UNECE eeskirjaga nr 129

või kõnealuse eeskirja või direktiivi hilisemate muudatustega ettenähtud standardite kohaselt.

Lapse turvasüsteem tuleb paigaldada kooskõlas turvasüsteemi tootja esitatud paigaldusteabega (nt kasutusjuhend, brošüür või elektrooniline väljaanne), milles on osutatud, kuidas ja millistes sõidukitüüpides võib turvasüsteemi ohutult kasutada.”

Artikkel 2

1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt kuue kuu jooksul käesoleva direktiivi jõustumise kuupäevast. Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetavate põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 27. veebruar 2014

Komisjoni nimel presidendi eest

asepresident

Siim KALLAS

---

(1)  EÜT L 373, 31.12.1991, lk 26.

1

(2)  Nõukogu otsus 97/836/EÜ, 27. november 1997, Euroopa Ühenduse ühinemise kohta ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni kokkuleppega, milles käsitletakse ratassõidukile ning sellele paigaldatavatele ja/või sellel kasutatavatele seadmetele ja osadele ühtsete tehnonõuete kehtestamist ja nende nõuete alusel väljastatud tunnistuste vastastikust tunnustamist (EÜT L 346, 17.12.1997, lk 78).

2

(3)  ELT L 306, 23.11.2007, lk 1.

3

---

OTSUSED

| 28.2.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 59/34 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 59/34

---

NÕUKOGU OTSUS,

27. veebruar 2014,

kontrollikoja liikme ametisse nimetamise kohta

(2014/108/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 286 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Harald WÖGERBAUERI ametiaeg lõpeb 28. veebruaril 2014. |
| --- | --- |

(1)

Harald WÖGERBAUERI ametiaeg lõpeb 28. veebruaril 2014.

| (2) | Seetõttu tuleks ametisse nimetada uus liige, |
| --- | --- |

(2)

Seetõttu tuleks ametisse nimetada uus liige,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Oskar HERICS nimetatakse kontrollikoja liikmeks ajavahemikuks 1. märts 2014 kuni 29. veebruar 2020.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Brüssel, 27. veebruar 2014

Nõukogu nimel

eesistuja

D. KOURKOULAS

---

(1)  25. veebruari 2014. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

---

| 28.2.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 59/35 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 59/35

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

4. veebruar 2014,

millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2000/745/EÜ, millega kiidetakse heaks seoses muu hulgas Indiast pärit polüetüleentereftalaadi importi käsitleva dumpinguvastase menetlusega pakutud kohustused

(2014/109/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 11. juuni 2009. aasta määrust (EÜ) nr 597/2009 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „subsiidiumivastane algmäärus”), eriti selle artiklit 13,

olles konsulteerinud nõuandekomiteega

ning arvestades järgmist:

A.   KEHTIVAD MEETMED

| (1) | Indiast pärit polüetüleentereftalaadi importi tasakaalustavad meetmed on kehtinud alates 2000. aastast (2). Kõnealused meetmed jäeti aegumise läbivaatamise järel viimati kehtima nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 461/2013 (3). |
| --- | --- |

(1)

Indiast pärit polüetüleentereftalaadi importi tasakaalustavad meetmed on kehtinud alates 2000. aastast (2). Kõnealused meetmed jäeti aegumise läbivaatamise järel viimati kehtima nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 461/2013 (3).

| (2) | Indiast pärit polüetüleentereftalaadi importi reguleerivad dumpinguvastased meetmed on kehtinud alates 2000. aastast (4). Kõnealused meetmed jäeti aegumise läbivaatamise järel viimati kehtima nõukogu määrusega (EÜ) nr 192/2007 (5). Komisjon käivitas 24. veebruaril 2012 järgmise aegumise läbivaatamise. Nõukogu lükkas rakendusotsusega 2013/226/EL (6) tagasi komisjoni ettepaneku võtta vastu nõukogu rakendusmäärus, millega säilitatakse dumpinguvastane tollimaks muu hulgas Indiast pärit polüetüleentereftalaadi impordi suhtes, ning seega dumpinguvastased meetmed aegusid. |
| --- | --- |

(2)

Indiast pärit polüetüleentereftalaadi importi reguleerivad dumpinguvastased meetmed on kehtinud alates 2000. aastast (4). Kõnealused meetmed jäeti aegumise läbivaatamise järel viimati kehtima nõukogu määrusega (EÜ) nr 192/2007 (5). Komisjon käivitas 24. veebruaril 2012 järgmise aegumise läbivaatamise. Nõukogu lükkas rakendusotsusega 2013/226/EL (6) tagasi komisjoni ettepaneku võtta vastu nõukogu rakendusmäärus, millega säilitatakse dumpinguvastane tollimaks muu hulgas Indiast pärit polüetüleentereftalaadi impordi suhtes, ning seega dumpinguvastased meetmed aegusid.

| (3) | Komisjon kiitis 2000. aastal otsusega 2000/745/EÜ (7) heaks hinnakohustused (edaspidi „kohustused”), mida dumpingu- ja subsiidiumivastase menetluse raames pakkusid muu hulgas India äriühingud Pearl Engineering Polymers Limited (edaspidi „Pearl”) ja Reliance Industries Limited (edaspidi „Reliance”). Komisjon kiitis 2005. aastal otsusega 2005/697/EÜ, (8) millega muudetakse otsust 2000/745/EÜ, heaks India äriühingu South ASEAN Petrochem Limited (mille nimi on ühinemise tulemusel Dhunseri Petrochem & Tea Limited (edaspidi „Dhunseri”)) (9) kohustuse. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon kiitis 2000. aastal otsusega 2000/745/EÜ (7) heaks hinnakohustused (edaspidi „kohustused”), mida dumpingu- ja subsiidiumivastase menetluse raames pakkusid muu hulgas India äriühingud Pearl Engineering Polymers Limited (edaspidi „Pearl”) ja Reliance Industries Limited (edaspidi „Reliance”). Komisjon kiitis 2005. aastal otsusega 2005/697/EÜ, (8) millega muudetakse otsust 2000/745/EÜ, heaks India äriühingu South ASEAN Petrochem Limited (mille nimi on ühinemise tulemusel Dhunseri Petrochem & Tea Limited (edaspidi „Dhunseri”)) (9) kohustuse.

B.   ASJAOLUDE MUUTUS KOHUSTUSTE RAKENDAMISE AJAL

| (4) | Asjaolude muutuse tõttu kohustuste rakendamise ajal võib olla põhjendatud komisjoni otsus rakendada oma volitusi kohustuste heakskiidu tühistamiseks vastavalt subsiidiumivastase algmääruse artikli 13 lõikele 9. |
| --- | --- |

(4)

Asjaolude muutuse tõttu kohustuste rakendamise ajal võib olla põhjendatud komisjoni otsus rakendada oma volitusi kohustuste heakskiidu tühistamiseks vastavalt subsiidiumivastase algmääruse artikli 13 lõikele 9.

| (5) | Dumpinguvastaste meetmete kehtetuks tunnistamise ja tasakaalustavate tollimaksude säilitamise puhul on tegemist selliste asjaolude muutusega, mille alusel kohustused heaks kiideti. Kohustused kiideti heaks ajal, mis kehtisid nii dumpingu- kui ka subsiidiumivastased meetmed. Kohustuste põhielement – minimaalne impordihind – kajastab nii dumpingu- kui ka subsiidiumielementi. Praegu dumpinguelement puudub. Seepärast ei ole minimaalne impordihind asjakohasel tasemel. |
| --- | --- |

(5)

Dumpinguvastaste meetmete kehtetuks tunnistamise ja tasakaalustavate tollimaksude säilitamise puhul on tegemist selliste asjaolude muutusega, mille alusel kohustused heaks kiideti. Kohustused kiideti heaks ajal, mis kehtisid nii dumpingu- kui ka subsiidiumivastased meetmed. Kohustuste põhielement – minimaalne impordihind – kajastab nii dumpingu- kui ka subsiidiumielementi. Praegu dumpinguelement puudub. Seepärast ei ole minimaalne impordihind asjakohasel tasemel.

C.   HINNAKOHUSTUSE RIKKUMINE

| (6) | Lisaks ei täitnud üks India äriühing (Pearl) komisjoni suhtes teatamiskohustust. Äriühing ei esitanud kvartali müügiaruannet. Seega ei saa komisjon tõhusalt kontrollida kohustuste täitmist. |
| --- | --- |

(6)

Lisaks ei täitnud üks India äriühing (Pearl) komisjoni suhtes teatamiskohustust. Äriühing ei esitanud kvartali müügiaruannet. Seega ei saa komisjon tõhusalt kontrollida kohustuste täitmist.

| (7) | Kohustuste tingimustes on sätestatud, et aruannete esitamata jätmine tähendab kohustuste rikkumist. Euroopa Kohtu hiljutises otsuses (10) kinnitati, et teatamiskohustust tuleb käsitada kohustuse nõuetekohase täitmise seisukohast peamise kohustusena. |
| --- | --- |

(7)

Kohustuste tingimustes on sätestatud, et aruannete esitamata jätmine tähendab kohustuste rikkumist. Euroopa Kohtu hiljutises otsuses (10) kinnitati, et teatamiskohustust tuleb käsitada kohustuse nõuetekohase täitmise seisukohast peamise kohustusena.

| (8) | Selle alusel tuleb tühistada ka äriühingu Pearl kohustuse heakskiitmine. |
| --- | --- |

(8)

Selle alusel tuleb tühistada ka äriühingu Pearl kohustuse heakskiitmine.

D.   KIRJALIKUD ESILDISED

| (9) | Kolmele äriühingule anti võimalus avaldada arvamust suuliselt või kirjalikult. Kaks India äriühingut ja liidu tootmisharu esindav Euroopa polüetüleentereftalaadi (PET) tootjate komitee (edaspidi „CPME”) esitasid arvamuse. |
| --- | --- |

(9)

Kolmele äriühingule anti võimalus avaldada arvamust suuliselt või kirjalikult. Kaks India äriühingut ja liidu tootmisharu esindav Euroopa polüetüleentereftalaadi (PET) tootjate komitee (edaspidi „CPME”) esitasid arvamuse.

1.   Muutunud asjaolud kohustuse heakskiitmise tühistamise alusena

| (10) | Üks äriühing väitis, et kohustuse heakskiitmise tühistamisel puudub õiguslik alus. Sama äriühing väitis, et subsiidiumivastase algmääruse artikli 13 lõikes 9 ei märgita sõnaselgelt „muutunud asjaolusid”, ja seostas igasuguse kohustuse heakskiidu tühistamise võimaluse rikkumisjuhtumitega. Kõnealune väide tuli tagasi lükata. Subsiidiumivastase algmääruse artikli 13 lõikes 9 tõepoolest ei märgita sõnaselgelt „muutunud asjaolusid”. Lõikes 9 ei ole juhtumid, mille korral komisjon võib kohustuse heakskiidu tühistada, siiski piiratud üksnes rikkumisjuhtumitega. Seal on sätestatud: „Kui kohustuse võtnud osapool kohustust rikub või sellest taganeb või komisjon tühistab kohustuse heakskiidu [rõhk lisatud], tühistatakse kohustusele antud heakskiit pärast konsulteerimist ...” Lõikes tuuakse välja kohustuse heakskiidu tühistamine kui eraldiseisev alus tühistamiseks. |
| --- | --- |

(10)

Üks äriühing väitis, et kohustuse heakskiitmise tühistamisel puudub õiguslik alus. Sama äriühing väitis, et subsiidiumivastase algmääruse artikli 13 lõikes 9 ei märgita sõnaselgelt „muutunud asjaolusid”, ja seostas igasuguse kohustuse heakskiidu tühistamise võimaluse rikkumisjuhtumitega. Kõnealune väide tuli tagasi lükata. Subsiidiumivastase algmääruse artikli 13 lõikes 9 tõepoolest ei märgita sõnaselgelt „muutunud asjaolusid”. Lõikes 9 ei ole juhtumid, mille korral komisjon võib kohustuse heakskiidu tühistada, siiski piiratud üksnes rikkumisjuhtumitega. Seal on sätestatud: „Kui kohustuse võtnud osapool kohustust rikub või sellest taganeb või komisjon tühistab kohustuse heakskiidu [rõhk lisatud], tühistatakse kohustusele antud heakskiit pärast konsulteerimist ...” Lõikes tuuakse välja kohustuse heakskiidu tühistamine kui eraldiseisev alus tühistamiseks.

| (11) | Tegelikult peaks komisjoni kaalutlusõigus pakutud kohustust heaks kiita või tagasi lükata kajastuma õiguses kohustuse heakskiitu tühistada, kui muutuvad asjaolud, mille alusel pakutud kohustused heaks kiideti. Kohtu pretsedendiõiguse kohaselt „peavad institutsioonid kaalutlusõigust kasutades määrama, kas kohustused võib heaks kiita” (11). Kaalutlusõigus on kaubanduse kaitsemeetmete puhul üldiselt laialdane, kuna liidu kohtud tunnustavad, et selles valdkonnas tuleb institutsioonidel analüüsida keerukaid majanduslikke, poliitilisi ja õiguslikke olukordi. Täpsemalt leidis kohus, et komisjonil „on talle [alusmäärusega] antud volituste rakendamisel väga laialdane kaalutlusõigus otsustamaks, millist meedet on ühenduse huvides vaja tekkinud olukorra lahendamiseks” (12). Seega on komisjonil kohustuse heakskiitmisel, tagasilükkamisel või tühistamisel kasutada piisavalt laialdane kaalutlusõigus, et rakendada liidu huvides kaubandusmeetmeid. |
| --- | --- |

(11)

Tegelikult peaks komisjoni kaalutlusõigus pakutud kohustust heaks kiita või tagasi lükata kajastuma õiguses kohustuse heakskiitu tühistada, kui muutuvad asjaolud, mille alusel pakutud kohustused heaks kiideti. Kohtu pretsedendiõiguse kohaselt „peavad institutsioonid kaalutlusõigust kasutades määrama, kas kohustused võib heaks kiita” (11). Kaalutlusõigus on kaubanduse kaitsemeetmete puhul üldiselt laialdane, kuna liidu kohtud tunnustavad, et selles valdkonnas tuleb institutsioonidel analüüsida keerukaid majanduslikke, poliitilisi ja õiguslikke olukordi. Täpsemalt leidis kohus, et komisjonil „on talle [alusmäärusega] antud volituste rakendamisel väga laialdane kaalutlusõigus otsustamaks, millist meedet on ühenduse huvides vaja tekkinud olukorra lahendamiseks” (12). Seega on komisjonil kohustuse heakskiitmisel, tagasilükkamisel või tühistamisel kasutada piisavalt laialdane kaalutlusõigus, et rakendada liidu huvides kaubandusmeetmeid.

| (12) | Komisjon lükkab seetõttu tagasi väite, et olukorra muutumist võrreldes kohustuse heakskiitmise ajal valitsenud olukorraga ei saa pidada heakskiidu tühistamise aluseks. |
| --- | --- |

(12)

Komisjon lükkab seetõttu tagasi väite, et olukorra muutumist võrreldes kohustuse heakskiitmise ajal valitsenud olukorraga ei saa pidada heakskiidu tühistamise aluseks.

2.   Tühistamise vastavus sama menetlust käsitlevate varasemate õigusaktidega

| (13) | Üks äriühing väitis, et komisjoni otsusega 2013/223/EL (13) kinnitati uuesti tema kohustuse heakskiitmist. Sellega seotud väite kohaselt kujutas rakendusmääruse (EL) nr 461/2013 artikli 2 lõige 2, millega kehtestati lõplik tasakaalustav tollimaks, endast veel ühte kinnitust, et kohustus peaks jääma jõusse pärast dumpinguvastaste tollimaksude aegumist. Mõlemad väited on ekslikud. Otsusega 2013/223/EL tühistas komisjon kohustuste heakskiidu ühe Indoneesia ja ühe India äriühingu puhul, kes rikkusid teatamiskohustust. Ühe äriühingu kohustuse heakskiidu tühistamine ei välista mingil juhul komisjoni hilisemat otsust tühistada teiste kohustuste heakskiit, kui selline tegevus on õigustatud asjaomase juhtumi olukorda arvestades. |
| --- | --- |

(13)

Üks äriühing väitis, et komisjoni otsusega 2013/223/EL (13) kinnitati uuesti tema kohustuse heakskiitmist. Sellega seotud väite kohaselt kujutas rakendusmääruse (EL) nr 461/2013 artikli 2 lõige 2, millega kehtestati lõplik tasakaalustav tollimaks, endast veel ühte kinnitust, et kohustus peaks jääma jõusse pärast dumpinguvastaste tollimaksude aegumist. Mõlemad väited on ekslikud. Otsusega 2013/223/EL tühistas komisjon kohustuste heakskiidu ühe Indoneesia ja ühe India äriühingu puhul, kes rikkusid teatamiskohustust. Ühe äriühingu kohustuse heakskiidu tühistamine ei välista mingil juhul komisjoni hilisemat otsust tühistada teiste kohustuste heakskiit, kui selline tegevus on õigustatud asjaomase juhtumi olukorda arvestades.

| (14) | Seega kajastas rakendusmäärus (EL) nr 461/2013, mis avaldati 23. mail 2013, otsuse 2000/745/EÜ muudatust, mis toimus otsuse 2013/223/EL (ühe Indoneesia ja ühe India äriühingu pakutud kohustuste heakskiitmise tühistamine) vastuvõtmise tõttu. Rakendusmäärus (EL) nr 461/2013, millega kehtestati lõplik tasakaalustav tollimaks, avaldati samal päeval rakendusotsusega 2013/226/EL, millega nõukogu tühistas dumpinguvastase tollimaksu. Viimati mainitud otsuse tagajärgi sai komisjon hinnata alles pärast selle vastuvõtmist. |
| --- | --- |

(14)

Seega kajastas rakendusmäärus (EL) nr 461/2013, mis avaldati 23. mail 2013, otsuse 2000/745/EÜ muudatust, mis toimus otsuse 2013/223/EL (ühe Indoneesia ja ühe India äriühingu pakutud kohustuste heakskiitmise tühistamine) vastuvõtmise tõttu. Rakendusmäärus (EL) nr 461/2013, millega kehtestati lõplik tasakaalustav tollimaks, avaldati samal päeval rakendusotsusega 2013/226/EL, millega nõukogu tühistas dumpinguvastase tollimaksu. Viimati mainitud otsuse tagajärgi sai komisjon hinnata alles pärast selle vastuvõtmist.

| (15) | Seega tuli äriühingu väited tagasi lükata. |
| --- | --- |

(15)

Seega tuli äriühingu väited tagasi lükata.

3.   Minimaalse impordihinna matemaatiline kohandamine

| (16) | Üks äriühing taotles, et komisjon arvestaks minimaalsest impordihinnast maha summa, mis vastab kindlasummalisele dumpinguvastasele tollimaksule, ning viiks sellega minimaalse impordihinna vastavusse aluseks oleva meetmega – tasakaalustava tollimaksuga. Sellist tehet ei saanud teha. Seda ennekõike seetõttu, et kohustuse tingimusi silmas pidades on selle ulatuse ja miinimumhindade läbivaatamine võimalik ainult vahepealse läbivaatamise käigus kooskõlas subsiidiumivastase algmääruse artikliga 19. Teiseks taotles äriühing vaid seda, et praegusest minimaalsest impordihinnast arvataks maha summad, mis vastavad kindlasummalisele dumpinguvastasele tollimaksule. Kõnealuses äriühingus põhineb minimaalne impordihind ja indekseerimismehhanism liidu turu jaoks kehtestatud mittekahjustaval hinnal (taotlushind) või normaalväärtusel (olenevalt kõnealusest äriühingust), nagu määrati kindlaks 1999. aastal. Viimasel juhul puudub minimaalse impordihinna alus, kuna dumpinguvastane tollimaks aegus. Kui äriühingut oleks hinnatud vaid seoses tasakaalustava tollimaksuga, oleks võinud ekspordihinda (mida on suurendatud kindlasummalise tasakaalustava tollimaksu võrra) kasutada minimaalse impordihinna võrdlusalusena. Nõuetekohase minimaalse impordihinna kehtestamiseks peaks komisjon kõigepealt määrama kindlaks ekspordihinna, mida kasutataks võrdlusalusena. Käesoleval juhul ei ole sellist võrdlusalust võimalik lihtsal viisil kindlaks määrata, kuid seda kõige vähem seetõttu, et meetmed on kehtinud pikka aega. Praegu kehtivat indekseerimismehhanismi, mis on seotud mittekahjustava hinnaga (taotlushind) või normaalväärtusega, ei saa niisama lihtsalt ekspordihinnale üle kanda. Lihtsa matemaatilise kohandamise puhul peavad kõik minimaalse impordihinna arvutamiseks vajalikud elemendid olema kerge vaevaga kindlaks määratavad ja vaieldamatud. Ainult siis saab komisjon tagada kohustuse vastavuse kehtiva meetmega. Antud juhul ei ole see tingimus täidetud. Taotleja soovitud lihtsat matemaatilist tehet on seega võimatu teha. |
| --- | --- |

(16)

Üks äriühing taotles, et komisjon arvestaks minimaalsest impordihinnast maha summa, mis vastab kindlasummalisele dumpinguvastasele tollimaksule, ning viiks sellega minimaalse impordihinna vastavusse aluseks oleva meetmega – tasakaalustava tollimaksuga. Sellist tehet ei saanud teha. Seda ennekõike seetõttu, et kohustuse tingimusi silmas pidades on selle ulatuse ja miinimumhindade läbivaatamine võimalik ainult vahepealse läbivaatamise käigus kooskõlas subsiidiumivastase algmääruse artikliga 19. Teiseks taotles äriühing vaid seda, et praegusest minimaalsest impordihinnast arvataks maha summad, mis vastavad kindlasummalisele dumpinguvastasele tollimaksule. Kõnealuses äriühingus põhineb minimaalne impordihind ja indekseerimismehhanism liidu turu jaoks kehtestatud mittekahjustaval hinnal (taotlushind) või normaalväärtusel (olenevalt kõnealusest äriühingust), nagu määrati kindlaks 1999. aastal. Viimasel juhul puudub minimaalse impordihinna alus, kuna dumpinguvastane tollimaks aegus. Kui äriühingut oleks hinnatud vaid seoses tasakaalustava tollimaksuga, oleks võinud ekspordihinda (mida on suurendatud kindlasummalise tasakaalustava tollimaksu võrra) kasutada minimaalse impordihinna võrdlusalusena. Nõuetekohase minimaalse impordihinna kehtestamiseks peaks komisjon kõigepealt määrama kindlaks ekspordihinna, mida kasutataks võrdlusalusena. Käesoleval juhul ei ole sellist võrdlusalust võimalik lihtsal viisil kindlaks määrata, kuid seda kõige vähem seetõttu, et meetmed on kehtinud pikka aega. Praegu kehtivat indekseerimismehhanismi, mis on seotud mittekahjustava hinnaga (taotlushind) või normaalväärtusega, ei saa niisama lihtsalt ekspordihinnale üle kanda. Lihtsa matemaatilise kohandamise puhul peavad kõik minimaalse impordihinna arvutamiseks vajalikud elemendid olema kerge vaevaga kindlaks määratavad ja vaieldamatud. Ainult siis saab komisjon tagada kohustuse vastavuse kehtiva meetmega. Antud juhul ei ole see tingimus täidetud. Taotleja soovitud lihtsat matemaatilist tehet on seega võimatu teha.

| (17) | Komisjonil tuleb seoses kehtiva kohustusega tegutseda õigeaegselt, et järgida nõukogu otsust tühistada kehtivad dumpinguvastased tollimaksud. Seega tuleb vältida edasist viivitamist. Kohustuse heakskiitmise tühistamine ei piira ühtegi edasist otsust, kui äriühing peaks soovima hinnakohustust esitada. |
| --- | --- |

(17)

Komisjonil tuleb seoses kehtiva kohustusega tegutseda õigeaegselt, et järgida nõukogu otsust tühistada kehtivad dumpinguvastased tollimaksud. Seega tuleb vältida edasist viivitamist. Kohustuse heakskiitmise tühistamine ei piira ühtegi edasist otsust, kui äriühing peaks soovima hinnakohustust esitada.

| (18) | Pärast seda, kui komisjon oli teist korda järeldused avalikustanud, kordas üks äriühing soovi, et minimaalset impordihinda tuleks vähendada lihtsa matemaatilise tehte alusel. Äriühing vaidlustas komisjoni põhjenduse, väites, et see on „ekslik ja ilma igasuguse aluseta”. Seda seisukohta siiski täiendavalt ei põhjendatud ning see tuli seega tagasi lükata. Igal juhul käsitletakse seda väidet eespool põhjenduses 16. |
| --- | --- |

(18)

Pärast seda, kui komisjon oli teist korda järeldused avalikustanud, kordas üks äriühing soovi, et minimaalset impordihinda tuleks vähendada lihtsa matemaatilise tehte alusel. Äriühing vaidlustas komisjoni põhjenduse, väites, et see on „ekslik ja ilma igasuguse aluseta”. Seda seisukohta siiski täiendavalt ei põhjendatud ning see tuli seega tagasi lükata. Igal juhul käsitletakse seda väidet eespool põhjenduses 16.

| (19) | Sellest tulenevalt tuli minimaalse impordihinna matemaatilise kohandamise taotlus tagasi lükata. |
| --- | --- |

(19)

Sellest tulenevalt tuli minimaalse impordihinna matemaatilise kohandamise taotlus tagasi lükata.

4.   Pooleli olev kohtuasi T-422/13

| (20) | Üks äriühing väitis, et kohustused peaksid jääma jõusse, kuni Üldkohus langetab otsuse kohtuasjas T-422/13, CPME jt vs. nõukogu. Äriühingu sõnade kohaselt oleks komisjonil kohustus hinnakohustus taastada, kui liidu tootmisharu peaks olema edukas nõukogu rakendusotsuse 2013/226/EL (millega tühistatakse dumpinguvastased tollimaksud) vaidlustamisel. See väide on ekslik. Komisjon peab hindama praegust olukorda ja tegutsema õigeaegselt, et järgida nõukogu otsust tühistada kehtivad dumpinguvastased tollimaksud. Selles osas ei saa komisjon oma tegevuses juhinduda kohtuasja võimalikust tulemusest. Seda arvestades tuleb kehtivaid kohustusi käsitlevad otsused teha õigel ajal. |
| --- | --- |

(20)

Üks äriühing väitis, et kohustused peaksid jääma jõusse, kuni Üldkohus langetab otsuse kohtuasjas T-422/13, CPME jt vs. nõukogu. Äriühingu sõnade kohaselt oleks komisjonil kohustus hinnakohustus taastada, kui liidu tootmisharu peaks olema edukas nõukogu rakendusotsuse 2013/226/EL (millega tühistatakse dumpinguvastased tollimaksud) vaidlustamisel. See väide on ekslik. Komisjon peab hindama praegust olukorda ja tegutsema õigeaegselt, et järgida nõukogu otsust tühistada kehtivad dumpinguvastased tollimaksud. Selles osas ei saa komisjon oma tegevuses juhinduda kohtuasja võimalikust tulemusest. Seda arvestades tuleb kehtivaid kohustusi käsitlevad otsused teha õigel ajal.

5.   Hinnakohustuse rikkumine

| (21) | Üks äriühing väitis, et ühe äriühingu teatamiskohustuse rikkumisel ei tohiks olla tagajärgi teiste äriühingute jaoks. Käesolevaga kinnitatakse, et vaid äriühing Pearl rikkus teatamiskohustust. |
| --- | --- |

(21)

Üks äriühing väitis, et ühe äriühingu teatamiskohustuse rikkumisel ei tohiks olla tagajärgi teiste äriühingute jaoks. Käesolevaga kinnitatakse, et vaid äriühing Pearl rikkus teatamiskohustust.

6.   Võimalik läbivaatamine ja hinnakohustused

| (22) | Kaks India äriühingut väitsid, et kohustused peaksid jääma jõusse minimaalse impordihinna võimaliku vahepealse läbivaatamise tulemuste saabumiseni. Komisjon märgib, et kuna dumpinguvastane tollimaks aegus, on impordihinna alus muutunud olematuks (vt põhjendus 16 eespool). Seda muutuse mõju käsitlev otsus tuleb võtta õigeaegselt. Samal ajal saab äriühing taotleda kehtestatud meetme läbivaatamist ning selles kontekstis pakkuda uut kohustust, mis on üksnes seotud kehtiva subsiidiumivastase meetmega. |
| --- | --- |

(22)

Kaks India äriühingut väitsid, et kohustused peaksid jääma jõusse minimaalse impordihinna võimaliku vahepealse läbivaatamise tulemuste saabumiseni. Komisjon märgib, et kuna dumpinguvastane tollimaks aegus, on impordihinna alus muutunud olematuks (vt põhjendus 16 eespool). Seda muutuse mõju käsitlev otsus tuleb võtta õigeaegselt. Samal ajal saab äriühing taotleda kehtestatud meetme läbivaatamist ning selles kontekstis pakkuda uut kohustust, mis on üksnes seotud kehtiva subsiidiumivastase meetmega.

| (23) | Pärast seda, kui komisjon oli teist korda järeldused avalikustanud, kordas üks äriühing, et komisjon oleks pidanud algatama ex officio vahepealse läbivaatamise ning kohustus oleks pidanud jääma sellise läbivaatamise tulemuste saamiseni jõusse. |
| --- | --- |

(23)

Pärast seda, kui komisjon oli teist korda järeldused avalikustanud, kordas üks äriühing, et komisjon oleks pidanud algatama ex officio vahepealse läbivaatamise ning kohustus oleks pidanud jääma sellise läbivaatamise tulemuste saamiseni jõusse.

| (24) | Komisjon märgib eelkõige, et subsiidiumivastase tollimaksu läbivaatamise uurimise algatamine kuulub tema kaalutlusõiguse alla. Antud juhul on läbivaatamise uurimine aga seotud eksportija sooviga pakkuda uus kohustus. Kooskõlas algmääruse artikliga 13 ei ole komisjonil seega põhjust läbivaatamist algatada ilma, et asjaomane äriühing oleks teinud uue kohustuse pakkumise. |
| --- | --- |

(24)

Komisjon märgib eelkõige, et subsiidiumivastase tollimaksu läbivaatamise uurimise algatamine kuulub tema kaalutlusõiguse alla. Antud juhul on läbivaatamise uurimine aga seotud eksportija sooviga pakkuda uus kohustus. Kooskõlas algmääruse artikliga 13 ei ole komisjonil seega põhjust läbivaatamist algatada ilma, et asjaomane äriühing oleks teinud uue kohustuse pakkumise.

| (25) | Lisaks peab kohustus samaväärse meetmena vastama nõukogu kehtestatud aluseks oleva meetme tingimustele. Antud juhul see enam nii ei ole ja sellest tulenevalt pidi komisjon tegema ettepaneku tühistada kehtiv kohustus. |
| --- | --- |

(25)

Lisaks peab kohustus samaväärse meetmena vastama nõukogu kehtestatud aluseks oleva meetme tingimustele. Antud juhul see enam nii ei ole ja sellest tulenevalt pidi komisjon tegema ettepaneku tühistada kehtiv kohustus.

| (26) | Äriühingud võivad tõepoolest taotleda subsiidiumivastase algmääruse alusel vahepealset läbivaatamist ja iga uut kohustuse pakkumist vaadeldaks mis tahes sellise läbivaatamise raames. |
| --- | --- |

(26)

Äriühingud võivad tõepoolest taotleda subsiidiumivastase algmääruse alusel vahepealset läbivaatamist ja iga uut kohustuse pakkumist vaadeldaks mis tahes sellise läbivaatamise raames.

7.   Subsiidiumivastane tollimaks kui imporditõke

| (27) | Pärast seda, kui komisjon oli teist korda järeldused avalikustanud, väitis üks äriühing, et kohustuse heakskiitmise tühistamine „selle asemel, et vähendada kaitse taset kooskõlas dumpinguvastaste meetmete aegumisega, muudab polüetüleentereftalaadi kasutajatel importimise võimatuks”. Komisjon märgib selle kohta, et kohustuse puudumisel ei kasutata impordi miinimumhinda enam eksportija suhtes võrdlusalusena. Äriühing ei põhjendanud, miks tasakaalustav tollimaks takistaks India eksportijatel importida. Igal juhul ei ole vajaduse korral meetmete kohaldamise ja kohustuse heakskiitmise eesmärk seotud kasutajate võimalusega importida. Eesmärk on kehtestada teatav kaitse, nagu äriühing märgib. Kasutajate huve on hinnatud koos kõikide asjaomaste äriühingute huvidega liidu huvi alusel kehtestada meetmed. Jõuti järeldusele, et meetmete kehtestamine ei ole vastuolus liidu huvidega. Kõnealune väide tuli seega tagasi lükata. |
| --- | --- |

(27)

Pärast seda, kui komisjon oli teist korda järeldused avalikustanud, väitis üks äriühing, et kohustuse heakskiitmise tühistamine „selle asemel, et vähendada kaitse taset kooskõlas dumpinguvastaste meetmete aegumisega, muudab polüetüleentereftalaadi kasutajatel importimise võimatuks”. Komisjon märgib selle kohta, et kohustuse puudumisel ei kasutata impordi miinimumhinda enam eksportija suhtes võrdlusalusena. Äriühing ei põhjendanud, miks tasakaalustav tollimaks takistaks India eksportijatel importida. Igal juhul ei ole vajaduse korral meetmete kohaldamise ja kohustuse heakskiitmise eesmärk seotud kasutajate võimalusega importida. Eesmärk on kehtestada teatav kaitse, nagu äriühing märgib. Kasutajate huve on hinnatud koos kõikide asjaomaste äriühingute huvidega liidu huvi alusel kehtestada meetmed. Jõuti järeldusele, et meetmete kehtestamine ei ole vastuolus liidu huvidega. Kõnealune väide tuli seega tagasi lükata.

8.   Huvitatud isikute esildiste kokkuvõte

| (28) | Ükski huvitatud isikute esitatud väide ei olnud selline, mille tõttu tuleks muuta komisjoni ettepanekut tühistada kohustuse heakskiitmine. |
| --- | --- |

(28)

Ükski huvitatud isikute esitatud väide ei olnud selline, mille tõttu tuleks muuta komisjoni ettepanekut tühistada kohustuse heakskiitmine.

E.   OTSUSE 2000/745/EÜ KEHTETUKS TUNNISTAMINE

| (29) | Eelnevat arvesse võttes tuleks kohustuste heakskiitmine tühistada ja otsus 2000/745/EÜ kehtetuks tunnistada. Ühtlasi tuleks äriühingute Dhunseri, Reliance ja Pearl toodetud polüetüleentereftalaadi (Dhunseri puhul TARICi lisakood A585, Reliance’i puhul A181 ja Pearl’i puhul A182) impordi suhtes kohaldada rakendusmääruse (EL) nr 461/2013 artikli 1 lõikega 2 kehtestatud lõplikke tasakaalustavaid tollimakse. |
| --- | --- |

(29)

Eelnevat arvesse võttes tuleks kohustuste heakskiitmine tühistada ja otsus 2000/745/EÜ kehtetuks tunnistada. Ühtlasi tuleks äriühingute Dhunseri, Reliance ja Pearl toodetud polüetüleentereftalaadi (Dhunseri puhul TARICi lisakood A585, Reliance’i puhul A181 ja Pearl’i puhul A182) impordi suhtes kohaldada rakendusmääruse (EL) nr 461/2013 artikli 1 lõikega 2 kehtestatud lõplikke tasakaalustavaid tollimakse.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsus 2000/745/EÜ tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 4. veebruar 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 188, 18.7.2009, lk 93.

1

(2)  EÜT L 301, 30.11.2000, lk 1.

2

(3)  ELT L 137, 23.5.2013, lk 1.

3

(4)  EÜT L 301, 30.11.2000, lk 21.

4

(5)  ELT L 59, 27.2.2007, lk 1.

5

(6)  ELT L 136, 23.5.2013, lk 12.

6

(7)  EÜT L 301, 30.11.2000, lk 88.

7

(8)  ELT L 266, 11.10.2005, lk 62.

8

(9)  ELT C 335, 11.12.2010, lk 7.

9

(10)  Euroopa Kohtu 22. novembri 2012. aasta otsus kohtuasjas C-522/10 P, Usha Martin Ltd vs. Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjon, veel avaldamata.

10

vs.

(11)  Kohtuasi 256/84: Koyo Seiko vs. Council, EKL 1987, lk 1912, punkt 26; kohtuasi 255/84: Nachi Fujikoshi vs. Council, EKL 1987, lk 1884, punkt 42; kohtuasi 240/84: Toyo vs. Council, EKL 1987, lk 1849, punkt 34.

11

vs.

vs.

vs.

(12)  Kohtuasi 191/82: Fediol vs. komisjon, EKL 1983, lk 2913, punkt 26. Vt ka kohtuasi T-162/94: NMB France jt vs. komisjon, EKL 1996 lk II-427, punkt 72; kohtuasi C-97/95: Sinochem vs. nõukogu, EKL 1998, lk II-85, punkt 51; ja kohtuasi T-118/96: Thai Bicycle vs. nõukogu, EKL 1998, lk II-2991, punkt 32.

12

vs.

vs.

vs.

vs.

(13)  ELT L 135, 22.5.2013, lk 19.

13

---

| 28.2.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 59/39 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 59/39

---

KOMISJONI OTSUS,

25. veebruar 2014,

millega muudetakse komisjoni otsust 2007/479/EÜ, milles käsitletakse Belgia poolt nõukogu direktiivi 89/552/EMÜ (teleringhäälingutegevust käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta) artikli 3a lõike 1 kohaselt võetud meetmete kooskõla ühenduse õigusega

(2014/110/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2010. aasta direktiivi 2010/13/EL audiovisuaalmeedia teenuste osutamist käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide koordineerimise kohta (audiovisuaalmeedia teenuste direktiiv), (1) eriti selle artikli 14 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Otsuses 2007/479/EÜ (2) otsustas komisjon, et nõukogu direktiivi 89/552/EMÜ (3) artikli 3a lõike 1 kohased meetmed, millest Belgia teatas komisjonile 10. detsembril 2003, on kooskõlas ühenduse õigusega. Euroopa Kohus toetas seda otsust (4). |
| --- | --- |

(1)

Otsuses 2007/479/EÜ (2) otsustas komisjon, et nõukogu direktiivi 89/552/EMÜ (3) artikli 3a lõike 1 kohased meetmed, millest Belgia teatas komisjonile 10. detsembril 2003, on kooskõlas ühenduse õigusega. Euroopa Kohus toetas seda otsust (4).

| (2) | Direktiivi 89/552/EMÜ artikkel 3a on asendatud direktiivi 2010/13/EL artikliga 14. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivi 89/552/EMÜ artikkel 3a on asendatud direktiivi 2010/13/EL artikliga 14.

| (3) | Belgia Kuningriik teavitas 19. novembril 2013. aasta kirjas komisjoni korraldusest, mille Belgia prantsuskeelse kogukonna valitsus võttis vastu 17. jaanuaril 2013 ja millega muudeti Belgia prantsuskeelse kogukonna suhtes kohaldatavaid meetmeid. |
| --- | --- |

(3)

Belgia Kuningriik teavitas 19. novembril 2013. aasta kirjas komisjoni korraldusest, mille Belgia prantsuskeelse kogukonna valitsus võttis vastu 17. jaanuaril 2013 ja millega muudeti Belgia prantsuskeelse kogukonna suhtes kohaldatavaid meetmeid.

| (4) | Komisjon tegi kindlaks, et Belgia prantsuskeelse kogukonna valitsuse 17. jaanuaril 2013 vastuvõetud korraldusega ajakohastati terminikasutust ning tehti väga piiratud ja vormilisi muudatusi samades meetmetes, millest oli komisjonile algselt teatatud aastal 2003 ning mille komisjon oli läbi vaadanud ja võtnud selle kohta vastu põhjenduses 1 nimetatud otsuse. Korraldusega tehakse meetmetes vaid vormilisi ja terminoloogilisi muudatusi. Täpsemalt on tegemist järgmiste muudatustega: asendatakse meetme pealkiri; kogu tekstis asendatakse termin „teleringhäälinguteenused” terminiga „lineaarse televisiooni teenused”; muudetakse suure ühiskondliku tähtsusega sündmuse ülekandmise ainuõigust omava teleringhäälinguorganisatsiooni määratlust (see terminimuudatus puudutab üksnes esialgu teatatud meetmetega hõlmatud ringhäälinguorganisatsioone) ja kinnitatakse nende õigust kanda selliseid sündmusi üle lineaarsete teenuste vahendusel, mis ei vasta tasuta televisiooni kriteeriumidele, kui seda võimalust on enne pakutud tasuta teenuste osutajatele. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon tegi kindlaks, et Belgia prantsuskeelse kogukonna valitsuse 17. jaanuaril 2013 vastuvõetud korraldusega ajakohastati terminikasutust ning tehti väga piiratud ja vormilisi muudatusi samades meetmetes, millest oli komisjonile algselt teatatud aastal 2003 ning mille komisjon oli läbi vaadanud ja võtnud selle kohta vastu põhjenduses 1 nimetatud otsuse. Korraldusega tehakse meetmetes vaid vormilisi ja terminoloogilisi muudatusi. Täpsemalt on tegemist järgmiste muudatustega: asendatakse meetme pealkiri; kogu tekstis asendatakse termin „teleringhäälinguteenused” terminiga „lineaarse televisiooni teenused”; muudetakse suure ühiskondliku tähtsusega sündmuse ülekandmise ainuõigust omava teleringhäälinguorganisatsiooni määratlust (see terminimuudatus puudutab üksnes esialgu teatatud meetmetega hõlmatud ringhäälinguorganisatsioone) ja kinnitatakse nende õigust kanda selliseid sündmusi üle lineaarsete teenuste vahendusel, mis ei vasta tasuta televisiooni kriteeriumidele, kui seda võimalust on enne pakutud tasuta teenuste osutajatele.

| (5) | Komisjon teatas teistele liikmesriikidele, et Belgia prantsuskeelse kogukonna valitsus kavatses võtta vastu põhjenduses 3 osutatud muutmismeetmed ja võttis need lõpuks vastu direktiivi 2010/13/EL artikli 29 alusel loodud komitee 34. ja 38. kohtumisel, |
| --- | --- |

(5)

Komisjon teatas teistele liikmesriikidele, et Belgia prantsuskeelse kogukonna valitsus kavatses võtta vastu põhjenduses 3 osutatud muutmismeetmed ja võttis need lõpuks vastu direktiivi 2010/13/EL artikli 29 alusel loodud komitee 34. ja 38. kohtumisel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust 2007/479/EÜ muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikkel 1 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 1
  Direktiivi 89/552/EMÜ artikli 3a lõike 1 kohased meetmed, millest Belgia teatas komisjonile 10. detsembril 2003, nagu need on avaldatud 29. juuni 2005. aasta Euroopa Liidu Teatajas C 158, ja mida on muudetud 19. märtsil 2013 väljaandes „Moniteur belge” [C-2013/29212], lk 16401 avaldatud meetmega, millest teatati komisjonile Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/13/EL (5) artikli 14 lõike 2 kohaselt 26. novembril 2013, on kooskõlas liidu õigusega. |
| --- | --- |

1)

Artikkel 1 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 1

Direktiivi 89/552/EMÜ artikli 3a lõike 1 kohased meetmed, millest Belgia teatas komisjonile 10. detsembril 2003, nagu need on avaldatud 29. juuni 2005. aasta Euroopa Liidu Teatajas C 158, ja mida on muudetud 19. märtsil 2013 väljaandes „Moniteur belge” [C-2013/29212], lk 16401 avaldatud meetmega, millest teatati komisjonile Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/13/EL (5) artikli 14 lõike 2 kohaselt 26. novembril 2013, on kooskõlas liidu õigusega.

| 2) | Lisatakse artikkel 3 järgmises sõnastuses:
  „Artikkel 3
  A lisas esitatud Belgia meetmed, millega muudetakse direktiivi 89/552/EMÜ artikli 3a lõike 1 kohaselt võetud meetmeid, avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas vastavalt direktiivi 2010/13/EL artikli 14 lõikele 2.” |
| --- | --- |

2)

Lisatakse artikkel 3 järgmises sõnastuses:

„Artikkel 3

A lisas esitatud Belgia meetmed, millega muudetakse direktiivi 89/552/EMÜ artikli 3a lõike 1 kohaselt võetud meetmeid, avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas vastavalt direktiivi 2010/13/EL artikli 14 lõikele 2.”

| 3) | Lisatakse A lisa kooskõlas käesoleva otsuse lisaga. |
| --- | --- |

3)

Lisatakse A lisa kooskõlas käesoleva otsuse lisaga.

Artikkel 2

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 25. veebruar 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 95, 15.4.2010, lk 1.

1

(2)  Komisjoni otsus 2007/479/EÜ, 25. juuni 2007, milles käsitletakse Belgia poolt nõukogu direktiivi 89/552/EMÜ (teleringhäälingutegevust käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta) artikli 3a lõike 1 kohaselt võetud meetmete kooskõla ühenduse õigusega (ELT L 180, 10.7.2007, lk 24).

2

(3)  Nõukogu direktiiv 89/552/EMÜ, 3. oktoober 1989, teleringhäälingutegevust käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta (EÜT L 298, 17.10.1989, lk 23).

3

(4)  18. juuli 2013. aasta kohtuotsus kohtuasjas C-204/11 P: FIFA vs komisjon, veel avaldamata.

4

vs

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2010. aasta direktiiv 2010/13/EL audiovisuaalmeedia teenuste osutamist käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide koordineerimise kohta (audiovisuaalmeedia teenuste direktiiv) (ELT L 95, 15.4.2010, lk 1).”

5

---

LISA

„LISA A

Avaldamine vastavalt direktiivi 2010/13/EL (audiovisuaalmeedia teenuste osutamist käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide koordineerimise kohta (audiovisuaalmeedia teenuste direktiiv)) artiklile 14

Belgia võetud meetmed, millega muudetakse direktiivi 89/552/EMÜ artikli 3a kohaselt võetud meetmeid, on esitatud Belgia prantsuskeelse kogukonna valitsuse 17. jaanuari 2013. aasta määruses, mis avaldati väljaandes „Moniteur belge”19. märtsil 2013.

17. jaanuar 2013. – Prantsuskeelse kogukonna valitsuse määrus, millega muudetakse prantsuskeelse kogukonna valitsuse 8. juuni 2004. aasta määrust, milles nimetati suure ühiskondliku tähtsusega sündmused ja määrati kindlaks tingimused, mille alusel saavad prantsuskeelse kogukonna liikmed neid tasuta televisiooni vahendusel vaadata

Artikkel 1 – Prantsuskeelse kogukonna valitsuse 8. juuni 2004. aasta korralduse (milles nimetati suure ühiskondliku tähtsusega sündmused ja määrati kindlaks tingimused, mille alusel saavad prantsuskeelse kogukonna liikmed neid tasuta televisiooni vahendusel vaadata) pealkiri asendatakse järgmisega:

„Määrus, milles esitatakse suure ühiskondliku tähtsusega sündmuste loetelu ja määratakse kindlaks nende edastamise tingimused.”

Artikkel 2 Määruse artikkel 2 asendatakse järgmisega:

Artikkel 2

„Lineaarse televisiooni teenuse osutaja, sh RTBF, kes kavatseb kasutada talle kuuluvat suure ühiskondliku tähtsusega sündmuse ülekandmise ainuõigust, on kohustatud seda sündmust edastama tasuta lineaarse televisiooni kaudu ning vastavalt käesoleva määruse lisale.”

Artikkel 3 Määrusesse lisatakse artikkel 2a järgmises sõnastuses:

Artikkel 3

| „§ 1 | Lineaarse televisiooni teenuse osutaja, kes kavatseb kasutada lisas loetletud sündmuse ülekandmise talle kuuluvat ainuõigust, võib seda sündmust edastada tasulise lineaarse televisiooni kaudu, kui täidetud on järgmised tingimused:






  — | ta on teinud ettepaneku selle sündmuse edastamiseks lineaarse televisiooni teenuste osutajatele, et seda saaks edastada tasuta lineaarse televisiooni kaudu vastavalt käesoleva määruse lisas esitatud tingimustele; |
| --- | --- | --- |

„§ 1

Lineaarse televisiooni teenuse osutaja, kes kavatseb kasutada lisas loetletud sündmuse ülekandmise talle kuuluvat ainuõigust, võib seda sündmust edastada tasulise lineaarse televisiooni kaudu, kui täidetud on järgmised tingimused:

—

ta on teinud ettepaneku selle sündmuse edastamiseks lineaarse televisiooni teenuste osutajatele, et seda saaks edastada tasuta lineaarse televisiooni kaudu vastavalt käesoleva määruse lisas esitatud tingimustele;

| — | ettepanek tehti mõistliku aja jooksul ja mõistlikel tingimustel (eelkõige rahalistel tingimustel), võttes arvesse edastusõiguste turgu; |
| --- | --- |

—

ettepanek tehti mõistliku aja jooksul ja mõistlikel tingimustel (eelkõige rahalistel tingimustel), võttes arvesse edastusõiguste turgu;

| — | tasuta lineaarse televisiooni teenuste osutajad, kellele edastusõigust pakuti, ei kavatsenud seda õigust mõistliku aja jooksul omandada. |
| --- | --- |

—

tasuta lineaarse televisiooni teenuste osutajad, kellele edastusõigust pakuti, ei kavatsenud seda õigust mõistliku aja jooksul omandada.

| § 2 | Kui sündmuse ülekandmise ainuõigust omav lineaarse televisiooni teenuse osutaja ja tasuta lineaarse televisiooni teenuste osutaja ei jõua edastamistingimustes, eeskätt rahalistes tingimustes, kokkuleppele, esitavad nad vaidlusküsimuse lahendamiseks pädevale õiguskaitse- või haldusasutusele või vahekohtule. Kui tasuta lineaarse televisiooni teenuste osutaja ei ole nõus sellise protsessi tulemusena kehtestatud edastusõiguse omandamise tingimustega, võib ainuõigust omav lineaarse televisiooni teenuste osutaja edastada sündmust tasulise lineaarse televisiooni kaudu.” |
| --- | --- |

§ 2

Kui sündmuse ülekandmise ainuõigust omav lineaarse televisiooni teenuse osutaja ja tasuta lineaarse televisiooni teenuste osutaja ei jõua edastamistingimustes, eeskätt rahalistes tingimustes, kokkuleppele, esitavad nad vaidlusküsimuse lahendamiseks pädevale õiguskaitse- või haldusasutusele või vahekohtule. Kui tasuta lineaarse televisiooni teenuste osutaja ei ole nõus sellise protsessi tulemusena kehtestatud edastusõiguse omandamise tingimustega, võib ainuõigust omav lineaarse televisiooni teenuste osutaja edastada sündmust tasulise lineaarse televisiooni kaudu.”

Artikkel 4 Määruse artikkel 3 asendatakse järgmisega:

Artikkel 4

| „§ 1 | Lineaarse televisiooni teenuste osutaja, kes on omandanud õiguse edastada teatavat sündmust tervikliku otseülekandena, võib lükata edasi kõnesoleva sündmuse edastamise tasuta lineaarse televisiooni kaudu järgmistel juhtudel:






  — | sündmus toimub kella 00.00 ja 08.00 vahel Belgia aja järgi; |
| --- | --- | --- |

„§ 1

Lineaarse televisiooni teenuste osutaja, kes on omandanud õiguse edastada teatavat sündmust tervikliku otseülekandena, võib lükata edasi kõnesoleva sündmuse edastamise tasuta lineaarse televisiooni kaudu järgmistel juhtudel:

—

sündmus toimub kella 00.00 ja 08.00 vahel Belgia aja järgi;

| — | sündmus toimub televisiooniteenuste osutaja edastatava uudiste- või poliitikasaate edastamise tavapärasel ajal; |
| --- | --- |

—

sündmus toimub televisiooniteenuste osutaja edastatava uudiste- või poliitikasaate edastamise tavapärasel ajal;

| — | sündmus koosneb mitmest ühel ja samal ajal toimuvast sündmusest. |
| --- | --- |

—

sündmus koosneb mitmest ühel ja samal ajal toimuvast sündmusest.

| § 2 | Kui lineaarse televisiooni teenuste osutaja, kes kasutab § 2 sätestatud võimalust, on omandanud õiguse edastada teatavat sündmust tervikliku otseülekandena artikli 2a alusel, on artikli 2a alusel oma ainuõigusest loobunud lineaarse televisiooni teenuste osutajal õigus edastada sündmust vastavalt oma soovidele tasulise lineaarse televisiooni kaudu.” |
| --- | --- |

§ 2

Kui lineaarse televisiooni teenuste osutaja, kes kasutab § 2 sätestatud võimalust, on omandanud õiguse edastada teatavat sündmust tervikliku otseülekandena artikli 2a alusel, on artikli 2a alusel oma ainuõigusest loobunud lineaarse televisiooni teenuste osutajal õigus edastada sündmust vastavalt oma soovidele tasulise lineaarse televisiooni kaudu.”

Artikkel 5 Määruse artiklis 4 asendatakse fraas „prantsuse kogukonna teleringhäälinguteenuste osutajale” fraasiga „lineaarse televisiooni teenuste osutajatele”.

Artikkel 5

Artikkel 6 Käesoleva määruse täitmise eest vastutab minister, kelle vastutusalasse kuuluvad audiovisuaalküsimused.

Artikkel 6

Brüssel, 17. jaanuar 2013

Kultuuri-, audiovisuaal- ja tervishoiuküsimuste ning võrdsete võimaluste minister

F. LAANAN”

---

Parandused

| 28.2.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 59/43 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 59/43

---

Komisjoni 7. detsembri 2012. aasta rakendusotsuse 2012/830/EL (täiendava rahalise toetuse kohta liikmesriikide kalanduse kontrolli, inspekteerimise ja järelevalve programmidele 2012. aastal) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 356, 22. detsember 2012
  )

Komisjoni rakendusotsuse 2012/830/EL I lisa asendatakse järgmisega:

„I LISA

UUS TEHNOLOOGIA JA IT-VÕRGUD

| (eurodes) |
| --- |
| Liikmesriik ja projekti kood | Riiklikus kalanduse kontrolli täiendavas programmis kavandatud kulud | Käesoleva otsuse kohaselt välja valitud projektidega seotud kulud | Liidu suurim toetus |
| Belgia |
| BE/12/08 | 30 000 | 30 000 | 27 000 |
| BE/12/09 | 4 250 | 4 250 | 3 825 |
| BE/12/10 | 100 000 | 0 | 0 |
| Vahesumma | 134 250 | 34 250 | 30 825 |
| Bulgaaria |
| BG/12/02 | 30 678 | 30 678 | 27 610 |
| Vahesumma | 30 678 | 30 678 | 27 610 |
| Taani |
| DK/12/20 | 336 419 | 0 | 0 |
| DK/12/22 | 269 136 | 0 | 0 |
| DK/12/23 | 538 271 | 0 | 0 |
| DK/12/24 | 134 568 | 134 568 | 121 111 |
| DK/12/25 | 95 637 | 0 | 0 |
| DK/12/26 | 158 911 | 0 | 0 |
| DK/12/27 | 275 864 | 275 864 | 248 278 |
| DK/12/28 | 272 500 | 272 500 | 245 250 |
| DK/12/29 | 281 265 | 281 265 | 250 000 |
| DK/12/30 | 282 592 | 282 592 | 250 000 |
| DK/12/31 | 280 439 | 280 439 | 250 000 |
| DK/12/32 | 296 049 | 296 049 | 250 000 |
| DK/12/33 | 262 407 | 262 407 | 235 870 |
| DK/12/34 | 269 136 | 269 136 | 242 222 |
| DK/12/35 | 22 000 | 22 000 | 19 800 |
| DK/12/36 | 405 000 | 405 000 | 250 000 |
| DK/12/37 | 375 000 | 375 000 | 250 000 |
| DK/12/38 | 163 500 | 163 500 | 147 150 |
| Vahesumma | 4 718 694 | 3 320 319 | 2 759 681 |
| Saksamaa |
| DE/12/23 | 400 000 | 400 000 | 360 000 |
| DE/12/24 | 165 000 | 0 | 0 |
| DE/12/25 | 250 000 | 0 | 0 |
| DE/12/27 | 358 000 | 0 | 0 |
| DE/12/28 | 110 000 | 0 | 0 |
| DE/12/29 | 350 000 | 0 | 0 |
| DE/12/30 | 95 000 | 0 | 0 |
| DE/12/31 | 443 100 | 0 | 0 |
| DE/12/32 | 650 000 | 0 | 0 |
| DE/12/33 | 970 000 | 0 | 0 |
| DE/12/34 | 275 000 | 0 | 0 |
| DE/12/35 | 420 000 | 0 | 0 |
| Vahesumma | 4 486 100 | 400 000 | 360 000 |
| Iirimaa |
| IE/12/06 | 20 000 | 0 | 0 |
| IE/12/08 | 70 000 | 0 | 0 |
| Vahesumma | 90 000 | 0 | 0 |
| Kreeka |
| EL/12/11 | 180 000 | 180 000 | 162 000 |
| EL/12/12 | 750 000 | 750 000 | 675 000 |
| EL/12/13 | 180 000 | 180 000 | 162 000 |
| EL/12/14 | 26 750 | 26 750 | 24 075 |
| EL/12/15 | 110 000 | 110 000 | 99 000 |
| Vahesumma | 1 246 750 | 1 246 750 | 1 122 075 |
| Hispaania |
| ES/12/02 | 939 263 | 939 263 | 845 336 |
| ES/12/03 | 974 727 | 974 727 | 877 255 |
| ES/12/05 | 795 882 | 795 883 | 716 294 |
| ES/12/06 | 759 305 | 759 305 | 683 375 |
| ES/12/08 | 163 250 | 163 250 | 146 925 |
| ES/12/09 | 72 000 | 72 000 | 64 800 |
| ES/12/10 | 100 000 | 100 000 | 90 000 |
| ES/12/11 | 379 000 | 379 000 | 341 100 |
| ES/12/12 | 490 000 | 490 000 | 441 000 |
| ES/12/13 | 150 000 | 150 000 | 135 000 |
| ES/12/15 | 150 000 | 0 | 0 |
| ES/12/18 | 54 000 | 54 000 | 48 600 |
| ES/12/19 | 290 440 | 290 440 | 261 396 |
| ES/12/21 | 17 500 | 17 500 | 15 750 |
| ES/12/22 | 681 000 | 0 | 0 |
| ES/12/23 | 372 880 | 372 880 | 335 592 |
| ES/12/24 | 415 254 | 0 | 0 |
| Vahesumma | 6 804 501 | 5 558 247 | 5 002 423 |
| Prantsusmaa |
| FR/12/08 | 777 600 | 777 600 | 699 840 |
| FR/12/09 | 870 730 | 870 730 | 783 656 |
| FR/12/10 | 229 766 | 229 766 | 206 789 |
| FR/12/11 | 277 395 | 277 395 | 249 656 |
| FR/12/12 | 230 363 | 230 363 | 207 327 |
| FR/12/13 | 197 403 | 197 403 | 177 663 |
| FR/12/14 | 450 000 | 450 000 | 405 000 |
| FR/12/15 | 211 500 | 0 | 0 |
| FR/12/16 | 274 330 | 274 330 | 246 897 |
| FR/12/17 | 254 350 | 0 | 0 |
| Vahesumma | 3 773 437 | 3 307 587 | 2 976 828 |
| Itaalia |
| IT/12/13 | 135 000 | 135 000 | 121 500 |
| IT/12/15 | 125 000 | 125 000 | 112 500 |
| IT/12/16 | tühistatud | 0 | 0 |
| IT/12/17 | 250 000 | 250 000 | 225 000 |
| IT/12/18 | 250 000 | 0 | 0 |
| IT/12/19 | 630 000 | 630 000 | 567 000 |
| IT/12/21 | 1 500 000 | 1 500 000 | 1 350 000 |
| IT/12/22 | 311 000 | 0 | 0 |
| IT/12/23 | 38 000 | 0 | 0 |
| IT/12/26 | 1 900 000 | 0 | 0 |
| Vahesumma | 5 139 000 | 2 640 000 | 2 376 000 |
| Läti |
| LV/12/02 | 6 732 | 6 732 | 6 058 |
| LV/12/03 | 58 350 | 58 350 | 52 515 |
| Vahesumma | 65 082 | 65 082 | 58 573 |
| Leedu |
| LT/12/04 | 150 462 | 150 462 | 135 416 |
| Vahesumma | 150 462 | 150 462 | 135 416 |
| Malta |
| MT/12/04 | 30 000 | 30 000 | 27 000 |
| MT/12/07 | 261 860 | 261 860 | 235 674 |
| Vahesumma | 291 860 | 291 860 | 262 674 |
| Madalmaad |
| NL/12/07 | 250 000 | 250 000 | 225 000 |
| NL/12/08 | 278 172 | 0 | 0 |
| NL/12/09 | 277 862 | 0 | 0 |
| NL/12/10 | 286 364 | 0 | 0 |
| NL/12/11 | 276 984 | 0 | 0 |
| NL/12/12 | 129 398 | 0 | 0 |
| NL/12/13 | 129 500 | 0 | 0 |
| NL/12/14 | 200 000 | 0 | 0 |
| NL/12/15 | 230 000 | 0 | 0 |
| NL/12/16 | 136 329 | 0 | 0 |
| NL/12/17 | 19 300 | 0 | 0 |
| NL/12/18 | 36 120 | 0 | 0 |
| NL/12/19 | 89 860 | 0 | 0 |
| NL/12/20 | 299 550 | 0 | 0 |
| Vahesumma | 2 639 439 | 250 000 | 225 000 |
| Austria |
| AT/12/01 | 128 179 | 128 179 | 115 361 |
| AT/12/02 | 280 923 | 0 | 0 |
| Vahesumma | 409 102 | 128 179 | 115 361 |
| Poola |
| PL/12/02 | 103 936 | 0 | 0 |
| PL/12/04 | 41 028 | 0 | 0 |
| PL/12/06 | 15 955 | 0 | 0 |
| PL/12/07 | 40 500 | 0 | 0 |
| PL/12/08 | 1 000 000 | 1 000 000 | 900 000 |
| PL/12/09 | 172 600 | 0 | 0 |
| PL/12/10 | 1 505 000 | 0 | 0 |
| PL/12/11 | 208 760 | 0 | 0 |
| PL/12/12 | 227 350 | 0 | 0 |
| PL/12/13 | 240 300 | 0 | 0 |
| PL/12/14 | 323 000 | 323 000 | 290 700 |
| PL/12/15 | 181 000 | 0 | 0 |
| PL/12/16 | 416 000 | 0 | 0 |
| Vahesumma | 4 475 429 | 1 323 000 | 1 190 700 |
| Portugal |
| PT/12/08 | 25 000 | 25 000 | 22 500 |
| PT/12/10 | 150 000 | 150 000 | 135 000 |
| PT/12/11 | 150 000 | 0 | 0 |
| Vahesumma | 325 000 | 175 000 | 157 500 |
| Soome |
| FI/12/11 | 1 000 000 | 1 000 000 | 900 000 |
| FI/12/12 | 1 000 000 | 1 000 000 | 900 000 |
| FI/12/13 | 280 000 | 280 000 | 252 000 |
| FI/12/14 | 280 000 | 0 | 0 |
| Vahesumma | 2 560 000 | 2 280 000 | 2 052 000 |
| Rootsi |
| SE/12/07 | 850 000 | 850 000 | 765 000 |
| SE/12/08 | 750 000 | 750 000 | 675 000 |
| SE/12/09 | 300 000 | 300 000 | 270 000 |
| SE/12/10 | 1 000 000 | 1 000 000 | 900 000 |
| SE/12/11 | 80 000 | 0 | 0 |
| Vahesumma | 2 980 000 | 2 900 000 | 2 610 000 |
| Ühendkuningriik |
| UK/12/51 | 122 219 | 122 219 | 109 997 |
| UK/12/52 | 564 086 | 0 | 0 |
| UK/12/54 | 50 141 | 50 141 | 45 127 |
| UK/12/55 | 43 873 | 43 873 | 39 486 |
| UK/12/56 | 122 219 | 122 219 | 109 997 |
| UK/12/73 | 12 535 | 12 535 | 11 282 |
| UK/12/74 | 162 958 | 162 958 | 146 662 |
| Vahesumma | 1 078 032 | 513 945 | 462 551 |
| Kokku | 41 397 816 | 24 615 360 | 21 925 217” |

(eurodes)

Liikmesriik ja projekti kood

Riiklikus kalanduse kontrolli täiendavas programmis kavandatud kulud

Käesoleva otsuse kohaselt välja valitud projektidega seotud kulud

Liidu suurim toetus

Belgia

BE/12/08

30 000

30 000

27 000

BE/12/09

4 250

4 250

3 825

BE/12/10

100 000

0

0

Vahesumma

134 250

34 250

30 825

Bulgaaria

BG/12/02

30 678

30 678

27 610

Vahesumma

30 678

30 678

27 610

Taani

DK/12/20

336 419

0

0

DK/12/22

269 136

0

0

DK/12/23

538 271

0

0

DK/12/24

134 568

134 568

121 111

DK/12/25

95 637

0

0

DK/12/26

158 911

0

0

DK/12/27

275 864

275 864

248 278

DK/12/28

272 500

272 500

245 250

DK/12/29

281 265

281 265

250 000

DK/12/30

282 592

282 592

250 000

DK/12/31

280 439

280 439

250 000

DK/12/32

296 049

296 049

250 000

DK/12/33

262 407

262 407

235 870

DK/12/34

269 136

269 136

242 222

DK/12/35

22 000

22 000

19 800

DK/12/36

405 000

405 000

250 000

DK/12/37

375 000

375 000

250 000

DK/12/38

163 500

163 500

147 150

Vahesumma

4 718 694

3 320 319

2 759 681

Saksamaa

DE/12/23

400 000

400 000

360 000

DE/12/24

165 000

0

0

DE/12/25

250 000

0

0

DE/12/27

358 000

0

0

DE/12/28

110 000

0

0

DE/12/29

350 000

0

0

DE/12/30

95 000

0

0

DE/12/31

443 100

0

0

DE/12/32

650 000

0

0

DE/12/33

970 000

0

0

DE/12/34

275 000

0

0

DE/12/35

420 000

0

0

Vahesumma

4 486 100

400 000

360 000

Iirimaa

IE/12/06

20 000

0

0

IE/12/08

70 000

0

0

Vahesumma

90 000

0

0

Kreeka

EL/12/11

180 000

180 000

162 000

EL/12/12

750 000

750 000

675 000

EL/12/13

180 000

180 000

162 000

EL/12/14

26 750

26 750

24 075

EL/12/15

110 000

110 000

99 000

Vahesumma

1 246 750

1 246 750

1 122 075

Hispaania

ES/12/02

939 263

939 263

845 336

ES/12/03

974 727

974 727

877 255

ES/12/05

795 882

795 883

716 294

ES/12/06

759 305

759 305

683 375

ES/12/08

163 250

163 250

146 925

ES/12/09

72 000

72 000

64 800

ES/12/10

100 000

100 000

90 000

ES/12/11

379 000

379 000

341 100

ES/12/12

490 000

490 000

441 000

ES/12/13

150 000

150 000

135 000

ES/12/15

150 000

0

0

ES/12/18

54 000

54 000

48 600

ES/12/19

290 440

290 440

261 396

ES/12/21

17 500

17 500

15 750

ES/12/22

681 000

0

0

ES/12/23

372 880

372 880

335 592

ES/12/24

415 254

0

0

Vahesumma

6 804 501

5 558 247

5 002 423

Prantsusmaa

FR/12/08

777 600

777 600

699 840

FR/12/09

870 730

870 730

783 656

FR/12/10

229 766

229 766

206 789

FR/12/11

277 395

277 395

249 656

FR/12/12

230 363

230 363

207 327

FR/12/13

197 403

197 403

177 663

FR/12/14

450 000

450 000

405 000

FR/12/15

211 500

0

0

FR/12/16

274 330

274 330

246 897

FR/12/17

254 350

0

0

Vahesumma

3 773 437

3 307 587

2 976 828

Itaalia

IT/12/13

135 000

135 000

121 500

IT/12/15

125 000

125 000

112 500

IT/12/16

tühistatud

0

0

IT/12/17

250 000

250 000

225 000

IT/12/18

250 000

0

0

IT/12/19

630 000

630 000

567 000

IT/12/21

1 500 000

1 500 000

1 350 000

IT/12/22

311 000

0

0

IT/12/23

38 000

0

0

IT/12/26

1 900 000

0

0

Vahesumma

5 139 000

2 640 000

2 376 000

Läti

LV/12/02

6 732

6 732

6 058

LV/12/03

58 350

58 350

52 515

Vahesumma

65 082

65 082

58 573

Leedu

LT/12/04

150 462

150 462

135 416

Vahesumma

150 462

150 462

135 416

Malta

MT/12/04

30 000

30 000

27 000

MT/12/07

261 860

261 860

235 674

Vahesumma

291 860

291 860

262 674

Madalmaad

NL/12/07

250 000

250 000

225 000

NL/12/08

278 172

0

0

NL/12/09

277 862

0

0

NL/12/10

286 364

0

0

NL/12/11

276 984

0

0

NL/12/12

129 398

0

0

NL/12/13

129 500

0

0

NL/12/14

200 000

0

0

NL/12/15

230 000

0

0

NL/12/16

136 329

0

0

NL/12/17

19 300

0

0

NL/12/18

36 120

0

0

NL/12/19

89 860

0

0

NL/12/20

299 550

0

0

Vahesumma

2 639 439

250 000

225 000

Austria

AT/12/01

128 179

128 179

115 361

AT/12/02

280 923

0

0

Vahesumma

409 102

128 179

115 361

Poola

PL/12/02

103 936

0

0

PL/12/04

41 028

0

0

PL/12/06

15 955

0

0

PL/12/07

40 500

0

0

PL/12/08

1 000 000

1 000 000

900 000

PL/12/09

172 600

0

0

PL/12/10

1 505 000

0

0

PL/12/11

208 760

0

0

PL/12/12

227 350

0

0

PL/12/13

240 300

0

0

PL/12/14

323 000

323 000

290 700

PL/12/15

181 000

0

0

PL/12/16

416 000

0

0

Vahesumma

4 475 429

1 323 000

1 190 700

Portugal

PT/12/08

25 000

25 000

22 500

PT/12/10

150 000

150 000

135 000

PT/12/11

150 000

0

0

Vahesumma

325 000

175 000

157 500

Soome

FI/12/11

1 000 000

1 000 000

900 000

FI/12/12

1 000 000

1 000 000

900 000

FI/12/13

280 000

280 000

252 000

FI/12/14

280 000

0

0

Vahesumma

2 560 000

2 280 000

2 052 000

Rootsi

SE/12/07

850 000

850 000

765 000

SE/12/08

750 000

750 000

675 000

SE/12/09

300 000

300 000

270 000

SE/12/10

1 000 000

1 000 000

900 000

SE/12/11

80 000

0

0

Vahesumma

2 980 000

2 900 000

2 610 000

Ühendkuningriik

UK/12/51

122 219

122 219

109 997

UK/12/52

564 086

0

0

UK/12/54

50 141

50 141

45 127

UK/12/55

43 873

43 873

39 486

UK/12/56

122 219

122 219

109 997

UK/12/73

12 535

12 535

11 282

UK/12/74

162 958

162 958

146 662

Vahesumma

1 078 032

513 945

462 551

Kokku

41 397 816

24 615 360

21 925 217”

---