# Úradný vestník L 53/2014

| | ISSN 1977-0790
  doi:10.3000/19770790.L_2014.053.slk |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | L 53 |
| | |
| Slovenské vydanie | Právne predpisy | Zväzok 5721. februára 2014 |

ISSN 1977-0790

doi:10.3000/19770790.L_2014.053.slk

Úradný vestník

Európskej únie

L 53

Slovenské vydanie

Právne predpisy

Zväzok 5721. februára 2014

---

| Obsah | | II   Nelegislatívne akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NARIADENIA |
| | * | Delegované nariadenie Komisie (EÚ) č. 134/2014 zo 16. decembra 2013, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 168/2013, pokiaľ ide o požiadavky na environmentálne vlastnosti a výkon pohonnej jednotky dvoj- alebo trojkolesových vozidiel a štvorkoliek, a ktorým sa mení jeho príloha V (
  1
  ) | 1 |

Obsah

II   Nelegislatívne akty

Strana

NARIADENIA

*

Delegované nariadenie Komisie (EÚ) č. 134/2014 zo 16. decembra 2013, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 168/2013, pokiaľ ide o požiadavky na environmentálne vlastnosti a výkon pohonnej jednotky dvoj- alebo trojkolesových vozidiel a štvorkoliek, a ktorým sa mení jeho príloha V (
  1
  )

1

1

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.
  Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička. |
| --- | --- |

SK

Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.

Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička.

---

II Nelegislatívne akty

NARIADENIA

| 21.2.2014 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 53/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2014

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 53/1

---

DELEGOVANÉ NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 134/2014

zo 16. decembra 2013,

ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 168/2013, pokiaľ ide o požiadavky na environmentálne vlastnosti a výkon pohonnej jednotky dvoj- alebo trojkolesových vozidiel a štvorkoliek, a ktorým sa mení jeho príloha V

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 168/2013 z 15. Januára 2013 o schvaľovaní a dohľade nad trhom dvoj- alebo trojkolesových vozidiel a štvorkoliek (1), a najmä na jeho článok 18 ods. 3, článok 23 ods. 12, článok 24 ods. 3 a článok 74,

keďže:

| (1) | Termín „vozidlá kategórie L“ zahŕňa široký rozsah typov ľahkých vozidiel s dvomi, tromi alebo štyrmi kolesami, napr. dvojkolesové a trojkolesové mopedy, dvojkolesové a trojkolesové motocykle, motocykle s postrannými vozíkmi a ľahké štvorkolesové vozidlá (štvorkolky), ako sú napríklad cestné štvorkolky, terénne štvorkolky a ťažké štvorkolesové vozidlá. |
| --- | --- |

(1)

Termín „vozidlá kategórie L“ zahŕňa široký rozsah typov ľahkých vozidiel s dvomi, tromi alebo štyrmi kolesami, napr. dvojkolesové a trojkolesové mopedy, dvojkolesové a trojkolesové motocykle, motocykle s postrannými vozíkmi a ľahké štvorkolesové vozidlá (štvorkolky), ako sú napríklad cestné štvorkolky, terénne štvorkolky a ťažké štvorkolesové vozidlá.

| (2) | V nariadení (EÚ) č. 168/2013 sa stanovuje možnosť uplatňovať predpisy Európskej hospodárskej komisie Organizácie Spojených národov (EHK OSN) na účely typového schvaľovania vozidiel v celej EÚ. Podľa tohto nariadenia sa typové schvaľovanie v súlade s predpismi EHK OSN, ktoré sa uplatňujú na povinnom základe, považuje za typové schvaľovanie. |
| --- | --- |

(2)

V nariadení (EÚ) č. 168/2013 sa stanovuje možnosť uplatňovať predpisy Európskej hospodárskej komisie Organizácie Spojených národov (EHK OSN) na účely typového schvaľovania vozidiel v celej EÚ. Podľa tohto nariadenia sa typové schvaľovanie v súlade s predpismi EHK OSN, ktoré sa uplatňujú na povinnom základe, považuje za typové schvaľovanie.

| (3) | Pomocou povinného uplatňovania predpisov EHK OSN sa predíde nielen zdvojeniu technických požiadaviek, ale aj postupov osvedčovania a administratívnych postupov. Okrem toho, typové schválenie, ktoré sa priamo zakladá na medzinárodne dohodnutých normách, môže zjednodušiť prístup na trhy v tretích krajinách, predovšetkým v tých, ktoré sú zmluvnými stranami Dohody o Európskej hospodárskej komisii Organizácie Spojených národov, ktorá sa týka prijatia jednotných technických predpisov pre kolesové vozidlá, vybavenie a časti, ktoré sa môžu namontovať alebo používať na kolesových vozidlách, a podmienok vzájomného uznávania schválení udelených na základe týchto predpisov (ďalej len „revidovaná dohoda z roku 1958“), ku ktorej Únia pristúpila na základe rozhodnutia 97/836/ES (2), čím sa zvýši konkurencieschopnosť priemyselného odvetvia Únie. K dnešnému dňu sú však dostupné právne predpisy EHK OSN buď zastarané alebo nie sú k dispozícii a preto je ich potrebné prepracovať a aktualizovať v súlade s technickým pokrokom. |
| --- | --- |

(3)

Pomocou povinného uplatňovania predpisov EHK OSN sa predíde nielen zdvojeniu technických požiadaviek, ale aj postupov osvedčovania a administratívnych postupov. Okrem toho, typové schválenie, ktoré sa priamo zakladá na medzinárodne dohodnutých normách, môže zjednodušiť prístup na trhy v tretích krajinách, predovšetkým v tých, ktoré sú zmluvnými stranami Dohody o Európskej hospodárskej komisii Organizácie Spojených národov, ktorá sa týka prijatia jednotných technických predpisov pre kolesové vozidlá, vybavenie a časti, ktoré sa môžu namontovať alebo používať na kolesových vozidlách, a podmienok vzájomného uznávania schválení udelených na základe týchto predpisov (ďalej len „revidovaná dohoda z roku 1958“), ku ktorej Únia pristúpila na základe rozhodnutia 97/836/ES (2), čím sa zvýši konkurencieschopnosť priemyselného odvetvia Únie. K dnešnému dňu sú však dostupné právne predpisy EHK OSN buď zastarané alebo nie sú k dispozícii a preto je ich potrebné prepracovať a aktualizovať v súlade s technickým pokrokom.

| (4) | Z tohto dôvodu sa v nariadení (EÚ) č. 168/2013 stanovuje zrušenie niekoľkých smerníc týkajúcich sa typového schvaľovania vozidiel kategórie L, ich systémov, komponentov a samostatných technických jednotiek určených pre tieto vozidlá v oblastiach požiadaviek na environmentálne vlastnosti a výkon pohonnej jednotky. Na účely typového schvaľovania EÚ by sa uvedené smernice mali najprv nahradiť ustanoveniami tohto nariadenia. Keď sa z dlhodobého hľadiska proces prepracovania na úrovni OSN ukončí, k dispozícii budú rovnocenné predpisy EHK OSN, ktorými bude možné nahradiť znenie tohto nariadenia uvedením odkazov na príslušné predpisy EHK OSN. |
| --- | --- |

(4)

Z tohto dôvodu sa v nariadení (EÚ) č. 168/2013 stanovuje zrušenie niekoľkých smerníc týkajúcich sa typového schvaľovania vozidiel kategórie L, ich systémov, komponentov a samostatných technických jednotiek určených pre tieto vozidlá v oblastiach požiadaviek na environmentálne vlastnosti a výkon pohonnej jednotky. Na účely typového schvaľovania EÚ by sa uvedené smernice mali najprv nahradiť ustanoveniami tohto nariadenia. Keď sa z dlhodobého hľadiska proces prepracovania na úrovni OSN ukončí, k dispozícii budú rovnocenné predpisy EHK OSN, ktorými bude možné nahradiť znenie tohto nariadenia uvedením odkazov na príslušné predpisy EHK OSN.

| (5) | V roku 2011 bol v súlade s technickým pokrokom aktualizovaný predpis EHK OSN č. 41 o emisiách hluku motocyklov kategórie L3e a L4e. Predpis EHK OSN č. 41 by sa mal stať povinnou súčasťou právnych predpisov EÚ o typovom schvaľovaní a mal by nahradiť prílohu III ku kapitole 9 smernice 97/24/ES (3) s cieľom zosúladiť vozidlá s jedným súborom požiadaviek na zvuk motocyklov, ktoré na celom svete akceptujú zmluvné strany revidovanej dohody z roku 1958. Predpis EHK OSN č. 85 týkajúci sa merania čistého výkonu elektrických motorov by sa mal tiež stať povinným s rovnakým cieľom vzájomného uznávania medzi zmluvnými stranami revidovanej dohody z roku 1958 v oblasti požiadaviek na výkon pohonnej jednotky elektrických motorov. |
| --- | --- |

(5)

V roku 2011 bol v súlade s technickým pokrokom aktualizovaný predpis EHK OSN č. 41 o emisiách hluku motocyklov kategórie L3e a L4e. Predpis EHK OSN č. 41 by sa mal stať povinnou súčasťou právnych predpisov EÚ o typovom schvaľovaní a mal by nahradiť prílohu III ku kapitole 9 smernice 97/24/ES (3) s cieľom zosúladiť vozidlá s jedným súborom požiadaviek na zvuk motocyklov, ktoré na celom svete akceptujú zmluvné strany revidovanej dohody z roku 1958. Predpis EHK OSN č. 85 týkajúci sa merania čistého výkonu elektrických motorov by sa mal tiež stať povinným s rovnakým cieľom vzájomného uznávania medzi zmluvnými stranami revidovanej dohody z roku 1958 v oblasti požiadaviek na výkon pohonnej jednotky elektrických motorov.

| (6) | Environmentálne opatrenia Euro 4 a Euro 5 sú opatrenia určené na znižovanie emisií tuhých častíc a ozónových prekurzorov, ako sú oxidy dusíka a uhľovodíky. Na zlepšenie kvality ovzdušia a dodržiavanie limitných hodnôt znečistenia je potrebné podstatne znížiť emisie uhľovodíkov z vozidiel kategórie L nielen priamo, s cieľom výrazne znížiť výfukové emisie s neúmerne vysokým obsahom uhľovodíkov a emisie z odparovania v prípade týchto vozidiel, ale aj s cieľom pomôcť pri znížení hladín prchavých častíc v mestských oblastiach a prípadne aj smogu. |
| --- | --- |

(6)

Environmentálne opatrenia Euro 4 a Euro 5 sú opatrenia určené na znižovanie emisií tuhých častíc a ozónových prekurzorov, ako sú oxidy dusíka a uhľovodíky. Na zlepšenie kvality ovzdušia a dodržiavanie limitných hodnôt znečistenia je potrebné podstatne znížiť emisie uhľovodíkov z vozidiel kategórie L nielen priamo, s cieľom výrazne znížiť výfukové emisie s neúmerne vysokým obsahom uhľovodíkov a emisie z odparovania v prípade týchto vozidiel, ale aj s cieľom pomôcť pri znížení hladín prchavých častíc v mestských oblastiach a prípadne aj smogu.

| (7) | Jedno z opatrení voči nadmerným emisiám uhľovodíkov vozidiel kategórie L má za cieľ obmedziť emisie z odparovania voči hmotnostným limitom pre uhľovodíky stanovených v časti C prílohy VI k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013. S cieľom zmerať emisie vozidla z odparovania sa v rámci typového schvaľovania musí vykonať na tieto účely skúška typu IV. Jedno z požiadaviek skúšky typu IV pre určenie emisií z odparovania zo vzduchotesného priestoru (SHED) je buď, že sa namontuje rýchlo starnúca nádoba s aktívnym uhlím alebo sa pri namontovaní použitej nádoby s aktívnym uhlím uplatní pridaný faktor zhoršenia. Jej preskúmaním v rámci štúdie o vplyvoch na životné prostredie uvedenej v článku 23 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 168/2013 sa zistí, či je nákladovo efektívne zachovať tento faktor zhoršenia ako alternatívu k montovaniu rýchlo starnúcej nádoby s aktívnym uhlím. Ak výsledok štúdie ukáže, že táto metóda nie je nákladovo efektívna, v stanovenom čase bude predložený návrh na odstránenie tejto možnosti a mala by sa uplatňovať po nadobudnutí účinnosti normy Euro 5. |
| --- | --- |

(7)

Jedno z opatrení voči nadmerným emisiám uhľovodíkov vozidiel kategórie L má za cieľ obmedziť emisie z odparovania voči hmotnostným limitom pre uhľovodíky stanovených v časti C prílohy VI k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013. S cieľom zmerať emisie vozidla z odparovania sa v rámci typového schvaľovania musí vykonať na tieto účely skúška typu IV. Jedno z požiadaviek skúšky typu IV pre určenie emisií z odparovania zo vzduchotesného priestoru (SHED) je buď, že sa namontuje rýchlo starnúca nádoba s aktívnym uhlím alebo sa pri namontovaní použitej nádoby s aktívnym uhlím uplatní pridaný faktor zhoršenia. Jej preskúmaním v rámci štúdie o vplyvoch na životné prostredie uvedenej v článku 23 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 168/2013 sa zistí, či je nákladovo efektívne zachovať tento faktor zhoršenia ako alternatívu k montovaniu rýchlo starnúcej nádoby s aktívnym uhlím. Ak výsledok štúdie ukáže, že táto metóda nie je nákladovo efektívna, v stanovenom čase bude predložený návrh na odstránenie tejto možnosti a mala by sa uplatňovať po nadobudnutí účinnosti normy Euro 5.

| (8) | Štandardizovaná metóda merania energetickej účinnosti vozidiel (spotreby paliva alebo energie, emisií oxidu uhličitého, ako aj elektrického jazdného dosahu) je potrebná preto, aby v oblasti obchodu medzi členskými štátmi nevznikali technické prekážky, ako aj preto, aby zákazníci a používatelia dostávali objektívne a presné informácie. |
| --- | --- |

(8)

Štandardizovaná metóda merania energetickej účinnosti vozidiel (spotreby paliva alebo energie, emisií oxidu uhličitého, ako aj elektrického jazdného dosahu) je potrebná preto, aby v oblasti obchodu medzi členskými štátmi nevznikali technické prekážky, ako aj preto, aby zákazníci a používatelia dostávali objektívne a presné informácie.

| (9) | Spôsoby merania výkonu pohonnej jednotky vrátane maximálnej konštrukčnej rýchlosti, maximálneho krútiaceho momentu a maximálneho trvalého celkového výkonu vozidiel kategórie L sa v jednotlivých členských štátoch môžu odlišovať, takže môžu predstavovať prekážky pre obchod v Únii. Preto je potrebné vypracovať harmonizované požiadavky zamerané na spôsoby merania výkonu pohonnej jednotky vozidiel kategórie L s cieľom umožniť schvaľovanie vozidiel, systémov, komponentov alebo samostatných technických jednotiek, ktoré sa má uplatňovať na každý typ takéhoto vozidla. |
| --- | --- |

(9)

Spôsoby merania výkonu pohonnej jednotky vrátane maximálnej konštrukčnej rýchlosti, maximálneho krútiaceho momentu a maximálneho trvalého celkového výkonu vozidiel kategórie L sa v jednotlivých členských štátoch môžu odlišovať, takže môžu predstavovať prekážky pre obchod v Únii. Preto je potrebné vypracovať harmonizované požiadavky zamerané na spôsoby merania výkonu pohonnej jednotky vozidiel kategórie L s cieľom umožniť schvaľovanie vozidiel, systémov, komponentov alebo samostatných technických jednotiek, ktoré sa má uplatňovať na každý typ takéhoto vozidla.

| (10) | Požiadavky na funkčnú bezpečnosť alebo environmentálne vlastnosti si vyžadujú obmedzenie úmyselných zásahov do niektorých typov vozidiel kategórie L. Kým sa nepreukáže, že tieto obmedzenia predstavujú pre majiteľov vozidiel prekážku pri servise a údržbe, mali by sa prísne obmedziť na úmyselné zásahy, ktoré škodlivým spôsobom výrazne menia environmentálne vlastnosti a výkon pohonnej jednotky vozidla a funkčnú bezpečnosť vozidla. Keďže škodlivý zásah do hnacej sústavy vozidla ovplyvňuje environmentálne vlastnosti aj funkčnú bezpečnosť, podrobné požiadavky týkajúce sa výkonu pohonnej jednotky a predchádzania manipulácii s cieľom znížiť hluk uvedené v tomto nariadení by sa mali použiť ako odkaz pri presadzovaní prevencie v oblasti úmyselných zásahov do hnacej sústavy. |
| --- | --- |

(10)

Požiadavky na funkčnú bezpečnosť alebo environmentálne vlastnosti si vyžadujú obmedzenie úmyselných zásahov do niektorých typov vozidiel kategórie L. Kým sa nepreukáže, že tieto obmedzenia predstavujú pre majiteľov vozidiel prekážku pri servise a údržbe, mali by sa prísne obmedziť na úmyselné zásahy, ktoré škodlivým spôsobom výrazne menia environmentálne vlastnosti a výkon pohonnej jednotky vozidla a funkčnú bezpečnosť vozidla. Keďže škodlivý zásah do hnacej sústavy vozidla ovplyvňuje environmentálne vlastnosti aj funkčnú bezpečnosť, podrobné požiadavky týkajúce sa výkonu pohonnej jednotky a predchádzania manipulácii s cieľom znížiť hluk uvedené v tomto nariadení by sa mali použiť ako odkaz pri presadzovaní prevencie v oblasti úmyselných zásahov do hnacej sústavy.

| (11) | V časti A prílohy k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013 sa uvádza odkaz na 8 typov skúšok, ktoré umožňujú posúdiť environmentálne vlastnosti vozidla kategórie L určeného na schválenie. V tomto delegovanom akte je vhodné vymedziť podrobné skúšobné požiadavky, ako aj zmenu časti A prílohy V k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013 prepojením skúšobných limitných hodnôt, ktoré odsúhlasila Rada a Európsky parlament, s podrobnými skúšobnými postupmi a technickými požiadavkami stanovenými v tomto nariadení. Prostredníctvom zmien uvedených v prílohe XII k tomuto nariadeniu by sa do časti A prílohy V k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013 mal vložiť odkaz na podrobné skúšobné postupy a požiadavky uvedené v tomto nariadení, |
| --- | --- |

(11)

V časti A prílohy k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013 sa uvádza odkaz na 8 typov skúšok, ktoré umožňujú posúdiť environmentálne vlastnosti vozidla kategórie L určeného na schválenie. V tomto delegovanom akte je vhodné vymedziť podrobné skúšobné požiadavky, ako aj zmenu časti A prílohy V k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013 prepojením skúšobných limitných hodnôt, ktoré odsúhlasila Rada a Európsky parlament, s podrobnými skúšobnými postupmi a technickými požiadavkami stanovenými v tomto nariadení. Prostredníctvom zmien uvedených v prílohe XII k tomuto nariadeniu by sa do časti A prílohy V k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013 mal vložiť odkaz na podrobné skúšobné postupy a požiadavky uvedené v tomto nariadení,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

KAPITOLA I

PREDMET ÚPRAVY A VYMEDZENIE POJMOV

Článok 1

Predmet úpravy

V tomto nariadení sú stanovené podrobné technické požiadavky a skúšobné postupy týkajúce sa environmentálnych vlastností a výkonu pohonnej jednotky pre schvaľovanie vozidiel kategórie L a systémov, komponentov a samostatných technických jednotiek určených pre tieto vozidlá v súlade s nariadením (EÚ) č. 168/2013 a vymedzený zoznam predpisov EHK OSN a ich zmien.

Článok 2

Vymedzenie pojmov

Uplatňujú sa vymedzenia pojmov uvedené v nariadení (EÚ) č. 168/2013. Okrem toho sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:

| 1. | „1. etapa WMTC“ sa vzťahuje na celosvetový harmonizovaný skúšobný cyklus pre motocykle stanovený v globálnom technickom predpise EHK OSN č. 2 (4), ktorý sa používa ako alternatívny skúšobný cyklus pre emisie typu I k európskemu jazdnému cyklu z roku 2006 pre typy motocyklov kategórie L3e; |
| --- | --- |

1.

„1. etapa WMTC“ sa vzťahuje na celosvetový harmonizovaný skúšobný cyklus pre motocykle stanovený v globálnom technickom predpise EHK OSN č. 2 (4), ktorý sa používa ako alternatívny skúšobný cyklus pre emisie typu I k európskemu jazdnému cyklu z roku 2006 pre typy motocyklov kategórie L3e;

| 2. | „2. etapa WMTC“ sa vzťahuje na celosvetový harmonizovaný skúšobný cyklus pre motocykle stanovený v zmenenom globálnom technickom predpise EHK OSN č. 2 (5), ktorý sa používa ako povinný skúšobný cyklus pre emisie typu I pri schvaľovaní vozidiel (pod-)kategórií L3e, L4e, L5e-A a L7e-A spĺňajúcich úroveň Euro 4; |
| --- | --- |

2.

„2. etapa WMTC“ sa vzťahuje na celosvetový harmonizovaný skúšobný cyklus pre motocykle stanovený v zmenenom globálnom technickom predpise EHK OSN č. 2 (5), ktorý sa používa ako povinný skúšobný cyklus pre emisie typu I pri schvaľovaní vozidiel (pod-)kategórií L3e, L4e, L5e-A a L7e-A spĺňajúcich úroveň Euro 4;

| 3. | „3. etapa WMTC“ sa vzťahuje na revidovaný WMTC uvedený v prílohe VI časť A k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013 a zodpovedá celosvetovému harmonizovanému skúšobnému cyklu pre motocykle, stanovenému v zmenenom globálnom technickom predpise EHK OSN č. 2 (6) a prispôsobenému na vozidlá s nízkou maximálnou konštrukčnou rýchlosťou vozidla, ktorý sa používa ako povinný skúšobný cyklus pre emisie typu I pri schvaľovaní vozidiel kategórie L spĺňajúcich úroveň Euro 5; |
| --- | --- |

3.

„3. etapa WMTC“ sa vzťahuje na revidovaný WMTC uvedený v prílohe VI časť A k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013 a zodpovedá celosvetovému harmonizovanému skúšobnému cyklu pre motocykle, stanovenému v zmenenom globálnom technickom predpise EHK OSN č. 2 (6) a prispôsobenému na vozidlá s nízkou maximálnou konštrukčnou rýchlosťou vozidla, ktorý sa používa ako povinný skúšobný cyklus pre emisie typu I pri schvaľovaní vozidiel kategórie L spĺňajúcich úroveň Euro 5;

| 4. | „maximálna konštrukčná rýchlosť vozidla“ je maximálna rýchlosť vozidla určená v súlade s článkom 15 tohto nariadenia; |
| --- | --- |

4.

„maximálna konštrukčná rýchlosť vozidla“ je maximálna rýchlosť vozidla určená v súlade s článkom 15 tohto nariadenia;

| 5. | „emisie výfukových plynov“ sú výfukové emisie plynných znečisťujúcich látok a tuhých častíc; |
| --- | --- |

5.

„emisie výfukových plynov“ sú výfukové emisie plynných znečisťujúcich látok a tuhých častíc;

| 6. | „filter tuhých častíc“ je filtrovacie zariadenie namontované do výfukového systému na zníženie emisií tuhých častíc z prúdu výfukových plynov; |
| --- | --- |

6.

„filter tuhých častíc“ je filtrovacie zariadenie namontované do výfukového systému na zníženie emisií tuhých častíc z prúdu výfukových plynov;

| 7. | „riadne udržiavané a používané“ znamená, že ak vyberieme skúšobné vozidlo, spĺňa kritériá týkajúce sa správnej úrovne údržby a bežného používania v súlade s odporúčaniami výrobcu vozidla na schválenie takéhoto skúšobného vozidla; |
| --- | --- |

7.

„riadne udržiavané a používané“ znamená, že ak vyberieme skúšobné vozidlo, spĺňa kritériá týkajúce sa správnej úrovne údržby a bežného používania v súlade s odporúčaniami výrobcu vozidla na schválenie takéhoto skúšobného vozidla;

| 8. | „požiadavka motora na palivo“ je motorom bežne používaný druh paliva:






  a) | benzín (E5); |
| --- | --- | --- |

8.

„požiadavka motora na palivo“ je motorom bežne používaný druh paliva:

a)

benzín (E5);

| b) | skvapalnený ropný plyn (LPG); |
| --- | --- |

b)

skvapalnený ropný plyn (LPG);

| c) | zemný plyn (NG)/biometán; |
| --- | --- |

c)

zemný plyn (NG)/biometán;

| d) | buď benzín (E5) alebo LPG; |
| --- | --- |

d)

buď benzín (E5) alebo LPG;

| e) | buď benzín (E5) alebo NG/biometán; |
| --- | --- |

e)

buď benzín (E5) alebo NG/biometán;

| f) | motorová nafta (B5); |
| --- | --- |

f)

motorová nafta (B5);

| g) | zmes etanolu (E85) a benzínu (E5) (flexibilné palivo); |
| --- | --- |

g)

zmes etanolu (E85) a benzínu (E5) (flexibilné palivo);

| h) | zmes bionafty a motorovej nafty (B5) (flexibilné palivo); |
| --- | --- |

h)

zmes bionafty a motorovej nafty (B5) (flexibilné palivo);

| i) | vodík (H2) alebo zmes (H2NG) zemného plynu (NG)/biometánu a vodíka; |
| --- | --- |

i)

vodík (H2) alebo zmes (H2NG) zemného plynu (NG)/biometánu a vodíka;

| j) | buď benzín (E5) alebo vodík (dvojpalivové); |
| --- | --- |

j)

buď benzín (E5) alebo vodík (dvojpalivové);

| 9. | „typové schválenie environmentálnych vlastností“ vozidla je schválenie typu, variantu alebo verzie vozidla so zreteľom na tieto podmienky:






  a) | zhoda s časťami A a B prílohy V k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013, |
| --- | --- | --- |

9.

„typové schválenie environmentálnych vlastností“ vozidla je schválenie typu, variantu alebo verzie vozidla so zreteľom na tieto podmienky:

a)

zhoda s časťami A a B prílohy V k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013,

| b) | zaradenie do jedného radu pohonov podľa kritérií stanovených v prílohe XI; |
| --- | --- |

b)

zaradenie do jedného radu pohonov podľa kritérií stanovených v prílohe XI;

| 10. | „typ vozidla so zreteľom na environmentálne vlastnosti“ je súbor vozidiel kategórie L, ktoré sa nelíšia v týchto znakoch:






  a) | ekvivalentná zotrvačná hmotnosť stanovená vo vzťahu k referenčnej hmotnosti v súlade s doplnkami 5, 7 alebo 8 k prílohe II; |
| --- | --- | --- |

10.

„typ vozidla so zreteľom na environmentálne vlastnosti“ je súbor vozidiel kategórie L, ktoré sa nelíšia v týchto znakoch:

a)

ekvivalentná zotrvačná hmotnosť stanovená vo vzťahu k referenčnej hmotnosti v súlade s doplnkami 5, 7 alebo 8 k prílohe II;

| b) | pohonné vlastnosti vymedzené v prílohe XI týkajúcej sa radu pohonov; |
| --- | --- |

b)

pohonné vlastnosti vymedzené v prílohe XI týkajúcej sa radu pohonov;

| 11. | „systém periodickej regenerácie“ je zariadenie na reguláciu znečistenia, ako napríklad katalyzátor výfukových splodín, filter tuhých častíc alebo akékoľvek iné zariadenie na reguláciu znečisťovania, ktoré si vyžaduje proces periodickej regenerácie do 4 000 km bežnej prevádzky vozidla; |
| --- | --- |

11.

„systém periodickej regenerácie“ je zariadenie na reguláciu znečistenia, ako napríklad katalyzátor výfukových splodín, filter tuhých častíc alebo akékoľvek iné zariadenie na reguláciu znečisťovania, ktoré si vyžaduje proces periodickej regenerácie do 4 000 km bežnej prevádzky vozidla;

| 12. | „vozidlo na alternatívne palivo“ je vozidlo skonštruované tak, aby používalo aspoň jeden druh paliva, ktoré je pri atmosférickej teplote a tlaku buď v plynnom skupenstve alebo z väčšej časti pochádza z iných ako minerálnych olejov; |
| --- | --- |

12.

„vozidlo na alternatívne palivo“ je vozidlo skonštruované tak, aby používalo aspoň jeden druh paliva, ktoré je pri atmosférickej teplote a tlaku buď v plynnom skupenstve alebo z väčšej časti pochádza z iných ako minerálnych olejov;

| 13. | „vozidlo na flexibilné palivo H2NG“ je vozidlo na flexibilné palivo skonštruované tak, aby ho poháňali rôzne zmesi vodíka a zemného plynu alebo biometánu; |
| --- | --- |

13.

„vozidlo na flexibilné palivo H2NG“ je vozidlo na flexibilné palivo skonštruované tak, aby ho poháňali rôzne zmesi vodíka a zemného plynu alebo biometánu;

| 14. | „základné vozidlo“ je vozidlo, ktoré je reprezentatívne pre rad pohonov vymedzený v prílohe XI; |
| --- | --- |

14.

„základné vozidlo“ je vozidlo, ktoré je reprezentatívne pre rad pohonov vymedzený v prílohe XI;

| 15. | „typ zariadenia na reguláciu znečistenia“ je kategória zariadení na reguláciu znečistenia, ktoré sa používajú na reguláciu emisií znečisťujúcich látok a ktoré sa neodlišujú v základných environmentálnych vlastnostiach a konštrukčných charakteristikách; |
| --- | --- |

15.

„typ zariadenia na reguláciu znečistenia“ je kategória zariadení na reguláciu znečistenia, ktoré sa používajú na reguláciu emisií znečisťujúcich látok a ktoré sa neodlišujú v základných environmentálnych vlastnostiach a konštrukčných charakteristikách;

| 16. | „katalyzátor výfukových splodín“ je zariadenie na reguláciu znečistenia, ktoré mení toxické vedľajšie produkty spaľovania vo výfuku motora na menej toxické látky pomocou katalyzačných chemických reakcií; |
| --- | --- |

16.

„katalyzátor výfukových splodín“ je zariadenie na reguláciu znečistenia, ktoré mení toxické vedľajšie produkty spaľovania vo výfuku motora na menej toxické látky pomocou katalyzačných chemických reakcií;

| 17. | „typ katalyzátora výfukových splodín“ je kategória katalyzátora výfukových plynov, ktorá sa nelíši v týchto znakoch:






  a) | počet pokrytých substrátov, štruktúra a materiál; |
| --- | --- | --- |

17.

„typ katalyzátora výfukových splodín“ je kategória katalyzátora výfukových plynov, ktorá sa nelíši v týchto znakoch:

a)

počet pokrytých substrátov, štruktúra a materiál;

| b) | typ katalytickej činnosti (oxidačná, trojcestná alebo iný typ katalytickej činnosti); |
| --- | --- |

b)

typ katalytickej činnosti (oxidačná, trojcestná alebo iný typ katalytickej činnosti);

| c) | objem, pomer čelných plôch a dĺžka substrátu; |
| --- | --- |

c)

objem, pomer čelných plôch a dĺžka substrátu;

| d) | obsah materiálov katalyzátora; |
| --- | --- |

d)

obsah materiálov katalyzátora;

| e) | pomer materiálov katalyzátora; |
| --- | --- |

e)

pomer materiálov katalyzátora;

| f) | hustota komôrok; |
| --- | --- |

f)

hustota komôrok;

| g) | rozmery a tvar; |
| --- | --- |

g)

rozmery a tvar;

| h) | tepelná ochrana; |
| --- | --- |

h)

tepelná ochrana;

| i) | neoddeliteľné výfukové potrubie, katalyzátor výfukových splodín a tlmič integrovaný vo výfukovom systéme vozidla alebo oddeliteľné jednotky výfukového systému, ktoré možno vymeniť; |
| --- | --- |

i)

neoddeliteľné výfukové potrubie, katalyzátor výfukových splodín a tlmič integrovaný vo výfukovom systéme vozidla alebo oddeliteľné jednotky výfukového systému, ktoré možno vymeniť;

| 18. | „referenčná hmotnosť“ je hmotnosť vozidla kategórie L v pohotovostnom stave, určená v súlade s článkom 5 nariadenia (EÚ) č. 168/2013, zvýšená o hmotnosť vodiča (75 kg) a prípadne plus hmotnosť pohonnej batérie; |
| --- | --- |

18.

„referenčná hmotnosť“ je hmotnosť vozidla kategórie L v pohotovostnom stave, určená v súlade s článkom 5 nariadenia (EÚ) č. 168/2013, zvýšená o hmotnosť vodiča (75 kg) a prípadne plus hmotnosť pohonnej batérie;

| 19. | „hnacia jednotka“ je časť hnacej sústavy za výstupom pohonnej jednotky (jednotiek), ktorá sa prípadne skladá z meniča krútiaceho momentu, spojok, prevodovky a jej ovládania hnacím hriadeľom, remeňovým pohonom alebo reťazovým pohonom, diferenciálmi, koncovým prevodom a pneumatikou hnaného kolesa (polomer); |
| --- | --- |

19.

„hnacia jednotka“ je časť hnacej sústavy za výstupom pohonnej jednotky (jednotiek), ktorá sa prípadne skladá z meniča krútiaceho momentu, spojok, prevodovky a jej ovládania hnacím hriadeľom, remeňovým pohonom alebo reťazovým pohonom, diferenciálmi, koncovým prevodom a pneumatikou hnaného kolesa (polomer);

| 20. | „systém zastavenia/štartu“ znamená automatické zastavenie a štart pohonnej jednotky s cieľom znížiť počet voľnobežných otáčok, a tým aj spotrebu paliva, znečisťujúcich látok a emisií CO2 vozidla; |
| --- | --- |

20.

„systém zastavenia/štartu“ znamená automatické zastavenie a štart pohonnej jednotky s cieľom znížiť počet voľnobežných otáčok, a tým aj spotrebu paliva, znečisťujúcich látok a emisií CO2 vozidla;

| 21. | „softvér hnacej sústavy“ je súbor algoritmov upravujúcich prevádzku spracovania údajov v regulátoroch hnacích sústav, regulátoroch pohonných jednotiek alebo regulátoroch hnacích jednotiek, obsahujúci usporiadaný sled pokynov, ktoré menia stav regulátorov jednotiek; |
| --- | --- |

21.

„softvér hnacej sústavy“ je súbor algoritmov upravujúcich prevádzku spracovania údajov v regulátoroch hnacích sústav, regulátoroch pohonných jednotiek alebo regulátoroch hnacích jednotiek, obsahujúci usporiadaný sled pokynov, ktoré menia stav regulátorov jednotiek;

| 22. | „kalibrácia“ hnacej sústavy/motora alebo regulátora hnacej jednotky znamená použitie osobitného súboru údajových máp a parametrov používaných softvérom regulátora na vyladenie hnacej sústavy/motora alebo hnacej jednotky vozidla; |
| --- | --- |

22.

„kalibrácia“ hnacej sústavy/motora alebo regulátora hnacej jednotky znamená použitie osobitného súboru údajových máp a parametrov používaných softvérom regulátora na vyladenie hnacej sústavy/motora alebo hnacej jednotky vozidla;

| 23. | „regulátor hnacej sústavy“ je kombinovaná riadiaca jednotka spaľovacieho(-ích) motora(-ov), elektrických trakčných motorov alebo systémov hnacích jednotiek vrátane prevodovky alebo spojky; |
| --- | --- |

23.

„regulátor hnacej sústavy“ je kombinovaná riadiaca jednotka spaľovacieho(-ích) motora(-ov), elektrických trakčných motorov alebo systémov hnacích jednotiek vrátane prevodovky alebo spojky;

| 24. | „riadiaca jednotka motora“ je palubný počítač, ktorý sčasti alebo vcelku riadi motor alebo motory vozidla; |
| --- | --- |

24.

„riadiaca jednotka motora“ je palubný počítač, ktorý sčasti alebo vcelku riadi motor alebo motory vozidla;

| 25. | „regulátor hnacej jednotky“ je palubný počítač, ktorý sčasti alebo vcelku riadi hnaciu jednotku vozidla; |
| --- | --- |

25.

„regulátor hnacej jednotky“ je palubný počítač, ktorý sčasti alebo vcelku riadi hnaciu jednotku vozidla;

| 26. | „snímač“ je menič, ktorý meria fyzikálne množstvo alebo stav a mení ho na elektrický signál, ktorý sa používa ako vstup do regulátora; |
| --- | --- |

26.

„snímač“ je menič, ktorý meria fyzikálne množstvo alebo stav a mení ho na elektrický signál, ktorý sa používa ako vstup do regulátora;

| 27. | „ovládač“ je menič výstupného signálu z regulátora na pohyb, teplo alebo iný fyzikálny stav, ktorý riadi hnaciu sústavu, motor(-y) alebo hnaciu jednotku; |
| --- | --- |

27.

„ovládač“ je menič výstupného signálu z regulátora na pohyb, teplo alebo iný fyzikálny stav, ktorý riadi hnaciu sústavu, motor(-y) alebo hnaciu jednotku;

| 28. | „karburátor“ je zariadenie, v ktorom sa palivo mieša so vzduchom na zmes, ktorá môže byť spaľovaná v spaľovacom motore; |
| --- | --- |

28.

„karburátor“ je zariadenie, v ktorom sa palivo mieša so vzduchom na zmes, ktorá môže byť spaľovaná v spaľovacom motore;

| 29. | „vyplachovací kanál“ je spojovací článok medzi kľukovou skriňou a spaľovacou komorou dvojtaktného motora, cez ktorý prúdi čerstvý plniaci vzduch, palivo a zmes mazacích olejov do spaľovacej komory; |
| --- | --- |

29.

„vyplachovací kanál“ je spojovací článok medzi kľukovou skriňou a spaľovacou komorou dvojtaktného motora, cez ktorý prúdi čerstvý plniaci vzduch, palivo a zmes mazacích olejov do spaľovacej komory;

| 30. | „systém nasávania vzduchu“ je systém zložený z komponentov, ktoré umožňujú prúdenie čerstvého plniaceho vzduchu alebo zmesi vzduchu a paliva do motora, a zahŕňa vzduchový filter, sacie rúrky, rezonátor(-y), teleso škrtiacej klapky a sacie potrubie motora, ak sú namontované; |
| --- | --- |

30.

„systém nasávania vzduchu“ je systém zložený z komponentov, ktoré umožňujú prúdenie čerstvého plniaceho vzduchu alebo zmesi vzduchu a paliva do motora, a zahŕňa vzduchový filter, sacie rúrky, rezonátor(-y), teleso škrtiacej klapky a sacie potrubie motora, ak sú namontované;

| 31. | „turbodúchadlo“ je turbínou poháňaný odstredivý kompresor výfukového plynu, ktorý zvyšuje množstvo plniaceho vzduchu vháňané do spaľovacieho motora, čím zlepšuje výkon pohonnej jednotky; |
| --- | --- |

31.

„turbodúchadlo“ je turbínou poháňaný odstredivý kompresor výfukového plynu, ktorý zvyšuje množstvo plniaceho vzduchu vháňané do spaľovacieho motora, čím zlepšuje výkon pohonnej jednotky;

| 32. | „plniace dúchadlo“ je kompresor nasávaného vzduchu používaný na nútenú indukciu spaľovacieho motora, čím zvyšuje výkon pohonnej jednotky; |
| --- | --- |

32.

„plniace dúchadlo“ je kompresor nasávaného vzduchu používaný na nútenú indukciu spaľovacieho motora, čím zvyšuje výkon pohonnej jednotky;

| 33. | „palivový článok“ je menič chemickej energie z vodíka na elektrickú energiu, ktorá poháňa vozidlo; |
| --- | --- |

33.

„palivový článok“ je menič chemickej energie z vodíka na elektrickú energiu, ktorá poháňa vozidlo;

| 34. | „kľuková skriňa“ sú priestory vo vnútri alebo mimo motora, ktoré sú spojené s olejovou nádržou vnútornými alebo vonkajšími kanálmi, ktorými môžu unikať plyny alebo pary; |
| --- | --- |

34.

„kľuková skriňa“ sú priestory vo vnútri alebo mimo motora, ktoré sú spojené s olejovou nádržou vnútornými alebo vonkajšími kanálmi, ktorými môžu unikať plyny alebo pary;

| 35. | „skúška priepustnosti“ je skúšanie únikov cez steny nekovového zásobníka paliva a predkondicionovanie nekovového materiálu zásobníka paliva pred skúškou zásobníka paliva v súlade s časťou C8 prílohy II k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013; |
| --- | --- |

35.

„skúška priepustnosti“ je skúšanie únikov cez steny nekovového zásobníka paliva a predkondicionovanie nekovového materiálu zásobníka paliva pred skúškou zásobníka paliva v súlade s časťou C8 prílohy II k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013;

| 36. | „priepustnosť“ znamená straty spôsobené únikmi cez steny zásobníka paliva a vstrekovacie systémy, ktorá sa zvyčajne skúša určením strát hmotnosti; |
| --- | --- |

36.

„priepustnosť“ znamená straty spôsobené únikmi cez steny zásobníka paliva a vstrekovacie systémy, ktorá sa zvyčajne skúša určením strát hmotnosti;

| 37. | „odparovanie“ znamená straty pri odvzdušňovaní zásobníka paliva, systému vstrekovania paliva alebo iných zdrojov, z ktorých unikajú uhľovodíky do atmosféry; |
| --- | --- |

37.

„odparovanie“ znamená straty pri odvzdušňovaní zásobníka paliva, systému vstrekovania paliva alebo iných zdrojov, z ktorých unikajú uhľovodíky do atmosféry;

| 38. | „počet najazdených kilometrov“ je jazda reprezentatívneho skúšobného vozidla alebo vozového parku reprezentatívnych skúšobných vozidiel na vopred stanovenú vzdialenosť, ako sa uvádza v článku 23 ods. 3 písm. a) alebo b) nariadenia (EÚ) č. 168/2013 v súlade so skúšobnými požiadavkami prílohy VI k tomuto nariadeniu; |
| --- | --- |

38.

„počet najazdených kilometrov“ je jazda reprezentatívneho skúšobného vozidla alebo vozového parku reprezentatívnych skúšobných vozidiel na vopred stanovenú vzdialenosť, ako sa uvádza v článku 23 ods. 3 písm. a) alebo b) nariadenia (EÚ) č. 168/2013 v súlade so skúšobnými požiadavkami prílohy VI k tomuto nariadeniu;

| 39. | „elektrická hnacia sústava“ je systém pozostávajúci z jedného zásobníka alebo z viacerých zásobníkov elektrickej energie, ako napríklad batéria, elektromechanické zotrvačníky, veľkokapacitné kondenzátory alebo iné zásobníky, jedného alebo viacerých elektrických kondicionovacích zariadení a z jedného alebo viacerých elektrických zariadení, ktoré menia elektrickú energiu uloženú v zásobníku na mechanickú energiu prenášanú na kolesá na účely pohonu vozidla; |
| --- | --- |

39.

„elektrická hnacia sústava“ je systém pozostávajúci z jedného zásobníka alebo z viacerých zásobníkov elektrickej energie, ako napríklad batéria, elektromechanické zotrvačníky, veľkokapacitné kondenzátory alebo iné zásobníky, jedného alebo viacerých elektrických kondicionovacích zariadení a z jedného alebo viacerých elektrických zariadení, ktoré menia elektrickú energiu uloženú v zásobníku na mechanickú energiu prenášanú na kolesá na účely pohonu vozidla;

| 40. | „elektrický jazdný dosah“ je vzdialenosť, ktorú vozidlá poháňané elektrickou hnacou sústavou alebo hybridnou elektrickou hnacou sústavou s nabíjaním mimo vozidla môžu prejsť na elektrický pohon jednej plne nabitej batérie alebo iného zásobníka elektrickej energie, meranú v súlade s postupom stanoveným v doplnku 3.3 k prílohe VII; |
| --- | --- |

40.

„elektrický jazdný dosah“ je vzdialenosť, ktorú vozidlá poháňané elektrickou hnacou sústavou alebo hybridnou elektrickou hnacou sústavou s nabíjaním mimo vozidla môžu prejsť na elektrický pohon jednej plne nabitej batérie alebo iného zásobníka elektrickej energie, meranú v súlade s postupom stanoveným v doplnku 3.3 k prílohe VII;

| 41. | „dojazd na batériu nabitú mimo vozidla (OVC)“ je celková najazdená vzdialenosť počas celých kombinovaných cyklov až do vyčerpania energie dodávanej batériou nabitou mimo vozidla (alebo iného zásobníka elektrickej energie), meraná v súlade s postupom opísaným v doplnku 3.3 k prílohe VII; |
| --- | --- |

41.

„dojazd na batériu nabitú mimo vozidla (OVC)“ je celková najazdená vzdialenosť počas celých kombinovaných cyklov až do vyčerpania energie dodávanej batériou nabitou mimo vozidla (alebo iného zásobníka elektrickej energie), meraná v súlade s postupom opísaným v doplnku 3.3 k prílohe VII;

| 42. | „maximálna tridsaťminútová rýchlosť“ vozidla je najvyššia dosiahnuteľná rýchlosť vozidla meraná počas 30 minút ako výsledok 30-minútového výkonu stanoveného v predpise EHK OSN č. 85; |
| --- | --- |

42.

„maximálna tridsaťminútová rýchlosť“ vozidla je najvyššia dosiahnuteľná rýchlosť vozidla meraná počas 30 minút ako výsledok 30-minútového výkonu stanoveného v predpise EHK OSN č. 85;

| 43. | „typové schválenie výkonu pohonnej jednotky“ vozidla znamená schválenie typu, variantu alebo verzie vozidla, pokiaľ ide o výkon pohonných jednotiek so zreteľom na tieto podmienky:






  a) | maximálna(-e) konštrukčná(-é) rýchlosť(-ti) vozidla; |
| --- | --- | --- |

43.

„typové schválenie výkonu pohonnej jednotky“ vozidla znamená schválenie typu, variantu alebo verzie vozidla, pokiaľ ide o výkon pohonných jednotiek so zreteľom na tieto podmienky:

a)

maximálna(-e) konštrukčná(-é) rýchlosť(-ti) vozidla;

| b) | maximálny trvalý menovitý krútiaci moment alebo maximálny čistý krútiaci moment; |
| --- | --- |

b)

maximálny trvalý menovitý krútiaci moment alebo maximálny čistý krútiaci moment;

| c) | maximálny trvalý menovitý výkon alebo maximálny čistý výkon; |
| --- | --- |

c)

maximálny trvalý menovitý výkon alebo maximálny čistý výkon;

| d) | maximálny celkový krútiaci moment a výkon v prípade hybridnej aplikácie; |
| --- | --- |

d)

maximálny celkový krútiaci moment a výkon v prípade hybridnej aplikácie;

| 44. | „typ pohonu“ znamená pohonné jednotky, ktorých charakteristiky sa zásadne neodlišujú, pokiaľ ide o maximálnu konštrukčnú rýchlosť vozidla, maximálny čistý výkon, maximálny trvalý menovitý výkonu a maximálny krútiaci moment; |
| --- | --- |

44.

„typ pohonu“ znamená pohonné jednotky, ktorých charakteristiky sa zásadne neodlišujú, pokiaľ ide o maximálnu konštrukčnú rýchlosť vozidla, maximálny čistý výkon, maximálny trvalý menovitý výkonu a maximálny krútiaci moment;

| 45. | „čistý výkon“ je výkon dostupný na skúšobnom zariadení na konci kľukovej skrine alebo rovnocenného komponentu pohonnej jednotky pri otáčkach motora nameraných výrobcom spolu s príslušenstvom uvedeným v tabuľke Ap2.1-1 alebo tabuľke Ap2.2-1 doplnku 2 k prílohe X, a zohľadňujúci účinnosť prevodovky, ak čistý výkon možno merať len s prevodovkou namontovanou na pohon; |
| --- | --- |

45.

„čistý výkon“ je výkon dostupný na skúšobnom zariadení na konci kľukovej skrine alebo rovnocenného komponentu pohonnej jednotky pri otáčkach motora nameraných výrobcom spolu s príslušenstvom uvedeným v tabuľke Ap2.1-1 alebo tabuľke Ap2.2-1 doplnku 2 k prílohe X, a zohľadňujúci účinnosť prevodovky, ak čistý výkon možno merať len s prevodovkou namontovanou na pohon;

| 46. | „maximálny čistý výkon“ je výstup maximálneho čistého výkonu z pohonných jednotiek, ktorý zahŕňa jeden alebo viac spaľovacích motorov pri plnom zaťažení bežiaceho motora; |
| --- | --- |

46.

„maximálny čistý výkon“ je výstup maximálneho čistého výkonu z pohonných jednotiek, ktorý zahŕňa jeden alebo viac spaľovacích motorov pri plnom zaťažení bežiaceho motora;

| 47. | „maximálny krútiaci moment“ je maximálna hodnota krútiaceho momentu meraná pri plnom zaťažení bežiaceho motora; |
| --- | --- |

47.

„maximálny krútiaci moment“ je maximálna hodnota krútiaceho momentu meraná pri plnom zaťažení bežiaceho motora;

| 48. | „príslušenstvo“ znamená všetky prístroje a zariadenia uvedené v tabuľke Ap2.1-1 alebo tabuľke Ap2.2-1 prílohy X. |
| --- | --- |

48.

„príslušenstvo“ znamená všetky prístroje a zariadenia uvedené v tabuľke Ap2.1-1 alebo tabuľke Ap2.2-1 prílohy X.

KAPITOLA II

POVINNOSTI VÝROBCU, POKIAĽ IDE O ENVIRONMENTÁLNE VLASTNOSTI VOZIDIEL

Článok 3

Požiadavky na montáž a preukazovanie týkajúce sa environmentálnych vlastností vozidiel kategórie L

1.   Výrobca vybaví vozidlá kategórie L systémami, komponentmi a samostatnými technickými jednotkami ovplyvňujúcimi environmentálne vlastnosti vozidla, ktoré sú navrhnuté, skonštruované a zmontované tak, aby vozidlo pri bežnom používaní a údržbe podľa predpisov výrobcu spĺňalo podrobné technické požiadavky a skúšobné postupy tohto nariadenia.

2.   Výrobca prostredníctvom fyzickej skúšky preukážu schvaľovaciemu orgánu, že vozidlá kategórie L sprístupnené na trhu, registrované alebo uvedené do prevádzky v Únii spĺňajú podrobné technické požiadavky a skúšobné postupy týkajúce sa environmentálnych vlastností týchto vozidiel, ako je stanovené v článkoch 5 až 15.

3.   Ak výrobca upraví charakteristiky systému znižovania emisií alebo vlastnosti ktoréhokoľvek komponentu súvisiaceho s emisiami po uvedení schváleného typu vozidla na trh so zreteľom na environmentálne vlastnosti, bezodkladne to oznámi schvaľovaciemu orgánu. Výrobca poskytne schvaľovaciemu orgánu dôkaz, že zmenený systém znižovania emisií alebo zmenené charakteristiky komponentu nespôsobujú zhoršenie environmentálnych vlastností, ako sú tie, ktoré preukázal pri typovom schvaľovaní.

4.   Výrobca zabezpečí, aby náhradné diely a vybavenie sprístupnené na trhu alebo uvádzané do prevádzky v Únii spĺňali podrobné technické požiadavky a skúšobné postupy s ohľadom na environmentálne vlastnosti vozidiel uvedené v tomto nariadení. Schválené vozidlo kategórie L vybavené takýmito náhradnými dielmi alebo vybavením musí spĺňať rovnaké skúšobné požiadavky a limitné hodnoty vlastností ako vozidlo vybavené pôvodnými dielmi alebo vybavením, ktoré spĺňa požiadavky na životnosť vrátane požiadaviek stanovených v článku 22 ods. 2, článku 23 a v článku 24 nariadenia (EÚ) č. 168/2013.

5.   Výrobca zabezpečí dodržiavanie postupov typového schvaľovania pri overovaní zhody výroby, pokiaľ ide o podrobné požiadavky na environmentálne vlastnosti a výkon pohonnej jednotky, ktoré sú stanovené v článku 33 nariadenia (EÚ) č. 168/2013 a časti C3 prílohy k II.

6.   Výrobca predloží schvaľovaciemu orgánu opis opatrení prijatých s cieľom zabrániť úmyselnému zasahovaniu do systému riadenia hnacej sústavy vrátane počítačov regulujúcich environmentálne vlastnosti a výkon pohonnej jednotky v súlade s časťou C1 prílohy II k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013.

7.   Pokiaľ ide o hybridné aplikácie alebo aplikácie vybavené systémom zastavenia/štartu, výrobca vo vozidle namontuje „prevádzkový režim“, ktorý na základe skúšok environmentálnych vlastností a výkonu pohonnej jednotky alebo prehliadky vozidla umožňuje nepretržitý chod spaľovacieho motora. Ak si táto kontrola alebo vykonanie skúšky vyžaduje špeciálny postup, tento sa podrobne uvedie v servisnej príručke (alebo ekvivalentnom médiu). Tento špeciálny postup si nevyžaduje použitie iného osobitného vybavenia, než sa dodáva s vozidlom.

Článok 4

Uplatňovanie predpisov EHK OSN

1.   Predpisy EHK OSN a ich zmeny uvedené v prílohe I k tomuto nariadeniu sa uplatňujú na typové schvaľovanie environmentálnych vlastností a výkon pohonnej jednotky.

2.   Vozidlá s maximálnou konštrukčnou rýchlosťou ≤ 25 km/h musia spĺňať všetky príslušné požiadavky predpisov EHK OSN uplatňované na vozidlá s maximálnou konštrukčnou rýchlosťou > 25 km/h.

3.   Odkazy na kategórie vozidiel L1, L2, L3, L4, L5, L6 a L7 v predpisoch EHK OSN sa vykladajú ako odkazy na kategórie vozidiel L1e, L2e, L3e, L4e, L5e, L6e a L7e vrátane všetkých podkategórií podľa tohto nariadenia.

Článok 5

Technické špecifikácie pre environmentálne požiadavky a skúšobné postupy s ohľadom na environmentálne vlastnosti vozidiel kategórie L

1.   Postupy skúšok environmentálnych vlastností a výkonu pohonnej jednotky sa vykonávajú v súlade so skúšobnými postupmi stanovenými v tomto nariadení.

2.   Skúšobné postupy vykonáva alebo osvedčuje schvaľovací orgán alebo technická služba, ak ju poveril schvaľovací orgán. Výrobca na preukázanie zhody environmentálnych vlastností vozidiel kategórie L k spokojnosti schvaľovacieho orgánu vyberie reprezentatívne základné vozidlo, ktoré spĺňa požiadavky prílohy XI.

3.   Metódy merania a výsledky skúšok sa oznamujú schvaľovaciemu orgánu vo formáte skúšobného protokolu podľa článku 32 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 168/2013.

4.   Typové schvaľovanie environmentálnych vlastností, na ktoré sa vzťahujú skúšky typu I, II, III, IV, V, VII a VIII, sa rozširuje o rôzne varianty vozidiel, verzie a typy, a rady pohonov za predpokladu, že verzia vozidla, pohon a/alebo parametre systému regulácie znečistenia uvedené v prílohe XI sú totožné alebo zostávajú v rámci predpísaných a deklarovaných tolerancií v uvedenej prílohe.

5.   Hybridné aplikácie alebo aplikácie vybavené systémom zastavenia/štartu sa skúšajú s bežiacim spaľovacím motorom, ak je špecifikovaný v skúšobnom postupe.

Článok 6

Požiadavky na skúšky typu I: výfukové emisie po studenom štarte

Skúšobné postupy a požiadavky vzťahujúce sa na skúšky typu I pre výfukové emisie po studenom štarte, uvedené v časti A prílohy V k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013, sa vykonávajú a overujú v súlade s prílohou II k tomuto nariadeniu.

Článok 7

Požiadavky na skúšky typu II: výfukové emisie (pri zvýšených) voľnobežných otáčkach a voľnej akcelerácii

Skúšobné postupy a požiadavky vzťahujúce sa na skúšky typu II pre výfukové emisie (pri zvýšených voľnobežných otáčkach) a skúšky voľnej akcelerácie, uvedené v časti A prílohy V k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013, sa vykonávajú a overujú v súlade s prílohou III k tomuto nariadeniu.

Článok 8

Požiadavky na skúšky typu III: plynné emisie kľukovej skrine

Skúšobné postupy a požiadavky vzťahujúce sa na skúšky typu III pre plynné emisie kľukovej skrine, uvedené v časti A prílohy V k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013, sa vykonávajú a overujú v súlade s prílohou IV k tomuto nariadeniu.

Článok 9

Požiadavky na skúšky typu IV: emisie z odparovania

Skúšobné postupy a požiadavky vzťahujúce sa na skúšky typu IV pre emisie z odparovania, uvedené v časti A prílohy V k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013, sa vykonávajú a overujú v súlade s prílohou V k tomuto nariadeniu.

Článok 10

Požiadavky na skúšky typu V: životnosť zariadení na reguláciu znečistenia

Skúšobné postupy a požiadavky na skúšky typu V pre životnosť zariadení na reguláciu znečistenia, uvedené v časti A prílohy V k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013, sa vykonávajú a overujú v súlade s prílohou VI k tomuto nariadeniu.

Článok 11

Požiadavky na skúšky typu VII: emisie CO2, spotreba paliva, spotreba elektrickej energie a elektrický jazdný dosah

Skúšobné postupy a požiadavky vzťahujúce sa na skúšky typu VII pre energetickú účinnosť s ohľadom na emisie CO2, spotrebu paliva, spotrebu elektrickej energie a elektrický jazdný dosah, uvedené v časti A prílohy V k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013, sa vykonávajú a overujú v súlade s prílohou VII k tomuto nariadeniu.

Článok 12

Požiadavky na skúšky typu VIII: skúšky environmentálnej palubnej diagnostiky (OBD)

Skúšobné postupy a požiadavky vzťahujúce sa na skúšky typu VIII pre environmentálnu časť palubnej diagnostiky (OBD), uvedené v časti A prílohy V k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013, sa vykonávajú a overujú v súlade s prílohou VIII k tomuto nariadeniu.

Článok 13

Požiadavky na skúšky typu IX: hladiny zvuku

Skúšobné postupy a požiadavky vzťahujúce sa na skúšky typu IX pre hladinu zvuku, uvedené v časti A prílohy V k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013, sa vykonávajú a overujú v súlade s prílohou IX k tomuto nariadeniu.

KAPITOLA III

POVINNOSTI VÝROBCOV TÝKAJÚCE SA VÝKONU POHONNEJ JEDNOTKY VOZIDIEL

Článok 14

Všeobecné povinnosti

1.   Pred uvedením vozidla kategórie L na trh výrobca preukáže výkon pohonnej jednotky typu vozidla kategórie L schvaľovaciemu orgánu v súlade s požiadavkami stanovenými v tomto nariadení.

2.   Pri uvádzaní vozidla kategórie L na trh alebo pri jeho registrácii alebo pred jeho uvedením do prevádzky výrobca zabezpečí, aby výkon pohonnej jednotky typu vozidla kategórie L nebol vyšší ako výkon oznámený schvaľovaciemu orgánu v informačnej zložke stanovenej v článku 27 nariadenia (EÚ) č. 168/2013.

3.   Výkon pohonnej jednotky vozidla vybaveného náhradným systémom, komponentom alebo samostatnou technickou jednotkou nesmie prekračovať výkon vozidla vybaveného pôvodnými systémami, komponentmi alebo samostatnými technickými jednotkami.

Článok 15

Požiadavky na výkon pohonnej jednotky

Skúšobné postupy a požiadavky na výkon pohonnej jednotky uvedené v časti A2 prílohy II k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013 sa vykonávajú a overujú v súlade s prílohou X k tomuto nariadeniu.

KAPITOLA IV

POVINNOSTI ČLENSKÝCH ŠTÁTOV

Článok 16

Typové schválenie vozidiel kategórie L, ich systémov, komponentov alebo samostatných technických jednotiek

1.   Ak to výrobca požaduje, vnútroštátne orgány nesmú z dôvodov týkajúcich sa environmentálnych vlastností vozidla odmietnuť udeliť typové schválenie environmentálnych vlastností a výkonu pohonnej jednotky alebo vnútroštátne schválenie nového typu vozidla, ani zakázať uviesť na trh, zaregistrovať alebo uviesť do prevádzky vozidlo, systém, komponent alebo samostatnú technickú jednotku, ak je príslušné vozidlo v súlade s nariadením (EÚ) č. 168/2013 a podrobnými skúšobnými požiadavkami stanovenými v tomto nariadení.

2.   S účinnosťou od dátumov uvedených v prílohe IV k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013 vnútroštátne orgány v prípade nových vozidiel, ktoré nespĺňajú environmentálnu normu Euro 4 uvedenú v častiach A1, B1, C1 a D prílohy VI a v prílohe VII k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013 alebo environmentálnu normu Euro 5 uvedenú v častiach A2, B2, C2 a D prílohy VI a v prílohe VII k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013, považujú osvedčenia o zhode obsahujúce predchádzajúce limitné environmentálne hodnoty za neplatné na účely článku 43 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 168/2013 a z dôvodov súvisiacich s emisiami, spotrebou paliva či energie, alebo uplatniteľných požiadaviek na funkčnú bezpečnosť alebo konštrukciu vozidla zakážu uvedenie takýchto vozidiel na trh, ich registráciu alebo uvedenie do prevádzky.

3.   Ak sa uplatňuje článok 77 ods. 5 nariadenia (EÚ) č. 168/2013, vnútroštátne orgány klasifikujú schválený typ vozidla v súlade s prílohou I k tomuto nariadeniu.

Článok 17

Typové schválenie náhradných zariadení na reguláciu znečistenia

1.   Vnútroštátne orgány zakážu uvedenie na trh alebo inštaláciu na vozidlo nových náhradných zariadení na reguláciu znečistenia určených na montáž na vozidlá schválené podľa tohto nariadenia, ak nie sú takého typu, v súvislosti s ktorým bolo udelené typové schválenie environmentálnych vlastností a výkonu pohonnej jednotky v súlade s článkom 23 ods. 10 nariadenia (EÚ) č. 168/2013 a s týmto nariadením.

2.   Vnútroštátne orgány môžu naďalej udeľovať rozšírenie typových schválení EÚ, ako je uvedené v článku 35 nariadenia (EÚ) č. 168/2013 pre náhradné zariadenia na reguláciu znečistenia, ktoré patri k typu v rozsahu pôsobnosti smernice 2002/24/ES, za podmienok, ktoré sa pôvodne uplatňovali. Vnútroštátne orgány zakážu uvedenie tohto typu náhradných zariadení na reguláciu znečistenia na trh alebo ich inštaláciu na vozidlo, pokiaľ nie sú takého typu, v súvislosti s ktorým bolo udelené príslušné typové schválenie.

3.   Typ náhradného zariadenia na reguláciu znečistenia určeného na montáž do typovo schváleného vozidla v súlade s týmto nariadením sa odskúša v súlade s doplnkom 10 k prílohe II a s prílohou VI.

4.   Náhradné zariadenia na reguláciu znečistenia v pôvodnej výbave, ktoré sú príslušného typu patriace ho do pôsobnosti tohto nariadenia a ktoré sú určené na montáž do vozidla a na ktoré sa vzťahuje celý príslušný dokument typového schválenia vozidla, nemusia spĺňať skúšobné požiadavky doplnku 10 k prílohe II za predpokladu, že spĺňajú požiadavky bodu 4 tejto prílohy.

KAPITOLA V

ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA

Článok 18

Zmena časti A prílohy V k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013

Časť A prílohy V k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013 sa mení v súlade s prílohou XII.

Článok 19

Nadobudnutie účinnosti

1.   Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

2.   Uplatňuje sa od 1. januára 2016.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 16. decembra 2013

Za Komisiu

predseda

José Manuel BARROSO

---

(1)  Ú. v. EÚ L 60, 2.3.2013, s. 52.

1

(2)  Rozhodnutie Rady 97/836/ES z 27. novembra 1997 vzhľadom na pristúpenie Európskeho spoločenstva k Dohode Európskej hospodárskej Komisie Organizácie Spojených národov, ktorá sa týka prijatia jednotných technických predpisov pre kolesové vozidlá, vybavenia a častí, ktoré môžu byť namontované a/alebo použité na kolesových vozidlách a podmienok pre vzájomné uznávanie udelených schválení na základe týchto predpisov („revidovaná dohoda z roku 1958“) (Ú. v. ES L 346, 17.12.1997, s. 78).

2

(3)  Ú. v. ES L 226, 18.8.1997, s. 1.

3

(4)  Postup merania dvojkolesových motocyklov so zážihovým alebo vznetovým motorom, pokiaľ ide o emisie plynných znečisťujúcich látok, emisie CO2 a spotrebu paliva (odkaz na dokument OSN ECE/TRANS/180/Add2e z 30. augusta 2005) vrátane zmeny 1 (odkaz na dokument EHK OSN ECE/TRANS/180a2a1e z 29. januára 2008).

4

2

(5)  2. etapa WMTC je rovnaká ako 1. etapa WMTC, zmeneného korigendom 2 dodatku 2 (ECE/TRANS/180a2c2e z 9. septembra 2009) a korigendom 1 zmeny 1 (ECE/TRANS/180a2a1c1e z 9. septembra 2009).

5

(6)  Okrem toho sa zohľadňujú korigendá a zmeny stanovené v štúdii vplyvov na životné prostredie uvedenej v článku 23 nariadenia (EÚ) č. 168/2013 ako aj korigendá a zmeny, ktoré navrhla a prijala pracovná skupina EHK OSN WP29 ako trvalé zlepšenie celosvetového harmonizovaného skúšobného cyklu pre vozidlá kategórie L.

6

---

ZOZNAM PRÍLOH

| Číslo prílohy | Názov prílohy | Strana # |
| --- | --- | --- |
| I | Zoznam predpisov EHK OSN, ktoré sa povinne uplatňujú | 20 |
| II | Požiadavky na skúšky typu I: výfukové emisie po studenom štarte | 21 |
| III | Požiadavky na skúšky typu II: výfukové emisie pri (zvýšených voľnobežných otáčkach) a voľnej akcelerácii | 199 |
| IV | Požiadavky na skúšky typu III: emisie plynov z kľukovej skrine | 204 |
| V | Požiadavky na skúšky typu IV: emisie z odparovania | 209 |
| VI | Požiadavky na skúšky typu V: životnosť zariadení na reguláciu znečistenia | 237 |
| VII | Požiadavky na skúšky typu VII: meranie emisií CO2, určovanie spotreby paliva, spotreby elektrickej energie a elektrického jazdného dosahu | 259 |
| VIII | Požiadavky na skúšky typu VIII: skúšky environmentálnej palubnej diagnostiky (OBD) | 304 |
| IX | Požiadavky na skúšky typu IX: skúšky hladiny zvuku | 311 |
| X | Skúšobné postupy a technické požiadavky, pokiaľ ide o výkon pohonnej jednotky | 363 |
| XI | Rad pohonov vozidiel s ohľadom na skúška preukázania environmentálnych vlastností | 404 |
| XII | Zmena časti A prílohy V k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013 | 409 |

Číslo prílohy

Názov prílohy

Strana #

I

Zoznam predpisov EHK OSN, ktoré sa povinne uplatňujú

20

II

Požiadavky na skúšky typu I: výfukové emisie po studenom štarte

21

III

Požiadavky na skúšky typu II: výfukové emisie pri (zvýšených voľnobežných otáčkach) a voľnej akcelerácii

199

IV

Požiadavky na skúšky typu III: emisie plynov z kľukovej skrine

204

V

Požiadavky na skúšky typu IV: emisie z odparovania

209

VI

Požiadavky na skúšky typu V: životnosť zariadení na reguláciu znečistenia

237

VII

Požiadavky na skúšky typu VII: meranie emisií CO2, určovanie spotreby paliva, spotreby elektrickej energie a elektrického jazdného dosahu

259

VIII

Požiadavky na skúšky typu VIII: skúšky environmentálnej palubnej diagnostiky (OBD)

304

IX

Požiadavky na skúšky typu IX: skúšky hladiny zvuku

311

X

Skúšobné postupy a technické požiadavky, pokiaľ ide o výkon pohonnej jednotky

363

XI

Rad pohonov vozidiel s ohľadom na skúška preukázania environmentálnych vlastností

404

XII

Zmena časti A prílohy V k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013

409

PRÍLOHA I

Zoznam predpisov EHK OSN, ktoré sa povinne uplatňujú

| Predpis EHK OSN č. | Predmet úpravy | Séria zmien | Odkaz na úradný vestník | Uplatniteľnosť |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 41 | Emisie hluku motocyklov | 04 | Ú. v. EÚ L 317, 14.11.2012, s. 1. | L3e, L4e |

Predpis EHK OSN č.

Predmet úpravy

Séria zmien

Odkaz na úradný vestník

Uplatniteľnosť

41

Emisie hluku motocyklov

04

Ú. v. EÚ L 317, 14.11.2012, s. 1.

L3e, L4e

Vysvetlivka:

Skutočnosť, že systém alebo komponent je zahrnutý v tomto zozname, neznamená, že jeho montáž je povinná. Pri niektorých komponentoch sú však požiadavky na montáž stanovené v iných prílohách k tomuto nariadeniu.

PRÍLOHA II

Požiadavky na skúšky typu I: výfukové emisie po studenom štarte

| Číslo prílohy | Názov prílohy | Strana |
| --- | --- | --- |
| 1 | Symboly používané v prílohe II | 74 |
| 2 | Referenčné palivá | 78 |
| 3 | Systém vozidlového dynamometra | 85 |
| 4 | Systém riedenia výfukových plynov | 91 |
| 5 | Klasifikácia ekvivalentnej zotrvačnej hmotnosti a jazdného odporu | 103 |
| 6 | Jazdné cykly pre skúšky typu I | 106 |
| 7 | Cestné skúšky vozidiel kategórie L vybavených jedným kolesom na poháňanej náprave alebo zdvojenými kolesami na určenie nastavenia skúšobného zariadenia | 153 |
| 8 | Cestné skúšky vozidiel kategórie L vybavených dvoma alebo viacerými kolesami na poháňanej náprave na určenie nastavenia skúšobného zariadenia | 160 |
| 9 | Vysvetlenie postupu radenia prevodových stupňov pri skúške typu I | 168 |
| 10 | Skúšky na typové schválenie typu náhradného zariadenia na reguláciu znečistenia pre vozidlá kategórie L ako samostatné technické jednotky | 174 |
| 11 | Postup skúšky typu I pre hybridné vozidlá kategórie L | 178 |
| 12 | Postup skúšky typu I pre vozidlá kategórie L poháňané LPG, NG/biometánom, flexibilným palivom H2NG alebo vodíkom | 189 |
| 13 | Postup skúšky typu I pre vozidlá kategórie L vybavené systémom periodickej regenerácie | 193 |

Číslo prílohy

Názov prílohy

Strana

1

Symboly používané v prílohe II

74

2

Referenčné palivá

78

3

Systém vozidlového dynamometra

85

4

Systém riedenia výfukových plynov

91

5

Klasifikácia ekvivalentnej zotrvačnej hmotnosti a jazdného odporu

103

6

Jazdné cykly pre skúšky typu I

106

7

Cestné skúšky vozidiel kategórie L vybavených jedným kolesom na poháňanej náprave alebo zdvojenými kolesami na určenie nastavenia skúšobného zariadenia

153

8

Cestné skúšky vozidiel kategórie L vybavených dvoma alebo viacerými kolesami na poháňanej náprave na určenie nastavenia skúšobného zariadenia

160

9

Vysvetlenie postupu radenia prevodových stupňov pri skúške typu I

168

10

Skúšky na typové schválenie typu náhradného zariadenia na reguláciu znečistenia pre vozidlá kategórie L ako samostatné technické jednotky

174

11

Postup skúšky typu I pre hybridné vozidlá kategórie L

178

12

Postup skúšky typu I pre vozidlá kategórie L poháňané LPG, NG/biometánom, flexibilným palivom H2NG alebo vodíkom

189

13

Postup skúšky typu I pre vozidlá kategórie L vybavené systémom periodickej regenerácie

193

1   Úvod

| 1.1 | V tejto prílohe je uvedený postup pri skúške typu I, ako je uvedené v časti A prílohy V k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013. |
| --- | --- |

1.1

V tejto prílohe je uvedený postup pri skúške typu I, ako je uvedené v časti A prílohy V k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013.

| 1.2 | V tomto nariadení sa uvádza harmonizovaná metóda určovania hladín emisií plynných znečisťujúcich látok a tuhých častíc, emisií oxidu uhličitého a určovania spotreby paliva, spotreby energie a elektrického jazdného dosahu vozidiel kategórie L v rozsahu pôsobnosti nariadenia (EÚ) č. 168/2013, ktoré sú reprezentatívne pre prevádzku vozidiel v skutočných podmienkach. |
| --- | --- |

1.2

V tomto nariadení sa uvádza harmonizovaná metóda určovania hladín emisií plynných znečisťujúcich látok a tuhých častíc, emisií oxidu uhličitého a určovania spotreby paliva, spotreby energie a elektrického jazdného dosahu vozidiel kategórie L v rozsahu pôsobnosti nariadenia (EÚ) č. 168/2013, ktoré sú reprezentatívne pre prevádzku vozidiel v skutočných podmienkach.

| 1.1.1 | Do právnych predpisov týkajúcich sa typového schvaľovania EÚ bola v roku 2006 zavedená 2. etapa WMTC, ktorá výrobcom odvtedy umožňuje preukazovať emisné vlastnosti motocyklov typu L3e pomocou celosvetového harmonizovaného skúšobného cyklu (WMTC) stanoveného v globálnom technickom predpise OSN č. 2 ako alternatívna skúška typu I k použitiu zvyčajného európskeho jazdného cyklu (EDC) stanoveného v kapitole 5 smernice 97/24/ES. |
| --- | --- |

1.1.1

Do právnych predpisov týkajúcich sa typového schvaľovania EÚ bola v roku 2006 zavedená 2. etapa WMTC, ktorá výrobcom odvtedy umožňuje preukazovať emisné vlastnosti motocyklov typu L3e pomocou celosvetového harmonizovaného skúšobného cyklu (WMTC) stanoveného v globálnom technickom predpise OSN č. 2 ako alternatívna skúška typu I k použitiu zvyčajného európskeho jazdného cyklu (EDC) stanoveného v kapitole 5 smernice 97/24/ES.

| 1.1.2 | Druhá etapa WMTC je rovnaká ako 1. etapa WMTC s dodatočnými zlepšeniami v oblasti predpisov o radení prevodových stupňov a používa sa ako povinná skúška typu I na schvaľovanie vozidiel (pod-)kategórií L3e, L4e, L5e-A a L7e-A spĺňajúcich úroveň Euro 4. |
| --- | --- |

1.1.2

Druhá etapa WMTC je rovnaká ako 1. etapa WMTC s dodatočnými zlepšeniami v oblasti predpisov o radení prevodových stupňov a používa sa ako povinná skúška typu I na schvaľovanie vozidiel (pod-)kategórií L3e, L4e, L5e-A a L7e-A spĺňajúcich úroveň Euro 4.

| 1.1.3 | Revidovaný WMTC, čiže 3. etapa WMTC, je rovnaká ako 2. etapa WMTC pre motocykle kategórie L3e, ale obsahuje aj prispôsobené jazdné cykly pre všetky ostatné (pod-)kategórie vozidiel, používané ako skúška typu I na schvaľovanie vozidiel kategórie L spĺňajúcich úroveň Euro 5. |
| --- | --- |

1.1.3

Revidovaný WMTC, čiže 3. etapa WMTC, je rovnaká ako 2. etapa WMTC pre motocykle kategórie L3e, ale obsahuje aj prispôsobené jazdné cykly pre všetky ostatné (pod-)kategórie vozidiel, používané ako skúška typu I na schvaľovanie vozidiel kategórie L spĺňajúcich úroveň Euro 5.

| 1.2 | Výsledky môžu byť základom obmedzenia plynných znečisťujúcich látok, oxidu uhličitého a na určenie spotreby paliva, spotreby energie a elektrického jazdného dosahu uvedeného výrobcom v rámci postupov typového schvaľovania environmentálnych vlastností. |
| --- | --- |

1.2

Výsledky môžu byť základom obmedzenia plynných znečisťujúcich látok, oxidu uhličitého a na určenie spotreby paliva, spotreby energie a elektrického jazdného dosahu uvedeného výrobcom v rámci postupov typového schvaľovania environmentálnych vlastností.

2   Všeobecné požiadavky

| 2.1 | Komponenty, ktoré majú vplyv na emisie plynných znečisťujúcich látok, oxidu uhličitého a spotrebu paliva, sa projektujú, konštruujú a zostavujú tak, aby vozidlo pri bežnej prevádzke spĺňalo napriek vibráciám, ktorým môže byť vystavené, ustanovenia tejto prílohy.

  Poznámka 1: Symboly použité v prílohe II sú zhrnuté v doplnku 1. |
| --- | --- |

2.1

Komponenty, ktoré majú vplyv na emisie plynných znečisťujúcich látok, oxidu uhličitého a spotrebu paliva, sa projektujú, konštruujú a zostavujú tak, aby vozidlo pri bežnej prevádzke spĺňalo napriek vibráciám, ktorým môže byť vystavené, ustanovenia tejto prílohy.

Poznámka 1: Symboly použité v prílohe II sú zhrnuté v doplnku 1.

| 2.2 | Každá skrytá stratégia, ktorá výhodným spôsobom „optimalizuje“ hnaciu sústavu vozidla podrobeného príslušnému laboratórnemu cyklu emisnej skúšky znižovaním výfukových emisií a podstatne odlišným chodom v skutočných podmienkach, sa považuje za stratégiu prevládania a je zakázaná, pokiaľ ju výrobca nezdokumentuje a nevysvetlí k spokojnosti schvaľovacieho orgánu. |
| --- | --- |

2.2

Každá skrytá stratégia, ktorá výhodným spôsobom „optimalizuje“ hnaciu sústavu vozidla podrobeného príslušnému laboratórnemu cyklu emisnej skúšky znižovaním výfukových emisií a podstatne odlišným chodom v skutočných podmienkach, sa považuje za stratégiu prevládania a je zakázaná, pokiaľ ju výrobca nezdokumentuje a nevysvetlí k spokojnosti schvaľovacieho orgánu.

3   Požiadavky na vlastnosti

Požiadavky na vlastnosti uplatňované pri typovom schvaľovaní EÚ sú uvedené v častiach A, B a C prílohy VI k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013.

4   Skúšobné podmienky

4.1   Skúšobná miestnosť a miesto vyrovnávania teploty

4.1.1   Skúšobná miestnosť

Skúšobná miestnosť s vozidlovým dynamometrom a zariadením na odber vzoriek plynu musí mať teplotu 298,2 ± 5 K (25 ± 5 °C). Teplota miestnosti sa meria v blízkosti chladiaceho dúchadla (ventilátora) vozidla pred skúškou a po skúške typu I.

4.1.2   Miesto vyrovnávania teploty

Miesto vyrovnávania teploty musí mať teplotu 298,2 ± 5 K (25 ± 5 °C) a musí umožňovať parkovanie skúšobného vozidla, ktoré bolo predkondicionované v súlade s bodom 5.2.4 tejto prílohy.

4.2   Skúšobné vozidlo

4.2.1   Všeobecne

Všetky komponenty skúšobného vozidla musia zodpovedať komponentom sériovej výroby, alebo ak sa vozidlo odlišuje od sériovej výroby, skúšobný protokol musí obsahovať úplný opis. Pri výbere skúšobného vozidla sa výrobca a technická služba dohodnú k spokojnosti schvaľovacieho orgánu, ktoré skúšané základné vozidlo je reprezentatívne pre príslušný rad pohonov vozidiel stanovený v prílohe XI.

4.2.2   Zábeh

Vozidlo by malo byť predvedené v dobrom mechanickom stave, riadne udržiavané a používané. Pred skúškou musí byť zabehnuté a mať najazdených aspoň 1 000 km. Motor, pohonná jednotka a vozidlo musia byť správne zabehnuté podľa požiadaviek výrobcu.

4.2.3   Úpravy

Skúšobné vozidlo sa upraví v súlade s požiadavkami výrobcu, napr. pokiaľ ide o viskozitu olejov, alebo ak sa odlišuje od sériovej výroby, skúšobný protokol musí obsahovať úplný opis. V prípade náhonu na štyri kolesá môže byť s cieľom umožniť skúšku na štandardnom vozidlovom dynamometri deaktivovaná náprava, na ktorú pôsobí najnižší krútiaci moment.

4.2.4   Skúšobná hmotnosť a rozloženie zaťaženia

Celková skúšobná hmotnosť vrátane hmotnosti vodiča a náradia sa meria pred začiatkom skúšok. Zaťaženie musí byť rozložené na kolesá v súlade s pokynmi výrobcu.

4.2.5   Pneumatiky

Pneumatiky musia zodpovedať typu, ktorý určil výrobca vozidla ako pôvodné vybavenie. Tlak pneumatík sa nastaví na hodnoty predpísané výrobcom alebo na hodnoty, pri ktorých sa rýchlosť vozidla počas cestnej skúšky rovná rýchlosti vozidla dosiahnutej na vozidlovom dynamometri. Tlak pneumatík sa uvedie v skúšobnom protokole.

4.3   Doplnková klasifikácia vozidiel kategórie L

Na obrázku 1-1 je znázornený grafický prehľad doplnkovej klasifikácie vozidiel kategórie L z hľadiska zdvihového objemu motora a maximálnej rýchlosti vozidla, ak je predmetom environmentálnej skúšky typu I, VII a VIII, označenej číslami (pod-)tried v jednotlivých oblastiach grafu. Číselné hodnoty zdvihového objemu motora a maximálnej rýchlosti vozidla sa nesmú zaokrúhľovať nahor ani nadol.

Obrázok 1-1

Doplnková klasifikácia vozidiel kategórie L pre skúšky environmentálnych vlastností typu I, VII a VIII

Image

4.3.1   Trieda 1

Do triedy 1 patria vozidlá kategórie L, ktoré spĺňajú tieto špecifikácie:

Tabuľka 1-1

Kritériá doplnkovej klasifikácie vozidiel kategórie L triedy 1

| zdvihový objem motora < 150 cm3 a vmax < 100 km/h | trieda 1 |
| --- | --- |

zdvihový objem motora < 150 cm3 a vmax < 100 km/h

trieda 1

4.3.2   Trieda 2

Do triedy 2 patria vozidlá kategórie L, ktoré spĺňajú tieto špecifikácie a ďalej sa triedia takto:

Tabuľka 1-2

Kritériá doplnkovej klasifikácie vozidiel kategórie L triedy 2

| zdvihový objem motora < 150 cm3 a 100 km/h ≤ vmax < 115 km/h alebo zdvihový objem motora ≥150 cm3 a vmax < 115 km/h | podtrieda 2-1 |
| --- | --- |
| 115 km/h ≤ vmax < 130 km/h | podtrieda 2-2 |

zdvihový objem motora < 150 cm3 a 100 km/h ≤ vmax < 115 km/h alebo zdvihový objem motora ≥150 cm3 a vmax < 115 km/h

podtrieda 2-1

115 km/h ≤ vmax < 130 km/h

podtrieda 2-2

4.3.3   Trieda 3

Do triedy 3 patria vozidlá kategórie L, ktoré spĺňajú tieto špecifikácie a ďalej sa triedia takto:

Tabuľka 1-3

Kritériá doplnkovej klasifikácie vozidiel kategórie L triedy 3

| 130 ≤ vmax < 140 km/h | podtrieda 3-1 |
| --- | --- |
| vmax ≥ 140 km/h alebo zdvihový objem motora > 1 500 cm3 | podtrieda 3-2 |

130 ≤ vmax < 140 km/h

podtrieda 3-1

vmax ≥ 140 km/h alebo zdvihový objem motora > 1 500 cm3

podtrieda 3-2

4.3.4   WMTC, časti skúšobného cyklu

Skúšobný cyklus WMTC (rýchlostné profily vozidiel) pre environmentálne skúšky typu I, VII a VIII pozostáva z troch častí, ako sa uvádza v doplnku 6. V závislosti od vozidla kategórie L, ktoré je predmetom WMTC stanoveného v bode 4.5.4.1, a jeho klasifikácie z hľadiska zdvihového objemu a maximálnej konštrukčnej rýchlosti vozidla v súlade s bodom 4.3 sa musia vykonať tieto časti skúšobného cyklu WMTC:

Tabuľka 1-4

Časti skúšobného cyklu WMTC vozidiel kategórie L zaradené v triedach 1.2 a 3

| (Pod-)trieda vozidla kategórie L | Uplatniteľné časti WMTC podľa doplnku 6 |
| --- | --- |
| Trieda 1: | časť 1, znížená rýchlosť vozidla v studenom stave, za ktorou nasleduje časť 1, znížená rýchlosť vozidla v zahriatom stave |
| Trieda 2 sa ďalej delí na: |
| Podtrieda 2-1: | časť 1, znížená rýchlosť vozidla v studenom stave, za ktorou nasleduje časť 2, znížená rýchlosť vozidla v zahriatom stave |
| Podtrieda 2-2: | časť 1 v studenom stave, za ktorou nasleduje časť 2 v zahriatom stave |
| Trieda 3 sa ďalej delí na: |
| Podtrieda 3-1: | časť 1 v studenom stave, za ktorou nasleduje časť 2 v zahriatom stave, a potom časť 3, znížená rýchlosť vozidla v zahriatom stave |
| Podtrieda 3-2: | časť 1 v studenom stave, za ktorou nasleduje časť 2 v zahriatom stave, a potom časť 3 v zahriatom stave |

(Pod-)trieda vozidla kategórie L

Uplatniteľné časti WMTC podľa doplnku 6

Trieda 1:

časť 1, znížená rýchlosť vozidla v studenom stave, za ktorou nasleduje časť 1, znížená rýchlosť vozidla v zahriatom stave

Trieda 2 sa ďalej delí na:

Podtrieda 2-1:

časť 1, znížená rýchlosť vozidla v studenom stave, za ktorou nasleduje časť 2, znížená rýchlosť vozidla v zahriatom stave

Podtrieda 2-2:

časť 1 v studenom stave, za ktorou nasleduje časť 2 v zahriatom stave

Trieda 3 sa ďalej delí na:

Podtrieda 3-1:

časť 1 v studenom stave, za ktorou nasleduje časť 2 v zahriatom stave, a potom časť 3, znížená rýchlosť vozidla v zahriatom stave

Podtrieda 3-2:

časť 1 v studenom stave, za ktorou nasleduje časť 2 v zahriatom stave, a potom časť 3 v zahriatom stave

4.4   Špecifikácia referenčného paliva

Pri skúškach sa používa príslušné referenčné palivo špecifikované v doplnku 2. Na účel výpočtu uvedeného v bode 1.4 doplnku 1 prílohy VII pre kvapalné palivá sa používa hustota meraná pri 288,2 K (15 °C).

4.5   Skúška typu I

4.5.1   Vodič

Skúšobný vodič musí mať hmotnosť 75 kg ± 5 kg.

4.5.2   Špecifikácie a nastavenie skúšobného zariadenia

4.5.2.1   Dynamometer pre dvojkolesové vozidlá kategórie L má jeden valec s priemerom najmenej 400 mm. Vozidlový dynamometer vybavený dvoma valcami je povolený na skúšanie trojkoliek s dvoma prednými kolesami alebo štvorkoliek.

4.5.2.2   Dynamometer musí byť vybavený počítadlom otáčok valca na meranie skutočne prejdenej vzdialenosti.

4.5.2.3   Na simuláciu zotrvačnosti uvedenej v bode 5.2.2 sa používajú zotrvačníky dynamometra alebo iné prostriedky.

4.5.2.4   Valce dynamometra musia byť čisté, suché a zbavené všetkého, čo by mohlo spôsobiť šmyk pneumatiky.

4.5.2.5   Špecifikácie chladiaceho ventilátora sú takéto:

| 4.5.2.5.1 | V priebehu skúšky sa pred vozidlo umiestni chladiace dúchadlo (ventilátor) s meniteľnými otáčkami tak, aby chladiaci vzduch smeroval na vozidlo a takto simuloval skutočné prevádzkové podmienky. Otáčky dúchadla sa zvolia tak, aby lineárna rýchlosť vzduchu na výstupe dúchadla v rámci prevádzkového rozsahu bola od 10 km/h do 50 km/h v rozmedzí zodpovedajúcej rýchlosti valca ± 5 km/h. Pri prevádzkovom rozsahu nad 50 km/h musí byť lineárna rýchlosť vzduchu v rozmedzí ± 10 %. Pri rýchlosti valcov do 10 km/h môže byť rýchlosť vzduchu nulová. |
| --- | --- |

4.5.2.5.1

V priebehu skúšky sa pred vozidlo umiestni chladiace dúchadlo (ventilátor) s meniteľnými otáčkami tak, aby chladiaci vzduch smeroval na vozidlo a takto simuloval skutočné prevádzkové podmienky. Otáčky dúchadla sa zvolia tak, aby lineárna rýchlosť vzduchu na výstupe dúchadla v rámci prevádzkového rozsahu bola od 10 km/h do 50 km/h v rozmedzí zodpovedajúcej rýchlosti valca ± 5 km/h. Pri prevádzkovom rozsahu nad 50 km/h musí byť lineárna rýchlosť vzduchu v rozmedzí ± 10 %. Pri rýchlosti valcov do 10 km/h môže byť rýchlosť vzduchu nulová.

| 4.5.2.5.2 | Rýchlosť vzduchu uvedená v bode 4.5.2.5.1 sa určuje ako priemerná hodnota deviatich meracích bodov, ktoré sú umiestnené v strede každého obdĺžnika rozdeľujúceho celý výstup dúchadla na deväť oblastí (výstup dúchadla sa delí vodorovne aj zvisle na tri rovnaké časti). Hodnota každého z deviatich meracích bodov musí byť v rozmedzí 10 % priemeru deviatich hodnôt. |
| --- | --- |

4.5.2.5.2

Rýchlosť vzduchu uvedená v bode 4.5.2.5.1 sa určuje ako priemerná hodnota deviatich meracích bodov, ktoré sú umiestnené v strede každého obdĺžnika rozdeľujúceho celý výstup dúchadla na deväť oblastí (výstup dúchadla sa delí vodorovne aj zvisle na tri rovnaké časti). Hodnota každého z deviatich meracích bodov musí byť v rozmedzí 10 % priemeru deviatich hodnôt.

| 4.5.2.5.3 | Výstup dúchadla musí mať prierez najmenej 0,4 m2 a spodný okraj výstupu dúchadla sa musí nachádzať vo výške 5 až 20 cm nad zemou. Výstup dúchadla musí byť kolmý na pozdĺžnu os vozidla a umiestnený 30 až 45 cm pred jeho predným kolesom. Zariadenie použité na meranie lineárnej rýchlosti vzduchu sa umiestni vo vzdialenosti 0 až 20 cm od výstupu vzduchu. |
| --- | --- |

4.5.2.5.3

Výstup dúchadla musí mať prierez najmenej 0,4 m2 a spodný okraj výstupu dúchadla sa musí nachádzať vo výške 5 až 20 cm nad zemou. Výstup dúchadla musí byť kolmý na pozdĺžnu os vozidla a umiestnený 30 až 45 cm pred jeho predným kolesom. Zariadenie použité na meranie lineárnej rýchlosti vzduchu sa umiestni vo vzdialenosti 0 až 20 cm od výstupu vzduchu.

4.5.2.6   Podrobné požiadavky týkajúce sa špecifikácií skúšobného zariadenia sú uvedené v doplnku 3.

4.5.3   Systém merania výfukových plynov

4.5.3.1   Zariadenie na zachytávanie plynu je zariadenie uzavretého typu, ktoré môže zachytávať výfukové plyny na výstupe výfukov vozidla za podmienky, že spĺňa podmienku protitlaku ± 125 mm H2O. Môže sa použiť aj otvorený systém, ak sa potvrdí, že zachytáva všetky výfukové plyny. Plyn sa zachytáva tak, aby nedochádzalo ku kondenzácii, ktorá môže značne zmeniť povahu výfukových plynov pri skúšobnej teplote. Príklad zariadenia na zachytávanie plynu je znázornený na obrázku 1-2:

Obrázok 1-2

Zariadenie na odber vzoriek plynov a meranie ich objemu

Image

4.5.3.2   Medzi zariadenie a systém odberu vzoriek výfukových plynov sa umiestni spojovacie potrubie. Toto potrubie a zariadenie je vyrobené z nehrdzavejúcej ocele alebo z iného materiálu, ktorý nemá vplyv na zloženie odoberaných plynov a ktoré znesie teplotu týchto plynov.

4.5.3.3   Počas skúšky je v prevádzke výmenník tepla schopný obmedzovať kolísanie teploty riedených plynov na vstupe čerpadla na ± 5 K. Tento výmenník je vybavený systémom predhrievania schopným uviesť pred začiatkom skúšky výmenník na jeho prevádzkovú teplotu (s toleranciou ± 5 K).

4.5.3.4   Na odber zmesi riedených plynov sa používa odberové čerpadlo. Toto čerpadlo je vybavené motorom s niekoľkými prísne regulovanými jednotnými rýchlosťami. Prietok čerpadla musí byť dostatočne veľký, aby zabezpečil odber výfukových plynov. Môže sa použiť aj zariadenie, ktoré využíva Venturiho trubicu s kritickým prietokom (CFV).

4.5.3.5   Na nepretržité zaznamenávanie teploty zmesi riedených výfukových plynov privádzanej do čerpadla sa používa zariadenie (T).

4.5.3.6   Používajú sa dva merače, jeden na vyrovnávanie poklesu tlaku zmesi riedených výfukových plynov na vstupe čerpadla podľa atmosférického tlaku a druhý na meranie dynamických zmien tlaku objemového čerpadla.

4.5.3.7   Vedľa zariadenia na odber plynov, ale mimo neho, sa umiestni sonda na odber vzoriek riediaceho vzduchu, ktorý prúdi cez čerpadlo, filter a prietokomer konštantnou rýchlosťou prietoku počas celej skúšky.

4.5.3.8   Na odber vzoriek zmesi riedených výfukových plynov sa používa odberová sonda umiestnená pred objemovým čerpadlom proti prúdu zmesi riedených výfukových plynov prechádzajúcej cez čerpadlo, filter a prietokomer konštantnou rýchlosťou prietoku počas celej skúšky. Minimálny prietok vzorky v zariadeniach na odber vzoriek zobrazených v obrázku 1-2 a v bode 4.5.3.7 musí byť aspoň 150 l/hod.

4.5.3.9   V systéme odberu vzoriek opísanom v bodoch 4.5.3.7 a 4.5.3.8 sa na usmerňovanie vzoriek do príslušných odberových vakov alebo mimo systém počas celej skúšky používa trojcestný ventil.

4.5.3.10   Plynotesné odberové vaky

4.5.3.10.1   Pokiaľ ide o riediaci vzduch a zmes riedených výfukových plynov, odberové vaky musia mať dostatočný objem, aby nebrzdili normálny prietok vzorky a nemenili povahu predmetných znečisťujúcich látok.

4.5.3.10.2   Vaky majú automatický samočinný uzáver a musia sa dať na konci skúšky ľahko a tesne pripevniť buď k systému odberu vzoriek, alebo k analytickému systému.

4.5.3.11   Na počítanie otáčok objemového čerpadla sa počas celej skúšky používa počítadlo otáčok.

Poznámka 2: Pozornosť sa venuje spôsobu pripojenia a materiálu alebo konfigurácii spojovacích dielov, pretože každý úsek (napr. adaptér a spojka) systému odberu vzoriek sa môže zohriať na veľmi vysokú teplotu. Ak meranie nemožno vykonať bežným spôsobom z dôvodu poškodenia systému odberu vzoriek teplom, možno použiť pomocné chladiace zariadenie, pokiaľ neovplyvňuje výfukové plyny.

Poznámka 3: Pri zariadeniach iného typu existuje riziko neúplného odberu plynov a úniku plynov do skúšobnej komory. Úniky sa nesmú vyskytnúť počas celej periódy odberu vzoriek.

Poznámka 4: Ak sa v skúšobnom cykle použije konštantný prietok zariadenia na odber vzoriek (CVS), ktorý zahŕňa vysoké a nízke rýchlosti v jednom cykle (t. j. časť 1, 2 a 3 cyklu), osobitná pozornosť sa venuje zvýšenému riziku kondenzácie vody v rozsahu vysokých rýchlostí.

4.5.3.12   Zariadenie na meranie hmotnostných emisií tuhých častíc

4.5.3.12.1   Špecifikácia

4.5.3.12.1.1   Prehľad systému

4.5.3.12.1.1.1   Zariadenie na odber vzoriek tuhých častíc sa skladá z odberovej sondy umiestnenej v riediacom tuneli, prenosovej trubice na častice, držiaka filtra, čerpadla časti prietoku, regulátorov prietoku a meracích jednotiek.

4.5.3.12.1.1.2   Pred držiak filtra sa odporúča umiestniť predtriedič veľkosti tuhých častíc (napr. cyklónový separátor alebo inertný prachový filter). Ako vhodný predtriedič je však prijateľná aj odberová sonda, napríklad sonda znázornená na obrázku 1-6.

4.5.3.12.1.2   Všeobecné požiadavky

4.5.3.12.1.2.1   Sonda na odber tuhých častíc z prúdu skúšobných plynov sa umiestni v riediacom trakte tak, aby sa reprezentatívna vzorka prúdu plynov mohla odoberať z homogénnej zmesi vzduchu a výfukových plynov.

4.5.3.12.1.2.2   Prietok vzorky tuhých častíc musí byť proporcionálny k celkovému prietoku riedeného výfukového plynu v riediacom tuneli v rámci tolerancie ± 5 % prietoku vzorky tuhých častíc.

4.5.3.12.1.2.3   Dvadsať cm pred čelom alebo za čelom filtra tuhých častíc sa odoberaná vzorka zriedených výfukových plynov udržiava na teplote nižšej ako 325,2 K (52 °C) okrem skúšky regenerácie, pri ktorej je teplota nižšia ako 465,2 K (192 °C).

4.5.3.12.1.2.4   Vzorka tuhých častíc sa odoberá jedným filtrom namontovaným v držiaku v prúde odoberaného riedeného výfukového plynu.

4.5.3.12.1.2.5   Všetky časti systému riedenia a systému odberu vzoriek od výfukovej trubice až po držiak filtra, ktoré sú v styku s neriedeným a riedeným výfukovým plynom, musia byť navrhnuté tak, aby minimalizoval usádzanie alebo zmenu tuhých častíc. Všetky časti musia byť vyrobené z elektricky vodivých materiálov, ktoré nereagujú so zložkami výfukového plynu, a elektricky uzemnené, aby sa zabránilo elektrostatickým účinkom.

4.5.3.12.1.2.6   Ak nie je možné vyrovnávať kolísanie prietoku, na zabezpečenie konštantného prietoku v systéme a príslušne proporcionálneho prietoku odberu sa musí inštalovať výmenník tepla a zariadenie na reguláciu teploty, ako sa uvádza v doplnku 4.

4.5.3.12.1.3   Osobitné požiadavky

4.5.3.12.1.3.1   Sonda na odber tuhých častíc (PM)

4.5.3.12.1.3.1.1   Odberová sonda musí zabezpečovať výkon predtriediča tuhých častíc opísaný v bode 4.5.3.12.1.3.1.4. Odporúča sa, aby sa tento výkon dosahoval s použitím sondy s ostrými hranami a otvorenými koncami, ktorá je nasmerovaná priamo proti prúdu, a predtriediča (cyklónového separátora, inertného prachového filtra atď.). Alternatívne možno použiť vhodnú odberovú sondu, napríklad sondu znázornenú na obrázku 1-1, za predpokladu, že dosahuje výkon predtriediča opísaný v bode 4.5.3.12.1.3.1.4.

4.5.3.12.1.3.1.2   Odberová sonda sa inštaluje v blízkosti stredovej osi tunela vo vzdialenosti 10 až 20 priemerov tunela v smere toku od miesta, kde výfukové plyny vstupujú do tunela, a jej vnútorný priemer musí byť aspoň 12 mm.

Ak sa z jednej odberovej sondy odoberá zároveň viac ako jedna vzorka, prúd odoberaný z tejto sondy sa rozdelí na totožné podprúdy s cieľom zabrániť vzniku artefaktov spôsobených odberom.

V prípade použitia viacerých sond musí mať každá sonda ostré hrany, otvorené konce a byť nasmerovaná priamo proti prúdu. Sondy musia byť rovnomerne rozmiestnené vo vzdialenosti aspoň 5 cm od stredovej pozdĺžnej osi riediaceho tunela.

4.5.3.12.1.3.1.3   Vzdialenosť od špičky odberovej sondy po filter musí byť aspoň 5 priemerov sondy, nesmie však presiahnuť 1 020 mm.

4.5.3.12.1.3.1.4   Predtriedič (napr. cyklónový separátor alebo inertný prachový filter atď.) sa umiestni pred súpravou filtra s držiakom. Pravdepodobnosť zachytenia tuhých častíc s priemerom v rozmedzí 2,5 μm a 10 μm v predtriediči je 50 % pri objemovom prietoku zvolenom pre odber vzoriek hmotnostných emisií tuhých častíc. Predtriedič musí umožňovať, aby najmenej 99 % hmotnostnej koncentrácie tuhých častíc s priemerom 1 μm vstupujúcich do predtriediča prešlo výstupom predtriediča pri objemovom prietoku zvolenom pre odber vzoriek hmotnostných emisií tuhých častíc. Ako alternatíva izolovaného predtriediča je však prijateľná aj odberová sonda použitá ako vhodný predtriedič, napríklad sonda znázornená na obrázku 1-6.

4.5.3.12.1.3.2   Odberové čerpadlo a prietokomer

4.5.3.12.1.3.2.1   Merač prietoku vzorky plynu pozostáva z čerpadiel, regulátorov prietoku plynu a prietokomerov.

4.5.3.12.1.3.2.2   Teplota prúdu plynu v prietokomeri nesmie kolísať o viac ako ± 3 K s výnimkou skúšok regenerácie na vozidlách vybavených zariadeniami na dodatočnú úpravu výfukových plynov s periodickou regeneráciou. Okrem toho, hmotnostný prietok vzorky tuhých častíc musí zostať úmerný celkovému prietoku riedeného výfukového plynu v rámci tolerancie ± 5 % hmotnostného prietoku vzorky tuhých častíc. Ak dôjde k neprípustnej zmene objemu prietoku z dôvodu nadmerného zaťaženia filtra, skúška sa zastaví. Pri opakovaní skúšky sa prietok musí znížiť.

4.5.3.12.1.3.3   Filter a držiak filtra

4.5.3.12.1.3.3.1   Za filtrom v smere prúdu je umiestnený ventil. Ventil musí byť dostatočne citlivý, aby sa otvoril a do jednej sekundy po začiatku a konci skúšky.

4.5.3.12.1.3.3.2   Odporúča sa, aby bola hmotnosť odobraná na filtri s priemerom 47 mm (Pe) ≥ 20 μg a aby sa zaťaženie filtra maximalizovalo v súlade s požiadavkami bodov 4.5.3.12.1.2.3 a 4.5.3.12.1.3.3.

4.5.3.12.1.3.3.3   Pre danú skúšku sa rýchlosť prechodu cez čelo filtra nastaví na jedinú hodnotu v rozmedzí 20 cm/s až 80 cm/s, pokiaľ sa systém riedenia neprevádzkuje s prietokom vzorky úmerným prietoku CVS.

4.5.3.12.1.3.3.4   Vyžadujú sa filtre zo sklených vláken potiahnutých fluórokarbónom alebo filtre s fluórokarbónovou membránou. Všetky typy filtrov musia mať účinnosť záchytu častíc s priemerom 0,3 μm DOP (dioktylftalát) alebo PAO (plyalfaolefín) CS 68649-12-7 alebo CS 68037-01-4 najmenej 99 % pri rýchlosti prechodu plynu cez čelo filtra 5,33 cm/s.

4.5.3.12.1.3.3.5   Súprava držiaka filtra musí byť navrhnutá tak, aby zabezpečovala rovnomerné rozloženie prietoku na celej činnej ploche filtra. Činná plocha filtra musí byť najmenej 1 075 mm2.

4.5.3.12.1.3.4   Vážiaca komora a váhy filtra

4.5.3.12.1.3.4.1   Gravimetrické váhy použité na určenie hmotností filtra majú presnosť (štandardnú odchýlku) 2 μg a rozlíšenie 1 μg alebo lepšie.

Na začiatku každého váženia sa odporúča skontrolovať mikrováhy odvážením jedného referenčného závažia 50 mg. Toto závažie sa odváži trikrát a priemer zaznamená sa priemerný výsledok. Váženie a váhy sa považujú za platné, ak je priemerný výsledok váženia v rozmedzí ± 5 μg výsledku predchádzajúceho váženia.

Vážiaca komora (alebo miestnosť) musí počas všetkých operácií kondicionovania a váženia filtra spĺňať tieto podmienky:

| — | teplota udržiavaná na hodnote 295,2 ± 3 K (22 ± 3 °C), |
| --- | --- |

—

teplota udržiavaná na hodnote 295,2 ± 3 K (22 ± 3 °C),

| — | relatívna vlhkosť udržiavaná na hodnote 45 ± 8 %, |
| --- | --- |

—

relatívna vlhkosť udržiavaná na hodnote 45 ± 8 %,

| — | rosný bod udržiavaný na hodnote 282,7 ± 3 K (9,5 ± 3 °C). |
| --- | --- |

—

rosný bod udržiavaný na hodnote 282,7 ± 3 K (9,5 ± 3 °C).

Odporúča sa, aby sa popri hmotnosti vzorky a referenčného filtra zaznamenávali aj teplotné a vlhkostné podmienky.

4.5.3.12.1.3.4.2   Korekcia na vztlak

Všetky hmotnosti filtrov musia byť skorigované na vztlak vzduchu.

Korekcia na vztlak závisí od hustoty filtrovacieho média vzorky, hustoty vzduchu a hustoty kalibračného závažia použitého na kalibráciu váh. Hustota vzduchu závisí od tlaku, teploty a vlhkosti.

Odporúča sa, aby sa v prostredí váženia regulovala teplota a rosný bod na hodnotách 295,2 K ± 1 K (22 C ±1 C) a 282,7 ± 1 K (9,5 ± 1 C). Aj minimálne požiadavky uvedené v bode 4.5.3.12.1.3.4.1 však budú mať prijateľné účinky korekcie na vztlak. Korekcia na vztlak sa používa takto:

Rovnica 2-1

Formula

kde:

| mcorr | = | hmotnosť PM korigovaná na vztlak |
| --- | --- | --- |
| muncorr | = | hmotnosť PM nekorigovaná na vztlak |
| ρair | = | hustota vzduchu v prostredí váh |
| ρweight | = | hustota kalibračného závažia použitého na nastavenie meracieho rozsahu váh |
| ρmedia | = | hustota média na odber vzoriek PM (filter) s teflónovým filtrovacím médiom z potiahnutých sklených vláken (napr. TX40): ρmedia = 2,300 kg/m3 |

mcorr

=

hmotnosť PM korigovaná na vztlak

muncorr

=

hmotnosť PM nekorigovaná na vztlak

ρair

=

hustota vzduchu v prostredí váh

ρweight

=

hustota kalibračného závažia použitého na nastavenie meracieho rozsahu váh

ρmedia

=

hustota média na odber vzoriek PM (filter) s teflónovým filtrovacím médiom z potiahnutých sklených vláken (napr. TX40): ρmedia = 2,300 kg/m3

ρair možno vypočítať takto:

Rovnica 2-2:

Formula

kde:

| Pabs | = | absolútny tlak v prostredí váh |
| --- | --- | --- |
| Mmix | = | molárna hmotnosť v prostredí váh (28,836 gmol–1) |
| R | = | molárna konštanta plynu (8,314 Jmol–1K–1) |
| Tamb | = | absolútna okolitá teplota prostredia váh |

Pabs

=

absolútny tlak v prostredí váh

Mmix

=

molárna hmotnosť v prostredí váh (28,836 gmol–1)

R

=

molárna konštanta plynu (8,314 Jmol–1K–1)

Tamb

=

absolútna okolitá teplota prostredia váh

V prostredí komory (alebo miestnosti) nesmú byť žiadne nečistoty (ako napr. prach), ktoré by sa usádzali na filtroch tuhých častíc počas ich stabilizácie.

Určité odchýlky od špecifikácií teploty a vlhkosti vážiacej miestnosti sú povolené za predpokladu, že ich celkové trvanie v ktoromkoľvek čase kondicionovania filtra nepresiahne 30 minút. Vážiaca miestnosť musí spĺňať požadované špecifikácie skôr, než do vážiacej miestnosti vstúpi obsluha. V priebehu váženia nie sú povolené žiadne odchýlky od špecifikovaných podmienok.

4.5.3.12.1.3.4.3   Musia sa zrušiť účinky statickej elektriny. To možno dosiahnuť uzemnením váh tak, že sa umiestnia na antistatickú podložku a filter častíc sa pred vážením neutralizuje pomocou polóniového neutralizátora alebo zariadenia s podobným účinkom. Alternatívne možno zrušenie statických účinkov dosiahnuť vyrovnaním statického náboja.

4.5.3.12.1.3.4.4   Skúšobný filter sa z komory odstráni najskôr jednu hodinu pred začiatkom skúšky.

4.5.3.12.1.4   Opis odporúčaného systému

Obrázok 1-3 je schematickým nákresom odporúčaného systému odberu vzoriek. Keďže rôzne konfigurácie môžu poskytovať rovnocenné výsledky, nevyžaduje sa presná zhoda s týmto obrázkom. Na poskytnutie ďalších informácií a na skoordinovanie funkcií systémov komponentov sa môžu použiť ďalšie komponenty, ako sú prístroje, ventily, solenoidy, čerpadlá a prepínače. Ďalšie komponenty, ktoré nie sú potrebné na zachovanie presnosti s inými konfiguráciami systému, možno vylúčiť, ak ich vylúčenie vychádza zo správneho technického úsudku.

Obrázok 1-3

Systém odberu vzoriek tuhých častíc

Image

Vzorka zriedeného výfukového plynu sa odoberá z riediaceho tunela (DT) cez sondu na odber vzoriek tuhých častíc (PSP) a prenosovú rúrku tuhých častíc (PTT) pomocou odberového čerpadla (P). Vzorka prechádza cez predtriedič tuhých častíc (PCF) a držiaky filtra (FH) s filtrami na odber vzoriek tuhých častíc. Prietok sa pre odber vzorky nastavuje pomocou regulátora prietoku (FC).

4.5.4   Jazdné plány

4.5.4.1   Skúšobné cykly

Skúšobné cykly (rýchlostné profily vozidla) skúšky typu I pozostávajú z troch častí, ako sa uvádza v doplnku 6. V závislosti od (pod-)kategórie vozidla sa musia vykonať tieto časti skúšobného cyklu:

Tabuľka 1-5

Uplatniteľný cyklus skúšky typu I pre vozidlá spĺňajúce úroveň Euro 4

| Kategória vozidla | Názov kategórie vozidla | Skúšobný cyklus Euro 4 |
| --- | --- | --- |
| L1e-A | Poháňaný bicykel | ECE R47 |
| L1e-B | Dvojkolesový moped |
| L2e | Trojkolesový moped |
| L5Ae | Ľahká cestná štvorkolka |
| L5e-B | Ľahká štvorkolka |
| L3e | Dvojkolesový motocykel s postranným vozíkom a bez neho | 2. etapa WMTC |
| L4e |
| L5e-A | Trojkolka |
| L7e-A | Ťažká cestná štvorkolka |
| L5e-B | Úžitková trojkolka | ECE R40 |
| L7e-B | Ťažká terénna štvorkolka |
| L7e-C | Ťažká štvorkolka |

Kategória vozidla

Názov kategórie vozidla

Skúšobný cyklus Euro 4

L1e-A

Poháňaný bicykel

ECE R47

L1e-B

Dvojkolesový moped

L2e

Trojkolesový moped

L5Ae

Ľahká cestná štvorkolka

L5e-B

Ľahká štvorkolka

L3e

Dvojkolesový motocykel s postranným vozíkom a bez neho

2. etapa WMTC

L4e

L5e-A

Trojkolka

L7e-A

Ťažká cestná štvorkolka

L5e-B

Úžitková trojkolka

ECE R40

L7e-B

Ťažká terénna štvorkolka

L7e-C

Ťažká štvorkolka

Tabuľka 1-6

Uplatniteľný cyklus skúšky typu I pre vozidlá spĺňajúce úroveň Euro 5

| Kategória vozidla | Názov kategórie vozidla | Skúšobný cyklus Euro 5 |
| --- | --- | --- |
| L1e-A | Poháňaný bicykel | Revidovaný WMTC |
| L1e-B | Dvojkolesový moped |
| L2e | Trojkolesový moped |
| L5Ae | Ľahká cestná štvorkolka |
| L5e-B | Ľahká štvorkolka |
| L3e | Dvojkolesový motocykel s postranným vozíkom a bez neho |
| L4e |
| L5e-A | Trojkolka |
| L7e-A | Ťažká cestná štvorkolka |
| L5e-B | Úžitková trojkolka |
| L7e-B | Ťažká terénna štvorkolka |
| L7e-C | Ťažká štvorkolka |

Kategória vozidla

Názov kategórie vozidla

Skúšobný cyklus Euro 5

L1e-A

Poháňaný bicykel

Revidovaný WMTC

L1e-B

Dvojkolesový moped

L2e

Trojkolesový moped

L5Ae

Ľahká cestná štvorkolka

L5e-B

Ľahká štvorkolka

L3e

Dvojkolesový motocykel s postranným vozíkom a bez neho

L4e

L5e-A

Trojkolka

L7e-A

Ťažká cestná štvorkolka

L5e-B

Úžitková trojkolka

L7e-B

Ťažká terénna štvorkolka

L7e-C

Ťažká štvorkolka

4.5.4.2   Tolerancie rýchlosti vozidla

4.5.4.2.1   Tolerancia rýchlosti vozidla v ktoromkoľvek čase skúšobných cyklov predpísaných v bode 4.5.4.1 je vymedzená hornou a spodnou hranicou. Horná hranica je o 3,2 km/h vyššia ako najvyšší bod krivky v priebehu jednej sekundy daného času. Dolná hranica je o 3,2 km/h nižšia ako najnižší bod krivky v priebehu jednej sekundy daného času. Zmeny rýchlosti vozidla väčšie než sú tolerancie (aké môžu nastať počas radenia) sú prípustné, pokiaľ nikdy netrvajú dlhšie ako 2 sekundy. Rýchlosti nižšie než predpísané sú prípustné za predpokladu, že vozidlo počas takých prípadov jazdí na maximálny dostupný výkon. Na obrázku 1-4 je znázornený rozsah prijateľných tolerancií rýchlosti vozidla pre typické body.

Obrázok 1-4

Záznam vodičov, povolený rozsah

Image

Image

4.5.4.2.2   Ak je akceleračná schopnosť vozidla nedostatočná na vykonanie akceleračných fáz, alebo ak je maximálna konštrukčná rýchlosť vozidla nižšia ako predpísaná rýchlosť jazdy v rámci predpísaných hraničných tolerancií, vozidlo musí jazdiť s naplno otvorenou škrtiacou klapkou, kým nedosiahne stanovenú rýchlosť, alebo maximálnou konštrukčnou rýchlosťou dosiahnuteľnou s naplno otvorenou škrtiacou klapkou v čase, keď nastavená rýchlosť prekročí maximálnu konštrukčnú rýchlosť. V oboch prípadoch sa neuplatňuje bod 4.5.4.2.1. Skúšobný cyklus pokračuje normálne, keď je nastavená rýchlosť znova nižšia ako maximálna konštrukčná rýchlosť vozidla.

4.5.4.2.3   Ak je čas spomalenia kratší než čas predpísaný pre zodpovedajúcu fázu, nastavená rýchlosť sa obnoví spojením trvania jazdy vozidla konštantnou rýchlosťou alebo trvania voľnobehu s nasledujúcou operáciou pri konštantnej rýchlosti alebo voľnobehu. V takýchto prípadoch sa neuplatňuje bod 4.5.4.2.1.

4.5.4.2.4   Okrem týchto výnimiek musia odchýlky otáčok valca od nastavených otáčok cyklov spĺňať požiadavky opísané v bode 4.5.4.2.1. V opačnom prípade sa výsledky nepoužijú na ďalšiu analýzu a skúška sa musí zopakovať.

4.5.5   Predpisy o radení prevodových stupňov pre WMTC predpísaný v doplnku 6

4.5.5.1   Skúšobné vozidlá s automatickým prevodom

4.5.5.1.1   Vozidlá vybavené rozdeľovacími prevodovkami, viacnásobnými reťazovými kolesami atď. sa skúšajú v konfigurácii, ktorú výrobca odporúča pre jazdu na ulici alebo na diaľnici.

4.5.5.1.2   Všetky skúšky sa vykonávajú s automatickým prevodom v polohe „jazda“ (najvyšší prevodový stupeň). Automatické meniča krútiaceho momentu spojky sa na žiadosť výrobcu môžu radiť ako manuálne prevody.

4.5.5.1.3   Režimy voľnobehu prebiehajú s automatickým prevodom v polohe „jazda“ a zabrzdenými kolesami.

4.5.5.1.4   Automatické prevody sa radia automaticky v normálnom poradí prevodových stupňov. V príslušných prípadoch funguje menič krútiaceho momentu spojky tak, ako v podmienkach reálneho sveta.

4.5.5.1.5   Režimy decelerácie prebiehajú pri prevodovom stupni s použitím bŕzd alebo škrtiacej klapky na udržanie potrebnej rýchlosti.

4.5.5.2   Skúšobné vozidlá s manuálnym prevodom

4.5.5.2.1   Záväzné požiadavky

4.5.5.2.1.1   Krok 1 — výpočet radiacich rýchlostí

Rýchlosti pri radení na vyšší prevodový stupeň (v1→2 a vi→i+1) v km/h počas fáz akcelerácie sa vypočítajú podľa týchto vzorcov:

Rovnica 2-3:

Formula

Rovnica 2-4:

Formula, i = 2 až ng –1

kde:

| | „i“ je číslo prevodového stupňa (≥ 2) |
| --- | --- |

„i“ je číslo prevodového stupňa (≥ 2)

| | „ng“ je celkový počet dopredných prevodových stupňov |
| --- | --- |

„ng“ je celkový počet dopredných prevodových stupňov

| | „Pn“ je menovitý výkon v kW |
| --- | --- |

„Pn“ je menovitý výkon v kW

| | „mk“ je referenčná hmotnosť v kg |
| --- | --- |

„mk“ je referenčná hmotnosť v kg

| | „nidle“ sú voľnobežné otáčky v min–1 |
| --- | --- |

„nidle“ sú voľnobežné otáčky v min–1

| | „s“ sú menovité otáčky motora v min–1 |
| --- | --- |

„s“ sú menovité otáčky motora v min–1

| | „ndvi“ je pomer medzi otáčkami motora v min–1 a rýchlosťou vozidla v km/h pri prevodom stupni „i“ |
| --- | --- |

„ndvi“ je pomer medzi otáčkami motora v min–1 a rýchlosťou vozidla v km/h pri prevodom stupni „i“

4.5.5.2.1.2   Rýchlosti pri radení na nižší prevodový stupeň (vi→i–1) v km/h počas fáz udržiavania konštantnej rýchlosti alebo decelerácie pri prevodovom stupni 4 (4. prevodový stupeň) až ng sa vypočítajú pomocou tohto vzorca:

Rovnica 2-5:

Formula, i = 4 až ng

kde

| | i je číslo prevodového stupňa (≥ 4) |
| --- | --- |

i je číslo prevodového stupňa (≥ 4)

| | ng je celkový počet dopredných prevodových stupňov |
| --- | --- |

ng je celkový počet dopredných prevodových stupňov

| | Pn je menovitý výkon v kW |
| --- | --- |

Pn je menovitý výkon v kW

| | mk je referenčná hmotnosť v kg |
| --- | --- |

mk je referenčná hmotnosť v kg

| | nidle sú voľnobežné otáčky v min–1 |
| --- | --- |

nidle sú voľnobežné otáčky v min–1

| | s sú menovité otáčky motora v min–1 |
| --- | --- |

s sú menovité otáčky motora v min–1

| | ndvi je pomer medzi otáčkami motora v min–1 a rýchlosťou vozidla v km/h pri prevodom stupni i2 |
| --- | --- |

ndvi je pomer medzi otáčkami motora v min–1 a rýchlosťou vozidla v km/h pri prevodom stupni i2

Radenie z prevodového stupňa 3 na prevodový stupeň 2 (v3→2) sa vypočíta pomocou tejto rovnice:

Rovnica 2-6:

Formula

kde:

| | Pn je menovitý výkon v kW |
| --- | --- |

Pn je menovitý výkon v kW

| | mk je referenčná hmotnosť v kg |
| --- | --- |

mk je referenčná hmotnosť v kg

| | nidle sú voľnobežné otáčky v min–1 |
| --- | --- |

nidle sú voľnobežné otáčky v min–1

| | s sú menovité otáčky motora v min–1 |
| --- | --- |

s sú menovité otáčky motora v min–1

| | ndvi je pomer medzi otáčkami motora v min–1 a rýchlosťou vozidla v km/h na prevodom stupni 1 |
| --- | --- |

ndvi je pomer medzi otáčkami motora v min–1 a rýchlosťou vozidla v km/h na prevodom stupni 1

Radenie z prevodového stupňa 2 na prevodový stupeň 1 (v2→1) sa vypočíta pomocou tejto rovnice:

Rovnica 2-7:

Formula

kde:

ndv2 je pomer medzi otáčkami motora v min–1 a rýchlosťou vozidla v km/h na prevodom stupni 2

Keďže fázy udržiavania konštantnej rýchlosti sú definované fázovými indikátormi, môže dôjsť k miernemu zvýšeniu rýchlosti a môže byť vhodné zaradiť vyšší prevodový stupeň. Rýchlosti pri radení na vyšší prevodový stupeň (v1—2, v2—3 a vi—i+1) v km/h počas fáz udržiavania konštantnej rýchlosti sa vypočítajú pomocou týchto rovníc:

Rovnica 2-7:

Formula

Rovnica 2-8:

Formula

Rovnica 2-9:

Formula, i = 3 až ng

4.5.5.2.1.3   Krok 2 — voľba prevodového stupňa pre každú vzorku cyklu

S cieľom vyhnúť sa rôznym výkladom akceleračných fáz, deceleračných fáz, fáz udržiavania konštantnej rýchlosti a zastavenia, do rýchlostného profilu vozidla sa pridajú ako neoddeliteľné súčasti cyklov zodpovedajúce indikátory (pozri tabuľky v doplnku 6).

Vhodný prevodový stupeň sa pre každú vzorku potom vypočíta podľa rýchlostných rozpätí vozidla vyplývajúcich z rovníc rýchlostí pri radení uvedených v bode 4.5.5.2.1.1 a fázových indikátorov za časti cyklu prislúchajúce skúšobnému vozidlu takto:

| | Voľba prevodového stupňa pre fázy státia:
  Na posledných 5 sekúnd fázy státia sa radiaca páka preradí na prevodový stupeň 1 a spojka sa uvoľní. V predchádzajúcej časti fázy státia sa radiaca páka preradí na neutrál a spojka sa uvoľní. |
| --- | --- |

Voľba prevodového stupňa pre fázy státia:

Na posledných 5 sekúnd fázy státia sa radiaca páka preradí na prevodový stupeň 1 a spojka sa uvoľní. V predchádzajúcej časti fázy státia sa radiaca páka preradí na neutrál a spojka sa uvoľní.

| | Voľba prevodového stupňa pre akceleračné fázy: | prevodový stupeň 1, ak v ≤ v1→2 |
| --- | --- | --- |

Voľba prevodového stupňa pre akceleračné fázy:

prevodový stupeň 1, ak v ≤ v1→2

| | prevodový stupeň 2, ak v1→2 < v ≤ v2→3 |
| --- | --- |

prevodový stupeň 2, ak v1→2 < v ≤ v2→3

| | prevodový stupeň 3, ak v2→3 < v ≤ v3→4 |
| --- | --- |

prevodový stupeň 3, ak v2→3 < v ≤ v3→4

| | prevodový stupeň 4, ak v3→4 < v ≤ v4→5 |
| --- | --- |

prevodový stupeň 4, ak v3→4 < v ≤ v4→5

| | prevodový stupeň 5, ak v4→5 < v ≤ v5→6 |
| --- | --- |

prevodový stupeň 5, ak v4→5 < v ≤ v5→6

| | prevodový stupeň 6, ak v > v5→6 |
| --- | --- |

prevodový stupeň 6, ak v > v5→6

| | Voľba prevodového stupňa pre fázu spomaľovania alebo jazdy konštantnou rýchlosťou: | prevodový stupeň 1, ak v < v2→1 |
| --- | --- | --- |

Voľba prevodového stupňa pre fázu spomaľovania alebo jazdy konštantnou rýchlosťou:

prevodový stupeň 1, ak v < v2→1

| | prevodový stupeň 2, ak v < v3→2 |
| --- | --- |

prevodový stupeň 2, ak v < v3→2

| | prevodový stupeň 3, ak v3→2 ≤ v < v4→3 |
| --- | --- |

prevodový stupeň 3, ak v3→2 ≤ v < v4→3

| | prevodový stupeň 4, ak v4→3 ≤ v < v5→4 |
| --- | --- |

prevodový stupeň 4, ak v4→3 ≤ v < v5→4

| | prevodový stupeň 5, ak v5→4 ≤ v < v6→5 |
| --- | --- |

prevodový stupeň 5, ak v5→4 ≤ v < v6→5

| | prevodový stupeň 6, ak v ≥ v4→5 |
| --- | --- |

prevodový stupeň 6, ak v ≥ v4→5

Spojka sa uvoľní, ak:

| a) | rýchlosť vozidla klesne pod 10 km/h, alebo |
| --- | --- |

a)

rýchlosť vozidla klesne pod 10 km/h, alebo

| b) | otáčky motora klesnú pod n

  ; |
| --- | --- |

b)

Formula

| c) | ak hrozí, že motor vo fáze studeného štartu zhasne. |
| --- | --- |

c)

ak hrozí, že motor vo fáze studeného štartu zhasne.

4.5.5.2.3   Krok 3 — Korekcie podľa dodatočných požiadaviek

4.5.5.2.3.1   Voľba prevodového stupňa sa mení podľa týchto požiadaviek:

| a) | žiadne radenie pri prechode z akceleračnej fázy na fázu decelerácie. Pre následnú fázu decelerácie sa udržiava prevodový stupeň použitý poslednú sekundu akceleračnej fázy, až kým rýchlosť neklesne pod rýchlosť radenia na nižší prevodový stupeň; |
| --- | --- |

a)

žiadne radenie pri prechode z akceleračnej fázy na fázu decelerácie. Pre následnú fázu decelerácie sa udržiava prevodový stupeň použitý poslednú sekundu akceleračnej fázy, až kým rýchlosť neklesne pod rýchlosť radenia na nižší prevodový stupeň;

| b) | žiadne radenie na vyšší alebo nižší prevodový stupeň o viac ako jeden stupeň s výnimkou radenia z prevodového stupňa 2 na neutrál počas spomaľovania až po zastavenie; |
| --- | --- |

b)

žiadne radenie na vyšší alebo nižší prevodový stupeň o viac ako jeden stupeň s výnimkou radenia z prevodového stupňa 2 na neutrál počas spomaľovania až po zastavenie;

| c) | radenie na vyšší alebo nižší prevodový stupeň na maximálne 4 sekundy sa nahrádza zaradením predchádzajúceho prevodového stupňa, ak sú prevodové stupne pred radením a po radení rovnaké, napr. 2 3 3 3 2 sa nahrádza 2 2 2 2 2 a 4 3 3 3 3 4 sa nahrádza 4 4 4 4 4 4. Za nasledujúcich okolností sa preberá dlhšie použitý prevodový stupeň, napr. 2 2 2 3 3 3 2 2 2 2 3 3 3 sa nahradí 2 2 2 2 2 2 2 2 2 2 3 3 3. V prípade, že sa predchádzajúci a nasledujúci prevodový stupeň je zaradený rovnako dlho, séria následných prevodových stupňov má prednosť pred sériou predchádzajúcich prevodových stupňov, napr. 2 2 2 3 3 3 2 2 2 3 3 3 sa nahrádza sledom 2 2 2 2 2 2 2 2 2 3 3 3; |
| --- | --- |

c)

radenie na vyšší alebo nižší prevodový stupeň na maximálne 4 sekundy sa nahrádza zaradením predchádzajúceho prevodového stupňa, ak sú prevodové stupne pred radením a po radení rovnaké, napr. 2 3 3 3 2 sa nahrádza 2 2 2 2 2 a 4 3 3 3 3 4 sa nahrádza 4 4 4 4 4 4. Za nasledujúcich okolností sa preberá dlhšie použitý prevodový stupeň, napr. 2 2 2 3 3 3 2 2 2 2 3 3 3 sa nahradí 2 2 2 2 2 2 2 2 2 2 3 3 3. V prípade, že sa predchádzajúci a nasledujúci prevodový stupeň je zaradený rovnako dlho, séria následných prevodových stupňov má prednosť pred sériou predchádzajúcich prevodových stupňov, napr. 2 2 2 3 3 3 2 2 2 3 3 3 sa nahrádza sledom 2 2 2 2 2 2 2 2 2 3 3 3;

| d) | žiadne radenie na nižší prevodový stupeň počas akceleračnej fázy. |
| --- | --- |

d)

žiadne radenie na nižší prevodový stupeň počas akceleračnej fázy.

4.5.5.2.2   Voliteľné ustanovenia

Voľbu prevodového stupňa možno zmeniť podľa týchto ustanovení:

V ktorejkoľvek fáze cyklu je povolené použiť nižšie prevodové stupne než sú stupne stanovené požiadavkami uvedenými v bode 4.5.5.2.1. Dodržiavajú sa odporúčania výrobcov týkajúce sa radenia, pokiaľ z nich nevyplýva použitie vyšších prevodových stupňov, než sú stupne stanovené požiadavkami bodu 4.5.5.2.1.

4.5.5.2.3   Voliteľné ustanovenia

Poznámka 5: Ako pomôcku pri voľbe prevodového stupňa možno použiť program výpočtu uvedený na stránke OSN na tejto adrese URL:

http://live.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29grpe/wmtc.html

Vysvetlenie prístupu a stratégie radenia a príklad výpočtu sú uvedené v doplnku 9.

4.5.6   Nastavenie dynamometra

Úplný opis dynamometra a prístrojov sa poskytuje v súlade s doplnkom 6. Merania sa vykonávajú s presnosťou stanovenou v bode 4.5.7. Silu jazdného odporu na nastavenie vozidlového dynamometra možno odvodiť buď z meraní dobehu na ceste, alebo z tabuľky jazdného odporu s odkazom na doplnok 5, alebo 7 v prípade vozidla vybaveného jedným kolesom na poháňanej náprave a doplnok 8 v prípade vozidla s dvoma alebo viacerými kolesami na poháňaných nápravách.

4.5.6.1   Nastavenie vozidlového dynamometra na základe výsledkov meraní dobehu na ceste

V prípade použitia tejto alternatívy sa merania dobehu na ceste vykonávajú v súlade s doplnkom 7 v prípade vozidla vybaveného jedným kolesom na poháňanej náprave a doplnkom 8 v prípade vozidla s dvoma alebo viacerými kolesami na poháňaných nápravách.

4.5.6.1.1   Požiadavky na vybavenie

Prístrojové vybavenie na meranie rýchlosti a času musí spĺňať požiadavky na presnosť uvedené v bode 4.5.7.

4.5.6.1.2   Nastavenie zotrvačnej hmotnosti

4.5.6.1.2.1   Ekvivalentná zotrvačná hmotnosť mi vozidlového dynamometra je ekvivalentná zotrvačná hmotnosť zotrvačníka mfi, ktorá sa najviac približuje súčtu hmotnosti vozidla v pohotovostnom stave a hmotnosti vodiča (75 kg). Alternatívne možno ekvivalentnú zotrvačnú hmotnosť mi odvodiť z doplnku 5.

4.5.6.1.2.2   Ak nie je možné nastaviť hodnotu referenčnej hmotnosti mref
  na hodnotu zotrvačnej hmotnosti zotrvačníka mi tak, aby sa cieľová sila jazdného odporu F* rovnala sile jazdného odporu FE (ktorá sa má nastaviť na vozidlovom dynamometri), korigovaný čas dobehu ΔTE možno nastaviť v súlade s pomerom celkovej hmotnosti cieľového času dobehu ΔTroad v tomto poradí:

Rovnica 2-10:

Formula

Rovnica 2-11:

Formula

Rovnica 2-12:

Formula

Rovnica 2-13:

Formula

s Formula

kde:

mr1 možno v závislosti od účelu odmerať alebo vypočítať v kilogramoch. Alternatívne možno mr1 odhadnúť ako f % m.

4.5.6.2   Sila jazdného odporu odvodená z tabuľky jazdného odporu

4.5.6.2.1   Vozidlový dynamometer možno nastaviť pomocou tabuľky jazdného odporu namiesto použitia sily jazdného odporu získanej metódou dobehu. Pri tejto tabuľkovej metóde sa vozidlový dynamometer nastaví podľa hmotnosti v pohotovostnom stave bez ohľadu na osobitné charakteristiky vozidla kategórie L.

Poznámka 6: Musí zvážiť použitie tejto metódy na vozidlá kategórie L s osobitnými charakteristikami.

4.5.6.2.2   Ekvivalentná zotrvačná hmotnosť zotrvačníka mfi je ekvivalentná zotrvačná hmotnosť mi uvedená v doplnkoch 5, 7 alebo prípadne 8. Vozidlový dynamometer sa nastavuje podľa valivého odporu nepoháňaných kolies a) a koeficientu aerodynamického odporu b), ktoré sú stanovené v doplnku 5 alebo sa určujú v súlade s postupmi uvedenými v doplnku 7 alebo 8.

4.5.6.2.3   Sila jazdného odporu na vozidlovom dynamometri FE sa určuje pomocou tejto rovnice:

Rovnica 2-14:

Formula

4.5.6.2.4   Cieľová sila jazdného odporu F* sa rovná sile jazdného odporu získanej z tabuľky jazdného odporu FT, pretože nie je potrebná korekcia na štandardné podmienky okolia.

4.5.7   Presnosť meraní

Merania sa vykonávajú s použitím vybavenia, ktoré spĺňa požiadavky na presnosť uvedené v tabuľke 1-7:

Tabuľka 1-7

Požadovaná presnosť meraní

| Merané položky | Pri nameranej hodnote | Rozlíšenie |
| --- | --- | --- |
| a) | Sila jazdného odporu, F |

Merané položky

Pri nameranej hodnote

Rozlíšenie

a)

Sila jazdného odporu, F

- 2 %

—

| b) | Rýchlosť vozidla (v1, v2) |
| --- | --- |

b)

Rýchlosť vozidla (v1, v2)

± 1 %

0,2 km/h.

| c) | Rýchlostný interval dobehu (

  ) |
| --- | --- |

c)

Formula

± 1 %

0,1 km/h.

| d) | Čas dobehu (Δt) |
| --- | --- |

d)

Čas dobehu (Δt)

± 0,5 %

0,01 s

| e) | Celková hmotnosť vozidla (mk + mrid) |
| --- | --- |

e)

Celková hmotnosť vozidla (mk + mrid)

± 0,5 %

1,0 kg

| f) | Rýchlosť vetra |
| --- | --- |

f)

Rýchlosť vetra

± 10 %

0,1 m/s

| g) | Smer vetra |
| --- | --- |

g)

Smer vetra

—

5°

| h) | Teploty |
| --- | --- |

h)

Teploty

± 1 K

1 K

| i) | Barometrický tlak: |
| --- | --- |

i)

Barometrický tlak:

—

0,2 kPa

| j) | Vzdialenosť |
| --- | --- |

j)

Vzdialenosť

± 0,1 %

1 m

| k) | Čas |
| --- | --- |

k)

Čas

± 0,1 s

0,1 s

5.   Skúšobné postupy

5.1   Opis skúšky typu I

Skúšobné vozidlo sa v závislosti od jeho kategórie podrobí skúške s ohľadom na požiadavky na skúšku typu I uvedených v bode 5.

5.1.1   Skúška typu I (overovanie priemerných emisií plynných znečisťujúcich látok, emisií CO2 a spotreby paliva v charakteristickom jazdnom cykle)

5.1.1.1   Skúška sa vykonáva spôsobom opísaným v bode 5.2. Plyny sa zachytávajú a analyzujú predpísanými spôsobmi.

5.1.1.2   Počet skúšok

5.1.1.2.1   Počet skúšok sa určuje podľa obrázku 1-5. Ri1 až Ri3 opisujú konečné výsledky merania od prvej skúšky (č. 1) po tretiu skúšku (č. 3) a plynné znečisťujúce látky, emisie oxidu uhličitého, spotrebu paliva alebo elektrický rozsah podľa prílohy VII. „Lx“ predstavuje hraničné hodnoty L1 až L5 vymedzené v častiach A, B a C prílohy VI k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013.

5.1.1.2.2   V každej skúške sa určujú hmotnosti oxidu uhoľnatého, uhľovodíkov, oxidov dusíka, oxidu uhličitého a paliva spotrebovaného počas skúšky. Hmotnosť tuhých častíc sa určuje len pri (pod-)kategóriách uvedených v častiach A a B prílohy VI k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013 (pozri vysvetlivky 8 a 9 na konci prílohy VIII k uvedenému nariadeniu).

Obrázok 1-5

Vývojový diagram pre počet skúšok typu I

Image

5.2   Skúšky typu I

5.2.1   Prehľad

5.2.1.1   Skúška typu I pozostáva z predpísaných postupností prípravy dynamometra, čerpania pohonných látok, parkovania a prevádzkových podmienok.

5.2.1.2   Skúška je určená na stanovenie emisií uhľovodíkov, oxidu uhoľnatého, oxidov dusíka, oxidu uhličitého a prípadne hmotnostných emisií tuhých častíc a spotreby paliva/energie, ako aj elektrického rozsahu pri simulácii prevádzky v reálnom svete. Skúška pozostáva z naštartovania motora a prevádzky vozidla kategórie L na vozidlovom dynamometri počas stanoveného jazdného cyklu. Proporcionálna časť emisií riedených výfukových plynov sa nepretržite odoberá na následnú analýzu s použitím zariadenia na odber vzoriek s konštantným objemom (premenlivým riedením) (CVS).

5.2.1.3   Okrem prípadov nesprávneho fungovania alebo poruchy komponentu musia počas všetkých postupov fungovať všetky systémy regulácie emisií nainštalované alebo vstavané do skúšobného vozidla kategórie L.

5.2.1.4   Koncentrácie pozadia sa merajú pri všetkých zložkách emisií, pri ktorých sa vykonávajú merania emisií. Na skúšanie výfukových plynov si to vyžaduje odber vzoriek a analýzu riediaceho vzduchu.

5.2.1.5   Meranie tuhých častíc pozadia

Úroveň tuhých častíc na pozadí riediaceho vzduchu sa môže určiť tak, že sa riediaci vzduch nechá prechádzať cez filter tuhých častíc. Ten sa odoberá z rovnakého bodu ako vzorka tuhých častíc, ak sa používa meranie tuhých častíc podľa prílohy VI časť A k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013. Jedno meranie možno vykonať pred skúškou alebo po nej. Merania hmotnosti tuhých znečisťujúcich častíc možno korigovať odpočítaním hodnoty pozadia od systému riedenia. Prípustná hodnota pozadia je ≤ 1 mg/km (alebo ekvivalentná hmota na filtri). Ak hodnota pozadia prekročí túto úroveň, použije sa predvolená hodnota 1 mg/km (alebo ekvivalentná hmota na filtri). Ak sa odpočítaním hodnoty pozadia získa záporný výsledok, hmotnosť tuhých častíc sa považuje za nulovú.

5.2.2   Nastavenie a overenie dynamometra

5.2.2.1   Príprava skúšobného vozidla

5.2.2.1.1   Výrobca poskytne doplnkové príslušenstvo a adaptéry potrebné na umiestnenie vypúšťacích otvorov v najnižšom možnom bode palivovej(-ých) nádrže(-í) inštalovaných na vozidle a na zabezpečenie odberu vzoriek výfukových plynov.

5.2.2.1.2.   Tlak pneumatík sa nastaví na hodnoty udané výrobcom k spokojnosti technickej služby alebo na hodnoty, pri ktorých sa rýchlosť vozidla počas cestnej skúšky rovná rýchlosti vozidla dosiahnutej na vozidlovom dynamometri.

5.2.2.1.3   Skúšobné vozidlo sa na vozidlovom dynamometri zahreje na rovnaký stav ako pri cestnej skúške.

5.2.2.2   Príprava dynamometra, ak sú nastavenia odvodené od meraní dobehu na ceste

Pred skúškou sa vozidlový dynamometer vhodným spôsobom zahreje na stabilizovanú treciu silu Ff. Zaťaženie na vozidlovom dynamometri FE je z hľadiska jeho konštrukcie zložené z celkovej straty trením Ff, ktorá je súčtom rotačného trecieho odporu vozidlového dynamometra, valivého odporu pneumatík a trecieho odporu rotujúcich častí hnacieho systému vozidla a brzdnej sily jednotky absorbujúcej výkon (pau) Fpau ako v tejto rovnici:

Rovnica 2-15:

Formula

Cieľová sila jazdného odporu F* odvodená z doplnku 5 alebo 7, pokiaľ ide o vozidlo vybavené jedným kolesom na poháňanej náprave, a doplnku 8, pokiaľ ide o vozidlo s dvoma alebo viacerými kolesami na poháňaných nápravách, sa reprodukuje na vozidlovom dynamometri v súlade s rýchlosťou vozidla, t. j.:

Rovnica 2-16

Formula

Celková strata trením Ff na vozidlovom dynamometri sa meria metódou uvedenou v bodoch 5.2.2.2.1 alebo 5.2.2.2.2.

5.2.2.2.1   Pohon vozidlovým dynamometrom

Táto metóda sa uplatňuje len v prípade dynamometrov schopných poháňať vozidlo kategórie L. Vozidlový dynamometer poháňa skúšobné vozidlo stále pri referenčnej rýchlosti v0 so zaradeným prevodovým stupňom a uvoľnenou spojkou. Celková strata trením Ff (v0) pri referenčnej rýchlosti v0 je daná silou vozidlového dynamometra.

5.2.2.2.2   Dobeh bez absorpcie

Metóda merania času dobehu sa považuje za metódu dobehu na meranie celkovej straty trením Ff. Dobeh vozidla sa vykonáva na vozidlovom dynamometri postupom opísaným v doplnku 5 alebo 7, pokiaľ ide o vozidlo vybavené jedným kolesom na poháňanej náprave, a doplnku 8, pokiaľ ide o vozidlo s dvoma alebo viacerými kolesami na poháňanej(-ých) náprave(-ách), pri nulovej absorpcii vozidlového dynamometra. Meria sa čas dobehu Δti zodpovedajúci referenčnej rýchlosti v0. Meranie sa vykoná aspoň trikrát a stredný čas dobehu Formula sa vypočíta pomocou tejto rovnice:

Rovnica 2-17:

Formula

5.2.2.2.3   Celková strata trením

Celková strata trením Ff(v0) pri referenčnej rýchlosti v0 sa vypočíta pomocou tejto rovnice:

Rovnica 2-18:

Formula

5.2.2.2.4   Výpočet sily jednotky absorbujúcej výkon

Sila Fpau(v0), ktorú absorbuje vozidlový dynamometer pri referenčnej rýchlosti v0, sa vypočíta odpočítaním Ff(v0) od cieľovej sily jazdného odporu F*(v0) ako v tejto rovnici:

Rovnica 2-19:

Formula

5.2.2.2.5   Nastavenie vozidlového dynamometra

V závislosti od typu sa vozidlový dynamometer nastavuje jedným zo spôsobov opísaných v bodoch 5.2.2.2.5.1 až 5.2.2.2.5.4. Zvolené nastavenie sa použije na merania emisií znečisťujúcich látok a CO2, ako aj na merania energetickej účinnosti (spotreba paliva/energie a elektrický rozsah) stanovenej v prílohe VII.

5.2.2.2.5.1   Vozidlový dynamometer s polygonálnou funkciou

V prípade vozidlového dynamometra s polygonálnou funkciou, u ktorého sú absorpčné charakteristiky určené hodnotami zaťaženia v niekoľkých rýchlostných bodoch, sa ako nastavovacie body zvolia aspoň tri špecifikované rýchlosti vrátane referenčnej rýchlosti. V každom bode nastavenia sa vozidlový dynamometer nastaví na hodnotu Fpau (vj) získanú v bode 5.2.2.2.4.

5.2.2.2.5.2   Vozidlový dynamometer s riadením koeficientov

Vozidlový dynamometer s riadením koeficientov, ktorého absorpčné charakteristiky sú určené danými koeficientmi polynomickej funkcie, sa hodnota Fpau (vj) pri každej špecifikovanej rýchlosti vypočíta postupom uvedeným v bode 5.2.2.2.

Predpokladajúc, že zaťažovacie charakteristiky sú:

Rovnica 2-20:

Formula

kde:

koeficienty a, b a c sa určia metódou polynomickej regresie.

Vozidlový dynamometer sa nastaví na koeficienty a, b a c získané metódou polynomickej regresie.

5.2.2.2.5.3   Vozidlový dynamometer s polygonálnym digitálnym regulátorom pre F*

V prípade vozidlového dynamometra s polygonálnym digitálnym regulátorom, kde je procesor začlenený do systému, sa F* zadáva priamo a Δti, Ff a Fpau sa merajú a vypočítavajú automaticky, aby sa na vozidlovom dynamometri nastavila cieľové sila jazdného odporu:

Rovnica 2-21:

Formula

V tomto prípade sa priamo digitálne zadá niekoľko po sebe nasledujúcich bodov zo súboru údajov F*
  j a vj, vykoná sa dobeh a odmeria sa čas dobehu Δtj. Keď sa skúšky dobehu niekoľkokrát zopakujú, Fpau sa vypočíta automaticky a nastaví sa pri rýchlostných intervaloch 0,1 km/h vozidla kategórie L v tomto poradí:

Rovnica 2-22:

Formula

Rovnica 2-23:

Formula

Rovnica 2-24:

Formula

5.2.2.2.5.4   Vozidlový dynamometer s digitálnym regulátorom pre koeficienty f*
  0 a f*
  2

V prípade vozidlového dynamometra s digitálnym regulátorom pre koeficienty, kde je procesor začlenený do systému, sa na vozidlovom dynamometri automaticky nastaví cieľová sila jazdného odporu Formula.

V tomto prípade sa priamo digitálne zadajú koeficienty f*
  0 a f*
  2; vykoná sa dobeh a odmeria sa čas dobehu Δti. Fpau sa vypočíta automaticky a nastaví sa pri rýchlostných intervaloch 0,06 km/h vozidla kategórie L v tomto poradí:

Rovnica 2-25:

Formula

Rovnica 2-26:

Formula

Rovnica 2-27:

Formula

5.2.2.2.6   Overenie nastavení dynamometra

5.2.2.2.6.1   Overovacia skúška

Ihneď po počiatočnom nastavení sa na vozidlovom dynamometri odmeria čas dobehu ΔtE zodpovedajúci referenčnej rýchlosti (v0) postupom uvedeným v doplnku 5 alebo 7, pokiaľ ide o vozidlo vybavené jedným kolesom na poháňanej náprave, a doplnku 8, pokiaľ ide o vozidlo s dvoma alebo viacerými kolesami na poháňaných nápravách. Meranie sa vykoná aspoň trikrát a z výsledkov sa vypočíta stredný čas dobehu DtE. Nastavená sila jazdného odporu pri referenčnej rýchlosti FE (v0) na vozidlovom dynamometri sa vypočíta pomocou tejto rovnice:

Rovnica 2-28:

Formula

5.2.2.2.6.2   Výpočet chyby nastavenia

Chyba nastavenia ε sa vypočíta pomocou tejto rovnice:

Rovnica 2-29:

Formula

Vozidlový dynamometer sa musí znova nastaviť, ak chyba nastavenia nespĺňa tieto kritériá:

| | ε ≤ 2 % pre v0≥ 50 km/h |
| --- | --- |

ε ≤ 2 % pre v0≥ 50 km/h

| | ε ≤ 3 % pre 30 km/h ≤ v0< 50 km/h |
| --- | --- |

ε ≤ 3 % pre 30 km/h ≤ v0< 50 km/h

| | ε ≤ 10 % pre v0< 30 km/h |
| --- | --- |

ε ≤ 10 % pre v0< 30 km/h

Postup uvedený v bodoch 5.2.2.2.6.1 až 5.2.2.2.6.2 sa opakuje dovtedy, kým chyba nastavenia nespĺňa kritériá. Nastavenie vozidlového dynamometra a spozorované chyby sa zaznamenajú. Vzory záznamových formulárov sú uvedené v šablóne skúšobnej správy vypracovanej v súlade s článkom 32 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 168/2013.

5.2.2.3   Príprava dynamometra, ak sú nastavenia odvodené z tabuľky jazdného odporu

5.2.2.3.1   Špecifikovaná rýchlosť vozidla pre vozidlový dynamometer

Jazdný odpor na vozidlovom dynamometri sa overuje pri špecifikovanej rýchlosti vozidla v. Overia sa najmenej štyri špecifikované rýchlosti. Rozsah špecifikovaných rýchlostných bodov vozidla (interval medzi maximálnym a minimálnym bodom) rozširuje buď stranu referenčnej rýchlosti, alebo rozsah referenčných rýchlostí v prípade viac ako jednej referenčnej rýchlosti najmenej o Δv podľa definície v doplnku 5 až 7, pokiaľ ide o vozidlo vybavené jedným kolesom na poháňanej náprave, a doplnku 8, pokiaľ ide o vozidlo s dvoma alebo viacerými kolesami na poháňaných nápravách. Špecifikované rýchlostné body vrátane bodov referenčnej rýchlosti nesmú byť navzájom vzdialené viac než 20 km/h a interval špecifikovaných rýchlostí musí byť rovnaký.

5.2.2.3.2   Overovanie vozidlového dynamometra

5.2.2.3.2.1   Ihneď po prvom nastavení sa na vozidlovom dynamometri odmeria čas dobehu zodpovedajúci špecifikovanej rýchlosti. Vozidlo sa počas merania času dobehu na vozidlovom dynamometri nesmie nastavovať. Čas dobehu sa začína merať vtedy, keď rýchlosť vozidlového dynamometra prekročí maximálnu rýchlosť skúšobného cyklu.

5.2.2.3.2.2   Meranie sa vykoná aspoň trikrát a z výsledkov sa vypočíta stredný čas dobehu ΔtE.

5.2.2.3.2.3   Nastavená sila jazdného odporu FE(vj) pri špecifikovanej rýchlosti na vozidlovom dynamometri sa vypočíta pomocou tejto rovnice:

Rovnica 2-30:

Formula

5.2.2.3.2.4   Chyba nastavenia ε pri špecifikovanej rýchlosti sa vypočíta pomocou tejto rovnice:

Rovnica 2-31:

Formula

5.2.2.3.2.5   Vozidlový dynamometer sa musí znova nastaviť, ak chyba nastavenia nespĺňa tieto kritériá:

| | ε ≤ 2 % pre v ≥ 50 km/h |
| --- | --- |

ε ≤ 2 % pre v ≥ 50 km/h

| | ε ≤ 3 % pre 30 km/h ≤ v < 50 km/h |
| --- | --- |

ε ≤ 3 % pre 30 km/h ≤ v < 50 km/h

| | ε ≤ 10 % pre v ≥ 30 km/h |
| --- | --- |

ε ≤ 10 % pre v ≥ 30 km/h

5.2.2.3.2.6   Postup opísaný v bodoch 5.2.2.3.2.1 až 5.2.2.3.2.5 sa opakuje dovtedy, kým chyba nastavenia nespĺňa kritériá. Nastavenie vozidlového dynamometra a spozorované chyby sa zaznamenajú.

5.2.2.4   Systém vozidlového dynamometra musí spĺňať metódy kalibrácie a overovania stanovené v doplnku 3.

5.2.3   Kalibrácia analyzátorov

5.2.3.1   Množstvo plynu sa pri určenom tlaku zodpovedajúcom správnej funkcii zariadenia zavedie do analyzátora pomocou prietokomeru a redukčného tlakového ventilu namontovaného na každej tlakovej plynovej fľaši. Prístroj sa nastaví tak, aby ako ustálenú hodnotu udával hodnotu uvedenú na štandardnej plynovej fľaši. Vychádza sa z nastavenia získaného s plynovou fľašou s najväčším obsahom a krivka odchýlky prístroja sa zakreslí ako funkcia obsahu rôznych použitých štandardných plynových fliaš. Plameňový ionizačný analyzátor sa musí pravidelne prekalibrovať v intervaloch nie dlhších ako jeden mesiac pomocou zmesi vzduchu s propánom alebo vzduchu s hexánom s menovitými koncentráciami uhľovodíkov, ktoré sa rovnajú 50 % a 90 % plného rozsahu stupnice.

5.2.3.2   V rovnakých intervaloch sa kontrolujú aj nedisperzné infračervené absorpčné analyzátory pomocou zmesí dusíka a CO a dusíka a CO2 v menovitých koncentráciách, ktoré sa rovnajú 10, 40, 60, 85 a 90 % plného rozsahu stupnice.

5.2.3.3   Na kalibráciu chemiluminiscenčného analyzátora NOX sa používajú zmesi dusíka/oxidu dusnatého (NO) s menovitými koncentráciami, ktoré sa rovnajú 50 % a 90 % plného rozsahu stupnice. Kalibrácia všetkých troch typov analyzátorov sa kontroluje pred každou sériou skúšok pomocou zmesí plynov, ktoré sa merajú v koncentrácii rovnajúcej sa 80 % plného rozsahu stupnice. Na zriedenie 100 % kalibračného plynu na potrebnú koncentráciu možno použiť riediace zariadenie.

5.2.3.4   Postup kontroly odozvy ohrievaného plameňového ionizačného detektora (FID) (analyzátora) na uhľovodíky

5.2.3.4.1   Optimalizácia odozvy detektora

FID sa nastaví podľa špecifikácií výrobcu. Na optimalizáciu odozvy na najbežnejší prevádzkový rozsah sa použije propán vo vzduchu.

5.2.3.4.2   Kalibrácia analyzátora uhľovodíkov

Analyzátor sa kalibruje pomocou propánu vo vzduchu a čisteného syntetického vzduchu (pozri bod 5.2.3.6).

Kalibračná krivka sa zostrojí podľa opisu v bode 5.2.3.1 až 5.2.3.3.

5.2.3.4.3   Faktory odozvy rôznych uhľovodíkov a odporúčané limity

Faktor odozvy (Rf) na určité druhy uhľovodíkov je pomer hodnoty C1 odčítanej na FID ku koncentrácii plynu vo fľaši, vyjadrený ako ppm C1.

Koncentrácia skúšobného plynu musí byť na takej úrovni, ktorá poskytuje odozvu približne 80 % odchýlky od plného rozsahu stupnice pre prevádzkový rozsah. Koncentrácia musí byť známa s presnosťou 2 % vo vzťahu ku gravimetrickému štandardu vyjadrenému v jednotkách objemu. Okrem toho, plynová fľaša sa musí 24 hodín predkondicionovať pri teplote od 293,2 K do 303,2 K (20 °C až 30 °C).

Faktory odozvy sa určuje pri uvádzaní analyzátora do prevádzky a po dlhších servisných intervaloch. Skúšobné plyny a odporúčané faktory odozvy použité pri skúške sú:

| | metán a čistený vzduch: 1,00 < Rf < 1,15
  alebo 1,00 < Rf < 1,05 v prípade vozidiel poháňaných NG/biometánom |
| --- | --- |

metán a čistený vzduch: 1,00 < Rf < 1,15

alebo 1,00 < Rf < 1,05 v prípade vozidiel poháňaných NG/biometánom

| | propylén a čistený vzduch: 0,90 < Rf < 1,00 |
| --- | --- |

propylén a čistený vzduch: 0,90 < Rf < 1,00

| | toluén a čistený vzduch: 0,90 < Rf < 1,00 |
| --- | --- |

toluén a čistený vzduch: 0,90 < Rf < 1,00

Tieto hodnoty sa vzťahujú na faktor odozvy (Rf) 1,00 na propán a čistený vzduch.

5.2.3.5   Postupy kalibrácie a overovania zariadenia na meranie hmotnostných emisií tuhých častíc

5.2.3.5.1   Kalibrácia prietokomera

Technická služba skontroluje, či bolo pre prietokomer vydané osvedčenie preukazujúce zhodu so zodpovedajúcou normou v rámci 12 mesiacov pred skúškou, alebo od opravy, alebo zmeny, ktorá môže ovplyvniť kalibráciu.

5.2.3.5.2   Kalibrácia mikrováh

Technická služba skontroluje, či bolo pre mikrováhy vydané osvedčenie preukazujúce zhodu so zodpovedajúcou normou v rámci 12 mesiacov pred skúškou.

5.2.3.5.3   Váženie referenčného filtra

Na určenie hmotnosti referenčného filtra sa do 8 hodín pred vážením filtra, ale pokiaľ možno súčasne s vážením filtra, odvážia najmenej dva nepoužité referenčné filtre. Referenčné filtra sú rovnakej veľkosti a z rovnakého materiálu ako odberový filter.

Ak sa špecifická hmotnosť ktoréhokoľvek referenčného filtra zmení medzi váženiami filtra o viac ako ± 5 μg, odberový filter a referenčné filtre sa vo vážiacej miestnosti predkondicionujú a potom odvážia.

Váženie je založené na porovnaní špecifickej hmotnosti referenčného filtra a kolísavého priemeru špecifických hmotností daného filtra.

Kolísavý priemer sa vypočíta zo špecifických hmotností zhromaždených v čase od umiestnenia referenčných filtrov do vážiacej miestnosti. Obdobie priemerovania je jeden až 30 dní.

Viacnásobné prekondicionovanie a prevažovanie vzorky a referenčných filtrov je povolené do 80 hodín po odmeraní plynov v emisnej skúške.

Ak v tomto čase viac ako polovica referenčných filtrov spĺňa kritérium ± 5 μg, váženie odberového filtra možno považovať za platné.

Ak sa na konci tohto obdobia použijú dva referenčné filtre a jeden filter nespĺňa kritérium ± 5 μg, váženie odberového filtra sa môže považovať za platné za predpokladu, že súčet absolútnych rozdielov medzi špecifickým a kolísavým priemerom dvoch referenčných filtrov nie je väčší ako 10 μg.

Ak kritérium ± 5 μg spĺňa menej ako polovica referenčných filtrov, odberový filter sa vyhodí a emisná skúška sa zopakuje. Po 48 hodinách sa všetky referenčné filtre vyhodia a vymenia.

Referenčné filtre sa v každom prípade musia vymieňať aspoň každých 30 dní a to takým spôsobom, aby sa žiaden odberový filter nevážil bez porovnania s referenčným filtrom, ktorý bol vo vážiacej miestnosti aspoň jeden deň.

Ak nie sú splnené kritériá stability vážiacej miestnosti uvedené v bode 4.5.3.12.1.3.4, ale váženie referenčných filtrov spĺňa kritériá uvedené v bode 5.2.3.5.3, výrobca vozidla má možnosť akceptovať hmotnosti odberových filtrov alebo vyhlásiť skúšky za neplatné, nastaviť regulačný systém vážiacej miestnosti a zopakovať skúšku.

Obrázok 1-6

Konfigurácia sondy na odber vzoriek tuhých častíc

| | |
| --- | --- |

Image

Image

5.2.3.6   Referenčné plyny

5.2.3.6.1   Čisté plyny

Na kalibráciu a prevádzku musia byť v prípade potreby k dispozícii tieto čisté plyny:

| | čistený dusík: (čistota: ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO); |
| --- | --- |

čistený dusík: (čistota: ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO);

| | čistený syntetický vzduch: (čistota: ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO); obsah kyslíka 18 až 21 obj. %; |
| --- | --- |

čistený syntetický vzduch: (čistota: ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO); obsah kyslíka 18 až 21 obj. %;

| | čistený kyslík: (čistota > 99,5 obj. % O2); |
| --- | --- |

čistený kyslík: (čistota > 99,5 obj. % O2);

| | čistený vodík (a zmes obsahujúca hélium): (čistota ≤ 1 ppm C1, ≤ 400 ppm CO2); |
| --- | --- |

čistený vodík (a zmes obsahujúca hélium): (čistota ≤ 1 ppm C1, ≤ 400 ppm CO2);

| | oxid uhoľnatý: (minimálna čistota 99,5 %); |
| --- | --- |

oxid uhoľnatý: (minimálna čistota 99,5 %);

| | propán: (minimálna čistota 99,5 %). |
| --- | --- |

propán: (minimálna čistota 99,5 %).

5.2.3.6.2   Kalibračné plyny a plyny na nastavenie meracieho rozsahu

K dispozícii sú zmesi plynov s týmto chemickým zložením:

| (a) | C3H8 a čistený syntetický vzduch (pozri bod 5.2.3.5.1); |
| --- | --- |

(a)

C3H8 a čistený syntetický vzduch (pozri bod 5.2.3.5.1);

| (b) | CO a čistený dusík; |
| --- | --- |

(b)

CO a čistený dusík;

| (c) | CO2 a čistený dusík; |
| --- | --- |

(c)

CO2 a čistený dusík;

| (d) | NO a čistený dusík (množstvo NO2 obsiahnuté v tomto kalibračnom plyne nesmie prekročiť 5 % obsahu NO). |
| --- | --- |

(d)

NO a čistený dusík (množstvo NO2 obsiahnuté v tomto kalibračnom plyne nesmie prekročiť 5 % obsahu NO).

Skutočná koncentrácia kalibračného plynu musí byť v rozmedzí ± 2 % od stanovenej hodnoty.

5.2.3.6   Kalibrácia a overovanie systému riedenia

Systém riedenia sa musí kalibrovať a overovať a musí zodpovedať požiadavkám doplnku 4.

5.2.4   Predkondicionovanie skúšobného vozidla

5.2.4.1   Skúšobné vozidlo sa premiestni na miesto skúšky a vykonajú sa tieto operácie:

| — | Palivové nádrže sa vyprázdnia cez vypúšťacie otvory palivových nádrží a naplnia sa skúšobným palivom podľa doplnku 2 na polovicu objemu nádrží. |
| --- | --- |

—

Palivové nádrže sa vyprázdnia cez vypúšťacie otvory palivových nádrží a naplnia sa skúšobným palivom podľa doplnku 2 na polovicu objemu nádrží.

| — | Skúšobné vozidlo sa umiestni buď pomocou vlastného pohonu, alebo tlačením na dynamometer a prevádzkuje sa počas príslušného skúšobného cyklu špecifikovaného pre (pod-)kategóriu vozidla uvedenú v doplnku 6. Skúšobné vozidlo nemusí byť studené a môže sa použiť na nastavenie výkonu dynamometra. |
| --- | --- |

—

Skúšobné vozidlo sa umiestni buď pomocou vlastného pohonu, alebo tlačením na dynamometer a prevádzkuje sa počas príslušného skúšobného cyklu špecifikovaného pre (pod-)kategóriu vozidla uvedenú v doplnku 6. Skúšobné vozidlo nemusí byť studené a môže sa použiť na nastavenie výkonu dynamometra.

5.2.4.2   Za predpokladu, že sa neodoberajú vzorky emisií, sa v skúšobných bodoch môžu vykonať cvičné chody počas predpísaného jazdného plánu na účely zistenia minimálnej činnosti škrtiacej klapky, aby sa zachoval správny vzťah medzi rýchlosťou a časom alebo aby sa umožnilo nastavenie systému odberu vzoriek.

5.2.4.3   Do piatich minút po dokončení predkondicionovania sa skúšobné vozidlo z dynamometra odstráni a vlastným pohonom alebo tlačením sa premiestni na miesto úpravy teploty, kde sa zaparkuje. Pred skúškou typu I so studeným štartom sa vozidlo odstaví na 6 až 36 hodín, alebo až kým sa teplota motorového oleja TO, teplota chladiacej kvapaliny TC alebo teplota sedla/tesnenia zapaľovacej sviečky TP (len pri vzduchom chladených motoroch) nevyrovná s teplotou vzduchu miesta úpravy teploty s toleranciou 2 K.

5.2.4.4   Na účel merania tuhých častíc sa 6 až 36 hodín pred skúškami vykoná príslušný skúšobný cyklus z časti A prílohy VI k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013 na základe prílohy IV k uvedenému nariadeniu. Technické podrobnosti príslušného skúšobného cyklu sú stanovené v doplnku 6 a príslušný skúšobný cyklus sa použije aj na predkondicionovanie vozidla. Vykonávajú sa tri po sebe nasledujúce cykly. Dynamometer sa nastaví tak, ako sa uvádza v bode 4.5.6.

5.2.4.5   Na žiadosť výrobcu sa vozidlá vybavené zážihovými motormi s nepriamym vstrekovaním môžu predkondicionovať jedným jazdným cyklom časti jedna, jedným jazdným cyklom časti dva a prípadne dvoma jazdnými cyklami časti tri WMTC.

V skúšobnom zariadení, kde môže byť skúška vozidla s nízkymi emisiami tuhých častíc kontaminovaná zvyškom z predchádzajúcej skúšky vozidla s vysokými emisiami tuhých častíc, sa na predkondicionovanie systému odberu vzoriek odporúča, ak je to možné, aby sa na vozidle s nízkymi emisiami tuhých častíc vykonal 20-minútový jazdný cyklus konštantnou rýchlosťou 120 km/h, alebo v prípade vozidiel, ktoré nemôžu dosiahnuť rýchlosť 120 km/h, pri 70 % maximálnej konštrukčnej rýchlosti, a po ňom tri po sebe nasledujúce cykly časti dva alebo časti tri WMTC.

Po tomto predkondicionovaní a pred skúšaním sa vozidlo ponechá v miestnosti, v ktorej zostáva teplota relatívne konštantná v rozmedzí od 293,2 K do 303,2 K (20 °C až 30 °C). Toto kondicionovanie sa vykonáva aspoň šesť hodín a pokračuje, až kým teplota oleja motora a chladiča, ak je, nie je rovnaká ako teplota miestnosti s toleranciou ± 2 K.

Ak o to požiada výrobca, musí sa skúška vykonať najneskôr do 30 hodín po tom, čo vozidlo vykonalo jazdu pri svojej normálnej teplote.

5.2.4.6   Vozidlá vybavené zážihovým motorom, poháňané LPG, NG/biometánom, H2NG, vodíkom, alebo vybavené tak, aby mohli byť poháňané buď benzínom, LPG, NG/biometánom, H2NG, alebo vodíkom medzi skúškami na prvé plynné referenčné palivo a druhé plynné referenčné palivo, sa pred skúškou predkondicionujú na druhé referenčné palivo. Toto predkondicionovanie na druhé referenčné palivo zahŕňa cyklus predkondicionovania pozostávajúci z cyklov časti jedna, časti dva a časti tri WMTC, ako sa uvádza v doplnku 6. Na žiadosť výrobcu a so súhlasom technickej služby sa toto predkondicionovanie môže rozšíriť. Dynamometer sa nastaví podľa bodu 4.5.6 tejto prílohy.

5.2.5   Emisné skúšky

5.2.5.1   Štartovanie a reštartovanie motora

5.2.5.1.1   Motor sa štartuje podľa postupov štartovania odporúčaných výrobcom. Priebeh skúšobného cyklu sa začína štartom motora.

5.2.5.1.2   Skúšobné vozidlá vybavené automatickými sýtičmi sa prevádzkujú podľa pokynov uvedených v prevádzkových pokynoch výrobcu alebo v príručke majiteľa týkajúcich sa nastavenia sýtiča a radenia na nižšie prevodové stupne od studených vysokých voľnobežných otáčok. V prípade WMTC uvedeného v doplnku 6 sa prevodový stupeň zaradí 15 sekúnd po naštartovaní motora. V prípade potreby sa môže použiť brzda, aby sa zabránilo otáčaniu hnacích kolies. V prípade cyklov ECE R40 alebo 47 sa prevodový stupeň zaradí päť sekúnd pred prvou akceleráciou.

5.2.5.1.3   Skúšobné vozidlá vybavené ručnými sýtičmi sa prevádzkujú podľa pokynov uvedených v prevádzkových pokynoch výrobcu alebo v príručke majiteľa. Ak sú v pokynoch uvedené časy, bod prevádzky možno určiť do 15 sekúnd od odporúčaného času.

5.2.5.1.4   Ak je potrebné udržať motor v chode, obsluha môže použiť sýtič, škrtiacu klapku atď.

5.2.5.1.5   Ak v prevádzkových pokynoch výrobcu alebo v príručke majiteľa nie je uvedený postup štartovania zahriateho motora, motor (motory s automatickými a ručnými sýtičmi) sa štartujú otvorením škrtiacej klapky asi na polovicu zdvihu a roztáčaním motora, až kým nenaštartuje.

5.2.5.1.6   Ak počas studeného štartu vozidlo po desiatich sekundách roztáčania alebo desiatich cykloch mechanizmu ručného štartu nenaštartuje, roztáčanie sa zastaví a určí sa dôvod poruchy štartovania. Otáčkomer na systéme odberu vzorky s konštantným objemom sa vypne a solenoidné ventily systému odberu vzoriek sa počas diagnostickej periódy umiestnia do polohy „obtok“. Okrem toho sa počas diagnostickej periódy buď vypne dúchadlo CVS, alebo sa od výfuku odpojí výfuková trubica.

5.2.5.1.7   Ak zlyhanie štartu spôsobila prevádzková chyba, skúšobné vozidlo preprogramuje na skúšanie pri studenom štarte. Ak zlyhanie štartu spôsobila porucha vozidla, možno vykonať nápravné opatrenie (pri dodržaní ustanovení neplánovanej údržby) v čase kratšom ako 30 minút a skúška pokračuje. Systém odberu vzoriek sa znova aktivuje zároveň so začiatkom roztáčania. Keď motor naštartuje, začína sa čas sled jazdného plánu. Ak zlyhanie štartu spôsobila porucha vozidla a vozidlo nemožno naštartovať, skúška sa anuluje, vozidlo sa odstráni z dynamometra, vykoná sa nápravná akcia (pri dodržaní ustanovení neplánovanej údržby) a vozidlo sa preprogramuje na skúšku. Nahlási sa dôvod poruchy (ak sa zistí) a nápravná akcia.

5.2.5.1.8   Ak vozidlo pri teplom štarte nenaštartuje po desiatich sekundách roztáčania alebo desiatich cykloch mechanizmu ručného štartu, roztáčanie sa zastaví, skúška sa anuluje, vozidlo sa odstráni z dynamometra, vykoná sa nápravná akcia a vozidlo sa preprogramuje na skúšku. Nahlási sa dôvod poruchy (ak sa zistí) a nápravná akcia.

5.2.5.1.9   Ak motor „štartuje falošne“, obsluha zopakuje odporúčaný postup štartovania (ako je znovunastavenie sýtiča atď.).

5.2.5.2   Zhasnutie motora

5.2.5.2.1   Ak motor počas periódy voľnobehu zhasne, okamžite sa znovu naštartuje a skúška pokračuje. Ak motor nemožno naštartovať dostatočne rýchlo, aby vozidlo mohlo dodržať predpísanú nasledujúcu akceleráciu, indikátor jazdného plánu sa zastaví. Indikátor jazdného plánu sa znova aktivuje po reštartovaní vozidla.

5.2.5.2.2   Ak motor zhasne počas nejakého iného prevádzkového režimu než je voľnobeh, indikátor jazdného plánu sa zastaví, skúšobné vozidlo sa reštartuje a akceleruje na rýchlosť požadovanú podľa jazdného plánu a skúška pokračuje. Počas akcelerácie na tento bod sa radenie prevodových stupňov vykonáva súlade s bodom 4.5.5.

5.2.5.2.3   Ak sa skúšané vozidlo nenaštartuje do jednej minúty skúška sa anuluje, vozidlo sa odstráni z dynamometra, vykoná sa nápravná akcia a vozidlo sa preprogramuje na skúšku. Nahlási sa dôvod poruchy (ak sa zistí) a nápravná akcia.

5.2.6   Jazdné pokyny

5.2.6.1   Skúšobné vozidlo jazdí s minimálnym pohybom škrtiacej klapky, aby si udržalo požadovanú rýchlosť. Nie je povolené súčasne používať brzdu aj škrtiacu klapku.

5.2.6.2   Ak skúšobné vozidlo nemôže akcelerovať na špecifikovanú rýchlosť, jazdí s naplno otvorenou škrtiacou klapkou, až kým rýchlosť valca nedosiahne hodnotu predpísanú pre tento čas v jazdnom pláne.

5.2.7   Priebeh skúšky na dynamometri

5.2.7.1   Úplná skúška na dynamometri pozostáva z po sebe idúcich častí opísaných v bode 4.5.4.

5.2.7.2   Pri každej skúške sa vykonajú tieto kroky:

| a) | hnacie kolesá vozidla sa umiestnia na dynamometer bez naštartovania motora; |
| --- | --- |

a)

hnacie kolesá vozidla sa umiestnia na dynamometer bez naštartovania motora;

| b) | aktivuje sa chladiaci ventilátor vozidla; |
| --- | --- |

b)

aktivuje sa chladiaci ventilátor vozidla;

| c) | pri všetkých skúšobných vozidlách selektorový ventil systému odberu vzoriek v polohe „obtok“ pripojí vyprázdnené odberové vaky k systémom odberu vzoriek zriedeného výfukového plynu a riediaceho vzduchu; |
| --- | --- |

c)

pri všetkých skúšobných vozidlách selektorový ventil systému odberu vzoriek v polohe „obtok“ pripojí vyprázdnené odberové vaky k systémom odberu vzoriek zriedeného výfukového plynu a riediaceho vzduchu;

| d) | naštartuje sa CVS (ak už nie je naštartovaný), odberové čerpadlá a záznamník teploty (výmenník tepla systému odberu vzorky s konštantným objemom, ak sa použije, a odberové potrubia sa predhrejú na svoje príslušné teploty pred začiatkom skúšky); |
| --- | --- |

d)

naštartuje sa CVS (ak už nie je naštartovaný), odberové čerpadlá a záznamník teploty (výmenník tepla systému odberu vzorky s konštantným objemom, ak sa použije, a odberové potrubia sa predhrejú na svoje príslušné teploty pred začiatkom skúšky);

| e) | prietoky vzoriek sa upravia na požadovanú hodnotu a zariadenia na meranie prietoku plynu sa nastavia na nulu;






  — | pokiaľ ide o vzorky plynu odoberané do vaku (s výnimkou uhľovodíkov), minimálny prietok je 0,08 litrov za sekundu, |
| --- | --- | --- |

e)

prietoky vzoriek sa upravia na požadovanú hodnotu a zariadenia na meranie prietoku plynu sa nastavia na nulu;

—

pokiaľ ide o vzorky plynu odoberané do vaku (s výnimkou uhľovodíkov), minimálny prietok je 0,08 litrov za sekundu,

| — | pokiaľ ide o vzorky uhľovodíkov, minimálny prietok plameňového ionizačného detektora (FID) (alebo ohrievaného plameňového ionizačného detektora (HFID) v prípade vozidiel poháňaných metanolom) je 0,031 litra za sekundu; |
| --- | --- |

—

pokiaľ ide o vzorky uhľovodíkov, minimálny prietok plameňového ionizačného detektora (FID) (alebo ohrievaného plameňového ionizačného detektora (HFID) v prípade vozidiel poháňaných metanolom) je 0,031 litra za sekundu;

| f) | na výfuky vozidla sa pripojí pružná výfuková trubica; |
| --- | --- |

f)

na výfuky vozidla sa pripojí pružná výfuková trubica;

| g) | naštartuje sa zariadenie na meranie prietoku plynu, selektorové ventily systému odberu vzoriek sa umiestnia priamo do toku vzorky do „prechodného“ odberového vaku, „prechodného“ odberového vaku riediaceho vzduchu, otočí sa kľúčom a začne sa roztáčanie motora; |
| --- | --- |

g)

naštartuje sa zariadenie na meranie prietoku plynu, selektorové ventily systému odberu vzoriek sa umiestnia priamo do toku vzorky do „prechodného“ odberového vaku, „prechodného“ odberového vaku riediaceho vzduchu, otočí sa kľúčom a začne sa roztáčanie motora;

| h) | zaradí sa prevodový stupeň; |
| --- | --- |

h)

zaradí sa prevodový stupeň;

| i) | začína úvodná akcelerácia vozidla podľa jazdného programu; |
| --- | --- |

i)

začína úvodná akcelerácia vozidla podľa jazdného programu;

| j) | vozidlo sa prevádzkuje podľa jazdných cyklov uvedených v bode 4.5.4.; |
| --- | --- |

j)

vozidlo sa prevádzkuje podľa jazdných cyklov uvedených v bode 4.5.4.;

| k) | na konci časti 1 alebo časti 1 v studených podmienkach sa súčasne prepnú prúdy vzoriek z prvých vakov a vzoriek do druhých vakov, vypne sa zariadenie na meranie prietoku plynu č. 1 a zapne sa zariadenie na meranie prietoku plynu č 2; |
| --- | --- |

k)

na konci časti 1 alebo časti 1 v studených podmienkach sa súčasne prepnú prúdy vzoriek z prvých vakov a vzoriek do druhých vakov, vypne sa zariadenie na meranie prietoku plynu č. 1 a zapne sa zariadenie na meranie prietoku plynu č 2;

| l) | v prípade vozidiel schopných absolvovať časť 3 WMTC sa na konci časti 2 súčasne prepnú prúdy vzoriek z prvých vakov a vzoriek do druhých vakov, vypne sa zariadenie na meranie prietoku plynu č. 2 a zapne sa zariadenie na meranie prietoku plynu č. 3; |
| --- | --- |

l)

v prípade vozidiel schopných absolvovať časť 3 WMTC sa na konci časti 2 súčasne prepnú prúdy vzoriek z prvých vakov a vzoriek do druhých vakov, vypne sa zariadenie na meranie prietoku plynu č. 2 a zapne sa zariadenie na meranie prietoku plynu č. 3;

| m) | pred začiatkom novej časti sa zaznamenajú namerané otáčky valca alebo hriadeľa a otáčkomer sa vynuluje alebo prepne na druhý otáčkomer. Vzorky výfukového plynu a riediaceho vzduchu sa čo najskôr presunú do systému analýzy a spracujú podľa bodu 6 tak, aby sa na všetkých analyzátoroch získala stabilizovaná hodnota vzorky výfukového plynu vo vaku do 20 minút od ukončenia fázy odberu vzoriek v skúške; |
| --- | --- |

m)

pred začiatkom novej časti sa zaznamenajú namerané otáčky valca alebo hriadeľa a otáčkomer sa vynuluje alebo prepne na druhý otáčkomer. Vzorky výfukového plynu a riediaceho vzduchu sa čo najskôr presunú do systému analýzy a spracujú podľa bodu 6 tak, aby sa na všetkých analyzátoroch získala stabilizovaná hodnota vzorky výfukového plynu vo vaku do 20 minút od ukončenia fázy odberu vzoriek v skúške;

| n) | motor sa vypne dve sekundy po ukončení poslednej časti skúšky; |
| --- | --- |

n)

motor sa vypne dve sekundy po ukončení poslednej časti skúšky;

| o) | ihneď po skončení periódy odberu vzoriek sa vypne chladiaci ventilátor; |
| --- | --- |

o)

ihneď po skončení periódy odberu vzoriek sa vypne chladiaci ventilátor;

| p) | vypne sa zariadenie na odber vzoriek s konštantným objemom (CVS) alebo Venturiho trubica s kritickým prietokom (CFV), alebo sa z výfukov vozidla odpojí výfuková trubica; |
| --- | --- |

p)

vypne sa zariadenie na odber vzoriek s konštantným objemom (CVS) alebo Venturiho trubica s kritickým prietokom (CFV), alebo sa z výfukov vozidla odpojí výfuková trubica;

| q) | z výfuku vozidla sa odpojí výfuková trubica a vozidlo sa odstráni z dynamometra; |
| --- | --- |

q)

z výfuku vozidla sa odpojí výfuková trubica a vozidlo sa odstráni z dynamometra;

| r) | na porovnanie a analýzu sa údaje o emisiách (riedenom plyne), ako aj výsledky odberového vaku monitorujú v sekundových intervaloch. |
| --- | --- |

r)

na porovnanie a analýzu sa údaje o emisiách (riedenom plyne), ako aj výsledky odberového vaku monitorujú v sekundových intervaloch.

6.   Analýza výsledkov

6.1   Skúšky typu I

6.1.1   Analýza emisií výfukových plynov a spotreby paliva

6.1.1.1   Analýza vzoriek vo vakoch

Analýza sa začne čo najskôr a v každom prípade najneskôr 20 minút po skončení skúšok s cieľom určiť:

| — | koncentrácie uhľovodíkov, oxidu uhoľnatého, oxidov dusíka a oxidu uhličitého vo vzorke riediacieho vzduchu obsiahnutého vo vaku(-och) B, |
| --- | --- |

—

koncentrácie uhľovodíkov, oxidu uhoľnatého, oxidov dusíka a oxidu uhličitého vo vzorke riediacieho vzduchu obsiahnutého vo vaku(-och) B,

| — | koncentrácie uhľovodíkov, oxidu uhoľnatého, oxidov dusíka a oxidu uhličitého vo vzorke zriedených výfukových plynov obsiahnutých vo vaku(-och) A. |
| --- | --- |

—

koncentrácie uhľovodíkov, oxidu uhoľnatého, oxidov dusíka a oxidu uhličitého vo vzorke zriedených výfukových plynov obsiahnutých vo vaku(-och) A.

6.1.1.2   Kalibrácia analyzátorov a výsledky koncentrácií

Analýza výsledkov sa vykonáva v týchto krokoch:

| a) | pred každou analýzou vzorky sa rozsah analyzátora, ktorý sa použije pre každú znečisťujúcu látku, nastaví na nulu pomocou vhodného nulovacieho plynu; |
| --- | --- |

a)

pred každou analýzou vzorky sa rozsah analyzátora, ktorý sa použije pre každú znečisťujúcu látku, nastaví na nulu pomocou vhodného nulovacieho plynu;

| b) | analyzátory sa nastavia podľa kalibrovacích kriviek pomocou plynov na nastavenie meracieho rozsahu s menovitými koncentráciami od 70 do 100 % rozsahu; |
| --- | --- |

b)

analyzátory sa nastavia podľa kalibrovacích kriviek pomocou plynov na nastavenie meracieho rozsahu s menovitými koncentráciami od 70 do 100 % rozsahu;

| c) | znova sa skontrolujú nuly analyzátorov. Ak sa odčítané hodnoty líšia o viac než 2 % rozsahu nastaveného v písmene b), postup sa opakuje; |
| --- | --- |

c)

znova sa skontrolujú nuly analyzátorov. Ak sa odčítané hodnoty líšia o viac než 2 % rozsahu nastaveného v písmene b), postup sa opakuje;

| d) | vzorky sa analyzujú; |
| --- | --- |

d)

vzorky sa analyzujú;

| e) | po analýze sa s použitím rovnakých plynov prekontrolujú nulové a kalibračné body. Ak sú odčítané hodnoty v rámci 2 % hodnôt uvedených v písmene c), analýza sa považuje za prijateľnú; |
| --- | --- |

e)

po analýze sa s použitím rovnakých plynov prekontrolujú nulové a kalibračné body. Ak sú odčítané hodnoty v rámci 2 % hodnôt uvedených v písmene c), analýza sa považuje za prijateľnú;

| f) | prietoky a tlaky rôznych plynov musia byť vo všetkých bodoch tejto časti rovnaké ako počas kalibrácie analyzátorov; |
| --- | --- |

f)

prietoky a tlaky rôznych plynov musia byť vo všetkých bodoch tejto časti rovnaké ako počas kalibrácie analyzátorov;

| g) | uznanou hodnotou koncentrácie každej znečisťujúcej látky nameranej v plynoch je hodnota odčítaná po ustálení meracieho zariadenia. |
| --- | --- |

g)

uznanou hodnotou koncentrácie každej znečisťujúcej látky nameranej v plynoch je hodnota odčítaná po ustálení meracieho zariadenia.

6.1.1.3   Meranie prejdenej vzdialenosti

Vzdialenosť (S), ktorú obvod valca skutočne prejde počas časti skúšky, sa vypočíta vynásobením počtu otáčok odčítaných z otáčkomera (pozri bod 5.2.7). Vzdialenosť je vyjadrená v km.

6.1.1.4   Určovanie množstva emitovaného plynu

Oznamované výsledky skúšok sa vypočítavajú za každú skúšku a každú časť cyklu pomocou nasledujúcich vzorcov. Výsledky všetkých emisných skúšok sa zaokrúhľujú metódou zaokrúhľovania uvedenou v norme ASTM E 29-67 na tri desatinné miesta podľa príslušnej normy.

6.1.1.4.1   Celkový objem riedeného plynu

Celkový objem riedeného plynu vyjadrený v m3/časť cyklu, upravený na referenčné podmienky teploty 273,2 K (0 °C ) a tlaku 101,3 kPa, sa vypočíta takto:

Rovnica 2-32:

Formula

kde:

| | V0 je objem plynu vytlačeného čerpadlom P počas jednej otáčky vyjadrený v m3/ot. Tento objem je funkciou rozdielov medzi prierezmi vstupnej a výstupnej časti čerpadla; |
| --- | --- |

V0 je objem plynu vytlačeného čerpadlom P počas jednej otáčky vyjadrený v m3/ot. Tento objem je funkciou rozdielov medzi prierezmi vstupnej a výstupnej časti čerpadla;

| | N je počet otáčok vykonaných čerpadlom P počas každej časti skúšky; |
| --- | --- |

N je počet otáčok vykonaných čerpadlom P počas každej časti skúšky;

| | Pa je okolitý tlak v kPa; |
| --- | --- |

Pa je okolitý tlak v kPa;

| | Pi je priemerný podtlak počas časti skúšky vo vstupnom priereze čerpadla P, vyjadrený v kPa; |
| --- | --- |

Pi je priemerný podtlak počas časti skúšky vo vstupnom priereze čerpadla P, vyjadrený v kPa;

| | TP je teplota (vyjadrená v K) riedených plynov počas časti skúšky, meraná vo vstupnom priereze čerpadla P. |
| --- | --- |

TP je teplota (vyjadrená v K) riedených plynov počas časti skúšky, meraná vo vstupnom priereze čerpadla P.

6.1.1.4.2   Uhľovodíky (HC)

Hmotnosť nespálených uhľovodíkov emitovaných výfukom vozidla počas skúšky sa vypočíta podľa tohto vzorca:

Rovnica 2-33:

Formula

kde:

| | HCm je hmotnosť uhľovodíkov emitovaných v priebehu skúšky vyjadrená v mg/km; |
| --- | --- |

HCm je hmotnosť uhľovodíkov emitovaných v priebehu skúšky vyjadrená v mg/km;

| | S je vzdialenosť definovaná v bode 6.1.1.3; |
| --- | --- |

S je vzdialenosť definovaná v bode 6.1.1.3;

| | V je celkový objem, definovaný v bode 6.1.1.4.1; |
| --- | --- |

V je celkový objem, definovaný v bode 6.1.1.4.1;

| | dHC je hustota uhľovodíkov pri referenčnej teplote a referenčnom tlaku (273,2 K a 101,3 kPa);






  dHC | 631·103 mg/m3 pre benzín (E5) (C1H1.89O0.016);
  = 932·103 mg/m3 pre etanol (E85) (C1H2.74O0.385);
  = 622·103 mg/m3 pre motorovú naftu (B5)(C1Hl.86O0.005);
  = 649·103 mg/m3 pre LPG (C1H2.525);
  = 714·103 mg/m3 pre NG/bioplyn (C1H4);
  = mg/m3 pre H2NG (kde (v obj. %)); |
| --- | --- | --- |

dHC je hustota uhľovodíkov pri referenčnej teplote a referenčnom tlaku (273,2 K a 101,3 kPa);

dHC

631·103 mg/m3 pre benzín (E5) (C1H1.89O0.016);

= 932·103 mg/m3 pre etanol (E85) (C1H2.74O0.385);

= 622·103 mg/m3 pre motorovú naftu (B5)(C1Hl.86O0.005);

= 649·103 mg/m3 pre LPG (C1H2.525);

= 714·103 mg/m3 pre NG/bioplyn (C1H4);

= Formula mg/m3 pre H2NG (kde Formula (v obj. %));

| | HCc je koncentrácia riedených plynov vyjadrená v dieloch na milión (ppm) ekvivalentu uhlíka (napr. koncentrácia propánu vynásobená tromi), korigovaná so zreteľom na riediaci vzduch pomocou tejto rovnice: |
| --- | --- |

HCc je koncentrácia riedených plynov vyjadrená v dieloch na milión (ppm) ekvivalentu uhlíka (napr. koncentrácia propánu vynásobená tromi), korigovaná so zreteľom na riediaci vzduch pomocou tejto rovnice:

Rovnica 2-34:

Formula

kde:

| | HCe je koncentrácia uhľovodíkov vo vzorke riedených plynov vo vaku(-och) A vyjadrená v dieloch na milión (ppm) ekvivalentu uhlíka; |
| --- | --- |

HCe je koncentrácia uhľovodíkov vo vzorke riedených plynov vo vaku(-och) A vyjadrená v dieloch na milión (ppm) ekvivalentu uhlíka;

| | HCd je koncentrácia uhľovodíkov vo vzorke riediaceho vzduchu vo vaku(-och) B vyjadrená v dieloch na milión (ppm) ekvivalentu uhlíka; |
| --- | --- |

HCd je koncentrácia uhľovodíkov vo vzorke riediaceho vzduchu vo vaku(-och) B vyjadrená v dieloch na milión (ppm) ekvivalentu uhlíka;

| | DF je koeficient definovaný v bode 6.1.1.4.7. |
| --- | --- |

DF je koeficient definovaný v bode 6.1.1.4.7.

Koncentrácia nemetánových uhľovodíkov (NMHC) sa vypočíta takto:

Rovnica 2-35:

Formula

kde

| CNMHC | = | korigovaná koncentrácia NMHC v riedenom výfukovom plyne vyjadrená v ppm ekvivalentu uhlíka; |
| --- | --- | --- |
| CTHC | = | koncentrácia celkových uhľovodíkov (THC) v riedenom výfukovom plyne vyjadrená v ppm ekvivalentu uhlíka a korigovaná množstvom THC obsiahnutých v riediacom vzduchu; |
| CCH4 | = | koncentrácia metánu (CH4) v zriedenom výfukovom plyne vyjadrená v ppm ekvivalentu uhlíka a korigovaná množstvom CH4 obsiahnutého v riediacom vzduchu; |

CNMHC

=

korigovaná koncentrácia NMHC v riedenom výfukovom plyne vyjadrená v ppm ekvivalentu uhlíka;

CTHC

=

koncentrácia celkových uhľovodíkov (THC) v riedenom výfukovom plyne vyjadrená v ppm ekvivalentu uhlíka a korigovaná množstvom THC obsiahnutých v riediacom vzduchu;

CCH4

=

koncentrácia metánu (CH4) v zriedenom výfukovom plyne vyjadrená v ppm ekvivalentu uhlíka a korigovaná množstvom CH4 obsiahnutého v riediacom vzduchu;

Rf CH4 je faktor odozvy FID na metán, definovaný v bode 5.2.3.4.1.

6.1.1.4.3   Oxid uhoľnatý (CO)

Hmotnosť oxidu uhoľnatého emitovaného výfukom vozidla počas skúšky sa vypočíta podľa tohto vzorca:

Rovnica 2-36:

Formula

kde:

| | COm je hmotnosť oxidu uhoľnatého emitovaného počas skúšky vyjadrená v mg/km; |
| --- | --- |

COm je hmotnosť oxidu uhoľnatého emitovaného počas skúšky vyjadrená v mg/km;

| | S je vzdialenosť definovaná v bode 6.1.1.3; |
| --- | --- |

S je vzdialenosť definovaná v bode 6.1.1.3;

| | V je celkový objem definovaný v bode 6.1.1.4.1; |
| --- | --- |

V je celkový objem definovaný v bode 6.1.1.4.1;

| | dCO je hustota oxidu uhoľnatého mg/m3 pri referenčnej teplote a tlaku (273,2 K a 101,3 kPa); |
| --- | --- |

dCO je hustota oxidu uhoľnatého Formula mg/m3 pri referenčnej teplote a tlaku (273,2 K a 101,3 kPa);

| | COc je koncentrácia riedených plynov vyjadrená v dieloch na milión (ppm) oxidu uhoľnatého a korigovaná so zreteľom na riediaci vzduch touto rovnicou: |
| --- | --- |

COc je koncentrácia riedených plynov vyjadrená v dieloch na milión (ppm) oxidu uhoľnatého a korigovaná so zreteľom na riediaci vzduch touto rovnicou:

Rovnica 2-37:

Formula

kde:

| | COe je koncentrácia oxidu uhoľnatého vo vzorke riedených plynov odobratej do vaku(-ov) A vyjadrená v dieloch na milión (ppm); |
| --- | --- |

COe je koncentrácia oxidu uhoľnatého vo vzorke riedených plynov odobratej do vaku(-ov) A vyjadrená v dieloch na milión (ppm);

| | COd je koncentrácia oxidu uhoľnatého vo vzorke riediaceho vzduchu odobratej do vaku(-ov) B vyjadrená v dieloch na milión (ppm); |
| --- | --- |

COd je koncentrácia oxidu uhoľnatého vo vzorke riediaceho vzduchu odobratej do vaku(-ov) B vyjadrená v dieloch na milión (ppm);

| | DF je koeficient definovaný v bode 6.1.1.4.7. |
| --- | --- |

DF je koeficient definovaný v bode 6.1.1.4.7.

6.1.1.4.4   Oxidy dusíka (NOx)

Hmotnosť oxidov dusíka emitovaných z výfuku vozidla v priebehu skúšky sa vypočíta podľa tohto vzorca:

Rovnica 2-38:

Formula

kde:

| | NOxm je hmotnosť oxidov dusíka emitovaných počas časti skúšky vyjadrená v mg/km; |
| --- | --- |

NOxm je hmotnosť oxidov dusíka emitovaných počas časti skúšky vyjadrená v mg/km;

| | S je vzdialenosť definovaná v bode 6.1.1.3; |
| --- | --- |

S je vzdialenosť definovaná v bode 6.1.1.3;

| | V je celkový objem definovaný v bode 6.1.1.4.1; |
| --- | --- |

V je celkový objem definovaný v bode 6.1.1.4.1;

| | dNO2 je hustota oxidov dusíka vo výfukových plynoch pri referenčnej teplote a tlaku (273,2 K a 101,3 kPa), pričom sa predpokladá, že budú vo forme oxidu dusnatého mg/m3; |
| --- | --- |

dNO2 je hustota oxidov dusíka vo výfukových plynoch pri referenčnej teplote a tlaku (273,2 K a 101,3 kPa), pričom sa predpokladá, že budú vo forme oxidu dusnatého Formula mg/m3;

| | NOxc je koncentrácia riedených plynov vyjadrená v dieloch na milión (ppm) a korigovaná so zreteľom na riediaci vzduch touto rovnicou:

  Rovnica 2-39:




  kde: | NOxe je koncentrácia oxidov dusíka vo vzorke riedených plynov vo vaku(-och) A vyjadrená v dieloch na milión (ppm) oxidov dusíka; |
| --- | --- | --- |

NOxc je koncentrácia riedených plynov vyjadrená v dieloch na milión (ppm) a korigovaná so zreteľom na riediaci vzduch touto rovnicou:

Rovnica 2-39:

Formula

kde:

NOxe je koncentrácia oxidov dusíka vo vzorke riedených plynov vo vaku(-och) A vyjadrená v dieloch na milión (ppm) oxidov dusíka;

| | NOxd je koncentrácia oxidov dusíka vo vzorke riediaceho vzduchu vo vaku(-och) B vyjadrená v dieloch na milión (ppm) oxidov dusíka; |
| --- | --- |

NOxd je koncentrácia oxidov dusíka vo vzorke riediaceho vzduchu vo vaku(-och) B vyjadrená v dieloch na milión (ppm) oxidov dusíka;

| | DF je koeficient definovaný v bode 6.1.1.4.7. |
| --- | --- |

DF je koeficient definovaný v bode 6.1.1.4.7.

| | Kh je korekčný faktor vlhkosti vypočítaný pomocou tohto vzorca:

  Rovnica 2-40:




  kde:
  H je absolútna vlhkosť v gramoch vody na kg suchého vzduchu:

  Rovnica 2-41:




  kde: | U je vlhkosť vyjadrená v percentách; |
| --- | --- | --- |

Kh je korekčný faktor vlhkosti vypočítaný pomocou tohto vzorca:

Rovnica 2-40:

Formula

kde:

H je absolútna vlhkosť v gramoch vody na kg suchého vzduchu:

Rovnica 2-41:

Formula

kde:

U je vlhkosť vyjadrená v percentách;

| | Pd je tlak nasýtenej vodnej pary pri skúšobnej teplote vyjadrený v kPa; |
| --- | --- |

Pd je tlak nasýtenej vodnej pary pri skúšobnej teplote vyjadrený v kPa;

| | Paje atmosférický tlak v kPa. |
| --- | --- |

Paje atmosférický tlak v kPa.

6.1.1.4.5   Hmotnosť tuhých častíc

Emisia tuhých častíc Mp (mg/km) sa vypočíta pomocou tejto rovnice:

Rovnica 2-42:

Formula

ak sa výfukové plyny vypúšťajú mimo tunela;

Rovnica 2-43:

Formula

ak sa výfukové plyny vedú späť do tunela;

kde:

| Vmix | = | objem V riedených výfukových plynov za štandardných podmienok; |
| --- | --- | --- |
| Vep | = | objem výfukových plynov prúdiacich cez filter tuhých častíc za štandardných podmienok; |
| Pe | = | hmotnosť tuhých častíc zachytených na filtri(-och); |
| S | = | vzdialenosť definovaná v bode 6.1.1.3; |
| Mp | = | emisie tuhých častíc vyjadrené v mg/km. |

Vmix

=

objem V riedených výfukových plynov za štandardných podmienok;

Vep

=

objem výfukových plynov prúdiacich cez filter tuhých častíc za štandardných podmienok;

Pe

=

hmotnosť tuhých častíc zachytených na filtri(-och);

S

=

vzdialenosť definovaná v bode 6.1.1.3;

Mp

=

emisie tuhých častíc vyjadrené v mg/km.

Ak sa použije korekcia úrovne tuhých častíc na pozadí zo systému riedenia, určuje sa v súlade s bodom 5.2.1.5. V tomto prípade sa hmotnosť tuhých častíc (mg/km) vypočíta takto:

Rovnica 2-44:

Formula

ak sa výfukové plyny vypúšťajú mimo tunela;

Rovnica 2-45:

Formula

ak sa výfukové plyny vedú späť do tunela;

kde:

| Vap | = | objem vzduchu v tuneli prúdiaci cez filter tuhých častíc pozadia za štandardných podmienok; |
| --- | --- | --- |
| Pa | = | hmotnosť tuhých častíc zachytených na filtri pozadia; |
| DF | = | faktor riedenia určený v bode 6.1.1.4.7. |

Vap

=

objem vzduchu v tuneli prúdiaci cez filter tuhých častíc pozadia za štandardných podmienok;

Pa

=

hmotnosť tuhých častíc zachytených na filtri pozadia;

DF

=

faktor riedenia určený v bode 6.1.1.4.7.

Ak je výsledkom korekcie pozadia záporná hodnota hmotnosti tuhých častíc (v mg/km), výsledok sa považuje za nulovú hmotnosť tuhých častíc v mg/km.

6.1.1.4.6   Oxid uhličitý (CO2)

Hmotnosť oxidu uhličitého emitovaného výfukom vozidla počas skúšky sa vypočíta podľa tohto vzorca:

Rovnica 2-46:

Formula

kde:

| | CO2m je hmotnosť oxidu uhličitého emitovaného počas skúšky vyjadrená v g/km; |
| --- | --- |

CO2m je hmotnosť oxidu uhličitého emitovaného počas skúšky vyjadrená v g/km;

| | S je vzdialenosť definovaná v bode 6.1.1.3; |
| --- | --- |

S je vzdialenosť definovaná v bode 6.1.1.3;

| | V je celkový objem definovaný v bode 6.1.1.4.1; |
| --- | --- |

V je celkový objem definovaný v bode 6.1.1.4.1;

| | dCO2 je hustota oxidu uhoľnatého g/m3 pri referenčnej teplote a tlaku (273,2 K a 101,3 kPa); |
| --- | --- |

dCO2 je hustota oxidu uhoľnatého Formula g/m3 pri referenčnej teplote a tlaku (273,2 K a 101,3 kPa);

| | CO2c je koncentrácia riedených plynov vyjadrená ako percento ekvivalentu oxidu uhličitého a korigovaná so zreteľom na riediaci vzduch touto rovnicou: |
| --- | --- |

CO2c je koncentrácia riedených plynov vyjadrená ako percento ekvivalentu oxidu uhličitého a korigovaná so zreteľom na riediaci vzduch touto rovnicou:

Rovnica 2-47:

Formula

kde:

| | CO2e je koncentrácia oxidu uhličitého vyjadrená ako percento vzorky riedených plynov odobratej do vaku(-ov) A; |
| --- | --- |

CO2e je koncentrácia oxidu uhličitého vyjadrená ako percento vzorky riedených plynov odobratej do vaku(-ov) A;

| | CO2d je koncentrácia oxidu uhličitého vyjadrená ako percento vzorky riediaceho vzduchu odobratej do vaku(-ov) B; |
| --- | --- |

CO2d je koncentrácia oxidu uhličitého vyjadrená ako percento vzorky riediaceho vzduchu odobratej do vaku(-ov) B;

| | DF je koeficient definovaný v bode 6.1.1.4.7. |
| --- | --- |

DF je koeficient definovaný v bode 6.1.1.4.7.

6.1.1.4.7   Faktor riedenia (DF)

Faktor riedenia sa vypočíta takto:

| | Pre každé referenčné palivo okrem vodíka:

  Rovnica 2-48: |
| --- | --- |

Pre každé referenčné palivo okrem vodíka:

Rovnica 2-48:

Formula

| | Všeobecný vzorec pre palivo so zložením CxHyOz:

  Rovnica 2-49: |
| --- | --- |

Všeobecný vzorec pre palivo so zložením CxHyOz:

Rovnica 2-49:

Formula

| | Vzorec pre H2NG:

  Rovnica 2-50: |
| --- | --- |

Vzorec pre H2NG:

Rovnica 2-50:

Formula

| | Pre vodík sa faktor riedenia vypočíta takto:

  Rovnica 2-51: |
| --- | --- |

Pre vodík sa faktor riedenia vypočíta takto:

Rovnica 2-51:

Formula

| | Pre referenčné palivá uvedené v prílohe X platia tieto hodnoty „X“:

  Tabuľka 1-8


  Faktor X vo vzorci na výpočet DF







  Palivo | X |
| --- | --- | --- |
| Benzín (E5) | 13,4 |
| Motorová nafta (B5) | 13,5 |
| Skvapalnený ropný plyn (LPG) | 11,9 |
| NG/biometán | 9,5 |
| Etanol (E85) | 12,5 |
| Vodík | 35,03 |

Pre referenčné palivá uvedené v prílohe X platia tieto hodnoty „X“:

Tabuľka 1-8

Faktor X vo vzorci na výpočet DF

Palivo

X

Benzín (E5)

13,4

Motorová nafta (B5)

13,5

Skvapalnený ropný plyn (LPG)

11,9

NG/biometán

9,5

Etanol (E85)

12,5

Vodík

35,03

V týchto rovniciach je:

| CCO2 | = | koncentrácia CO2 v zriedenom výfukovom plyne v odberovom vaku vyjadrená v % objemu, |
| --- | --- | --- |
| CHC | = | koncentrácia HC v zriedenom výfukovom plyne v odberovom vaku vyjadrená v ppm ekvivalentu uhlíka, |
| CCO | = | koncentrácia CO v zriedenom výfukovom plyne v odberovom vaku vyjadrená v ppm, |
| CH2O | = | koncentrácia H2O v zriedenom výfukovom plyne v odberovom vaku vyjadrená v % objemu, |
| CH2O-DA | = | koncentrácia H2O vo vzduchu použitom na riedenie vyjadrená v % objemu, |
| CH2 | = | koncentrácia vodíka v zriedenom výfukovom plyne v odberovom vaku vyjadrená v ppm, |
| A | = | množstvo NG/biometánu v zmesi H2H2NGNG vyjadrené v % objemu. |

CCO2

=

koncentrácia CO2 v zriedenom výfukovom plyne v odberovom vaku vyjadrená v % objemu,

CHC

=

koncentrácia HC v zriedenom výfukovom plyne v odberovom vaku vyjadrená v ppm ekvivalentu uhlíka,

CCO

=

koncentrácia CO v zriedenom výfukovom plyne v odberovom vaku vyjadrená v ppm,

CH2O

=

koncentrácia H2O v zriedenom výfukovom plyne v odberovom vaku vyjadrená v % objemu,

CH2O-DA

=

koncentrácia H2O vo vzduchu použitom na riedenie vyjadrená v % objemu,

CH2

=

koncentrácia vodíka v zriedenom výfukovom plyne v odberovom vaku vyjadrená v ppm,

A

=

množstvo NG/biometánu v zmesi H2H2NGNG vyjadrené v % objemu.

6.1.1.5   Váženie výsledkov skúšky typu I

6.1.1.5.1   Výsledky opakovaných meraní emisií (pozri bod 5.1.1.2) znečisťujúcich látok (mg/km) a CO2 získané metódou výpočtov opísanou v bode 6.1.1 a spotreby paliva/energie a elektrického rozsahu určeného podľa prílohy VII sa spriemerujú pre každú časť cyklu.

6.1.1.5.1.1   Váženie výsledkov skúšobných cyklov podľa predpisu EHK OSN č. 40 a predpisu EHK OSN č. 47

(Priemerný) výsledok studenej fázy skúšobného cyklu podľa predpisu EHK OSN č. 40 a predpisu EHK OSN č. 47 sa označuje ako R1; (priemerný) výsledok teplej fázy skúšobného cyklu podľa predpisu EHK OSN č. 40 a predpisu EHK OSN č. 47 sa označuje ako R2. Pomocou týchto výsledkov emisií znečisťujúcich látok (mg/km) a CO2 (g/km) sa konečný výsledok R, v závislosti od triedy vozidla podľa bodu 6.3, vypočíta pomocou týchto rovníc:

Rovnica 2-52:

Formula

kde:

| w1 | = | váhový faktor studenej fázy |
| --- | --- | --- |
| w2 | = | váhový faktor teplej fázy |

w1

=

váhový faktor studenej fázy

w2

=

váhový faktor teplej fázy

6.1.1.5.1.2   Váženie výsledkov WMTC

(Priemerný) výsledok časti 1 alebo zníženej rýchlosti vozidla časti 1 sa označuje ako R1, (priemerný) výsledok časti 2 alebo zníženej rýchlosti vozidla časti 2 sa označuje ako R2 a (priemerný) výsledok časti 3 alebo zníženej rýchlosti vozidla časti 3 sa označuje ako R3. Pomocou týchto výsledkov emisií (mg/km) a spotreby paliva (l/100 km) sa konečný výsledok R, v závislosti od kategórie vozidla podľa bodu 6.1.1.6.2, vypočíta pomocou týchto rovníc:

Rovnica 2-53:

Formula

kde:

| w1 | = | váhový faktor studenej fázy |
| --- | --- | --- |
| w2 | = | váhový faktor teplej fázy |

w1

=

váhový faktor studenej fázy

w2

=

váhový faktor teplej fázy

Rovnica 2-54:

Formula

kde:

| wn | = | váhový faktor fázy n (n = 1, 2 alebo 3) |
| --- | --- | --- |

wn

=

váhový faktor fázy n (n = 1, 2 alebo 3)

6.1.1.6.2   Pri každej zložke emisií znečisťujúcich látok sa použijú vážené hodnoty emisií oxidu uhličitého uvedené v tabuľkách 1-9 (Euro 4) a 1-10 (Euro 5).

Tabuľka 1-9

Cykly skúšky typu I (uplatňované aj na skúšky typu VII a VIII) vozidiel kategórie L spĺňajúce úroveň Euro 4, uplatniteľné rovnice váženia a váhové faktory

| Kategória vozidla | Názov kategórie vozidla | Skúšobný cyklus | Číslo rovnice | Váhové faktory |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| L1e-A | Poháňaný bicykel | ECE R47 | 2-52 | w1 = 0,30
  w2 = 0,70 |
| L1e-B | Dvojkolesový moped |
| L2e | Trojkolesový moped |
| L6e-A | Ľahká cestná štvorkolka |
| L5e-B | Ľahká štvorkolka |
| L3e
  L4e | Dvojkolesový motocykel s postranným vozíkom a bez neho
  vmax < 130 km/h | 2. etapa WMTC | 2-53 | w1 = 0,30
  w2 = 0,70 |
| L5e-A | Trojkolka
  vmax < 130 km/h |
| L7e-A | Ťažká cestná štvorkolka
  vmax < 130 km/h |
| L3e
  L4e | Dvojkolesový motocykel s postranným vozíkom a bez neho
  vmax < 130 km/h | 2. etapa WMTC | 2-54 | w1 = 0,25
  w2 = 0,50
  w3 = 0,25 |
| L5e-A | Trojkolka
  vmax ≥ 130 km/h |
| L7e-A | Ťažká cestná štvorkolka
  vmax ≥ 130 km/h |
| L5e-B | Úžitková trojkolka | ECE R40 | 2-52 | w1 = 0,30
  w2 = 0,70 |
| L7e-B | Terénne a cestné vozidlá |
| L7e-C | Ťažká štvorkolka |

Kategória vozidla

Názov kategórie vozidla

Skúšobný cyklus

Číslo rovnice

Váhové faktory

L1e-A

Poháňaný bicykel

ECE R47

2-52

w1 = 0,30

w2 = 0,70

L1e-B

Dvojkolesový moped

L2e

Trojkolesový moped

L6e-A

Ľahká cestná štvorkolka

L5e-B

Ľahká štvorkolka

L3e

L4e

Dvojkolesový motocykel s postranným vozíkom a bez neho

vmax < 130 km/h

2. etapa WMTC

2-53

w1 = 0,30

w2 = 0,70

L5e-A

Trojkolka

vmax < 130 km/h

L7e-A

Ťažká cestná štvorkolka

vmax < 130 km/h

L3e

L4e

Dvojkolesový motocykel s postranným vozíkom a bez neho

vmax < 130 km/h

2. etapa WMTC

2-54

w1 = 0,25

w2 = 0,50

w3 = 0,25

L5e-A

Trojkolka

vmax ≥ 130 km/h

L7e-A

Ťažká cestná štvorkolka

vmax ≥ 130 km/h

L5e-B

Úžitková trojkolka

ECE R40

2-52

w1 = 0,30

w2 = 0,70

L7e-B

Terénne a cestné vozidlá

L7e-C

Ťažká štvorkolka

Tabuľka 1-10

Cykly skúšky typu I (uplatňované aj na skúšky typu VII a VIII) vozidiel kategórie L spĺňajúcich úroveň Euro 5, uplatniteľné rovnice váženia a váhové faktory

| Kategória vozidla | Názov kategórie vozidla | Skúšobný cyklus | Rovnica # | Váhové faktory |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| L1e-A | Poháňaný bicykel | WMTC 3. etapa | 2-53 | w1 = 0,50
  w2= 0,50 |
| Euro 5 | Dvojkolesový moped |
| L2e | Trojkolesový moped |
| L5Ae | Ľahká cestná štvorkolka |
| L5e-B | Euro 5 |
| L3e
  L4e | Dvojkolesový motocykel s postranným vozíkom a bez neho
  vmax < 130 km/h | 2-53 | w1 = 0,50
  w2= 0,50 |
| L5e-A | Trojkolka
  vmax < 130 km/h |
| L7e-A | Ťažká cestná štvorkolka
  vmax < 130 km/h |
| L3e
  L4e | Dvojkolesový motocykel s postranným vozíkom a bez neho
  vmax < 130 km/h | 2-54 | w1 = 0,25
  w2 = 0,50
  w3 = 0,25 |
| L5e-A | Trojkolka
  vmax ≥ 130 km/h |
| L7e-A | Ťažká cestná štvorkolka
  vmax ≥ 130 km/h |
| L5e-B | Úžitková trojkolka | 2-53 | w1 = 0,30
  w2 = 0,70 |
| L7e-B | Terénne a cestné vozidlá |
| L7e-C | Ťažká štvorkolka |

Kategória vozidla

Názov kategórie vozidla

Skúšobný cyklus

Rovnica #

Váhové faktory

L1e-A

Poháňaný bicykel

WMTC 3. etapa

2-53

w1 = 0,50

w2= 0,50

Euro 5

Dvojkolesový moped

L2e

Trojkolesový moped

L5Ae

Ľahká cestná štvorkolka

L5e-B

Euro 5

L3e

L4e

Dvojkolesový motocykel s postranným vozíkom a bez neho

vmax < 130 km/h

2-53

w1 = 0,50

w2= 0,50

L5e-A

Trojkolka

vmax < 130 km/h

L7e-A

Ťažká cestná štvorkolka

vmax < 130 km/h

L3e

L4e

Dvojkolesový motocykel s postranným vozíkom a bez neho

vmax < 130 km/h

2-54

w1 = 0,25

w2 = 0,50

w3 = 0,25

L5e-A

Trojkolka

vmax ≥ 130 km/h

L7e-A

Ťažká cestná štvorkolka

vmax ≥ 130 km/h

L5e-B

Úžitková trojkolka

2-53

w1 = 0,30

w2 = 0,70

L7e-B

Terénne a cestné vozidlá

L7e-C

Ťažká štvorkolka

7   Požadované záznamy

Pri každej skúške sa zaznamenávajú tieto informácie:

| a) | číslo skúšky; |
| --- | --- |

a)

číslo skúšky;

| b) | identifikácia vozidla, systému alebo komponentu; |
| --- | --- |

b)

identifikácia vozidla, systému alebo komponentu;

| c) | dátum a čas dňa každej časti skúšobného programu; |
| --- | --- |

c)

dátum a čas dňa každej časti skúšobného programu;

| d) | osoba obsluhujúca prístroje; |
| --- | --- |

d)

osoba obsluhujúca prístroje;

| e) | vodič alebo prevádzkovateľ; |
| --- | --- |

e)

vodič alebo prevádzkovateľ;

| f) | skúšobné vozidlo: značka, identifikačné číslo vozidla, rok výroby modelu, typ pohonnej jednotky/prevodu, počet kilometrov odčítaný z počítadla kilometrov na začiatku predkondicionovania, zdvihový objem motora, rad motorov, systém regulácie emisií, odporúčané voľnobežné otáčky motora, menovitý objem palivovej nádrže, zotrvačné zaťaženie, referenčná hmotnosť zaznamenaná pri 0 km a tlak pneumatík hnacích kolies; |
| --- | --- |

f)

skúšobné vozidlo: značka, identifikačné číslo vozidla, rok výroby modelu, typ pohonnej jednotky/prevodu, počet kilometrov odčítaný z počítadla kilometrov na začiatku predkondicionovania, zdvihový objem motora, rad motorov, systém regulácie emisií, odporúčané voľnobežné otáčky motora, menovitý objem palivovej nádrže, zotrvačné zaťaženie, referenčná hmotnosť zaznamenaná pri 0 km a tlak pneumatík hnacích kolies;

| g) | sériové číslo dynamometra: alternatívne možno namiesto uvedenia sériového čísla dynamometra uviesť so súhlasom správneho orgánu odkaz na číslo skúšobnej komory vozidla za predpokladu, že v záznamoch skúšobnej komory sú uvedené údaje o prístrojoch; |
| --- | --- |

g)

sériové číslo dynamometra: alternatívne možno namiesto uvedenia sériového čísla dynamometra uviesť so súhlasom správneho orgánu odkaz na číslo skúšobnej komory vozidla za predpokladu, že v záznamoch skúšobnej komory sú uvedené údaje o prístrojoch;

| h) | všetky príslušné informácie o prístrojoch, ako napríklad ladenie, zosilnenie, sériové číslo, číslo detektora, rozsah. Alternatívne možno so súhlasom správneho orgánu uviesť odkaz na číslo skúšobnej komory vozidla za predpokladu, že v záznamoch skúšobnej komory sú uvedené údaje o prístrojoch; |
| --- | --- |

h)

všetky príslušné informácie o prístrojoch, ako napríklad ladenie, zosilnenie, sériové číslo, číslo detektora, rozsah. Alternatívne možno so súhlasom správneho orgánu uviesť odkaz na číslo skúšobnej komory vozidla za predpokladu, že v záznamoch skúšobnej komory sú uvedené údaje o prístrojoch;

| i) | grafy záznamového zariadenia: identifikácia záznamov nulového bodu, kontroly meracieho rozsahu, vzorkách výfukového plynu a riediaceho vzduchu; |
| --- | --- |

i)

grafy záznamového zariadenia: identifikácia záznamov nulového bodu, kontroly meracieho rozsahu, vzorkách výfukového plynu a riediaceho vzduchu;

| j) | barometrický tlak, okolitá teplota a vlhkosť skúšobnej komory;

  Poznámka 7: Barometer centrálneho laboratória možno použiť za predpokladu, že odčítané barometrické tlaky jednotlivých skúšobných komôr sú v rámci ± 0,1 % barometrického tlaku v mieste centrálneho barometra. |
| --- | --- |

j)

barometrický tlak, okolitá teplota a vlhkosť skúšobnej komory;

Poznámka 7: Barometer centrálneho laboratória možno použiť za predpokladu, že odčítané barometrické tlaky jednotlivých skúšobných komôr sú v rámci ± 0,1 % barometrického tlaku v mieste centrálneho barometra.

| k) | tlak zmesi výfukových plynov a riediaceho vzduchu, privádzanej do meracieho zariadenia CVS, zvyšovanie tlaku v zariadení a teplota na vstupe. Na určenie teplotných výkyvov sa teplota zaznamenáva nepretržite alebo digitálne; |
| --- | --- |

k)

tlak zmesi výfukových plynov a riediaceho vzduchu, privádzanej do meracieho zariadenia CVS, zvyšovanie tlaku v zariadení a teplota na vstupe. Na určenie teplotných výkyvov sa teplota zaznamenáva nepretržite alebo digitálne;

| l) | počet otáčok objemového čerpadla akumulovaných v priebehu každej skúšobnej fázy počas odberu vzoriek. Počet štandardných kubických metrov nameraných Venturiho trubicou s kritickým prietokom (CFV) počas každej fázy skúšky by bol ekvivalentným záznamom pre CFV-CVS; |
| --- | --- |

l)

počet otáčok objemového čerpadla akumulovaných v priebehu každej skúšobnej fázy počas odberu vzoriek. Počet štandardných kubických metrov nameraných Venturiho trubicou s kritickým prietokom (CFV) počas každej fázy skúšky by bol ekvivalentným záznamom pre CFV-CVS;

| m) | vlhkosť riediaceho vzduchu.

  Poznámka 8: Ak sa nepoužijú kondicionovacie kolóny, toto meranie možno vymazať. Ak sa použijú kondicionovacie kolóny a riediaci vzduch sa odoberá zo skúšobnej komory, na toto meranie možno použiť okolitú vlhkosť; |
| --- | --- |

m)

vlhkosť riediaceho vzduchu.

Poznámka 8: Ak sa nepoužijú kondicionovacie kolóny, toto meranie možno vymazať. Ak sa použijú kondicionovacie kolóny a riediaci vzduch sa odoberá zo skúšobnej komory, na toto meranie možno použiť okolitú vlhkosť;

| n) | jazdná vzdialenosť za každú časť skúšky vypočítaná z nameraných otáčok valca alebo hriadeľa; |
| --- | --- |

n)

jazdná vzdialenosť za každú časť skúšky vypočítaná z nameraných otáčok valca alebo hriadeľa;

| o) | vzorka skutočnej rýchlosti valca pre skúšku; |
| --- | --- |

o)

vzorka skutočnej rýchlosti valca pre skúšku;

| p) | plán radenia prevodových stupňov pre skúšku; |
| --- | --- |

p)

plán radenia prevodových stupňov pre skúšku;

| q) | výsledky emisií v skúške typu I za jednotlivé časti skúšky a celkové vážené výsledky skúšky; |
| --- | --- |

q)

výsledky emisií v skúške typu I za jednotlivé časti skúšky a celkové vážené výsledky skúšky;

| r) | sekundové hodnoty emisií v skúške typu I, ak sa považujú za potrebné; |
| --- | --- |

r)

sekundové hodnoty emisií v skúške typu I, ak sa považujú za potrebné;

| s) | výsledky emisií v skúške typu II (pozri prílohu III). |
| --- | --- |

s)

výsledky emisií v skúške typu II (pozri prílohu III).

Doplnok1

Symboly použité v prílohe II

Tabuľka Ap 1-1

Symboly použité v prílohe II

| Symbol | Definícia | Jednotka |
| --- | --- | --- |
| a | Koeficient polygonálnej funkcie | — |
| aT | Valivý odpor predného kolesa | N |
| b | Koeficient polygonálnej funkcie | — |
| bT | Koeficient aerodynamickej funkcie | |
| c | Koeficient polygonálnej funkcie | — |
| CCO | Koncentrácia oxidu uhoľnatého | % objemu |
| CCOcorr | Korigovaná koncentrácia oxidu uhoľnatého | % objemu |
| CO2c | Koncentrácia oxidu uhličitého v riedenom plyne korigovaná so zreteľom na riediaci vzduch | % |
| CO2d | Koncentrácia oxidu uhličitého vo vzorke riediaceho vzduchu zachytená vo vaku B | % |
| CO2e | Koncentrácia oxidu uhličitého vo vzorke riediaceho vzduchu zachytená vo vaku A | % |
| CO2m | Hmotnosť oxidu uhličitého emitovaného počas časti skúšky | g/km |
| COc | Koncentrácia oxidu uhoľnatého v riedenom plyne korigovaná so zreteľom na riediaci vzduch | ppm |
| COd | Koncentrácia oxidu uhoľnatého vo vzorke riediaceho vzduchu zachytená vo vaku B | ppm |
| COe | Koncentrácia oxidu uhoľnatého vo vzorke riediaceho vzduchu zachytená vo vaku A | ppm |
| COm | Hmotnosť oxidu uhoľnatého emitovaného počas časti skúšky | mg/km |
| d0 | Štandardná relatívna hustota okolitého vzduchu | — |
| dCO | Hustota oxidu uhoľnatého | mg/m3 |
| dCO2 | Hustota oxidu uhličitého | mg/m3 |
| DF | Faktor riedenia | — |
| dHC | Hustota uhľovodíkov | mg/m3 |
| S/d | Vzdialenosť prejdená za časť cyklu | km |
| dNOX | Hustota oxidu dusnatého | mg/m3 |
| dT | Relatívna hustota vzduchu v skúšobných podmienkach | — |
| Δt | Čas dobehu | s |
| Δtai | Čas dobehu nameraný v prvej cestnej skúške | s |
| Δtbi | Čas dobehu nameraný v druhej cestnej skúške | s |
| ΔTE | Čas dobehu korigovaný na zotrvačnú hmotnosť | s |
| ΔtE | Stredný čas dobehu na vozidlovom dynamometri pri referenčnej rýchlosti | s |
| ΔTi | Priemerný čas dobehu pri špecifikovanej rýchlosti | s |
| Δti | Čas dobehu pri zodpovedajúcej rýchlosti | s |
| ΔTj | Priemerný čas dobehu pri špecifikovanej rýchlosti | s |
| ΔTroad | Cieľový čas dobehu | s |
| | Stredný čas dobehu na vozidlovom dynamometri bez absorpcie | s |
| Δv | Rýchlostný interval dobehu (

  ) | km/h |
| ε | Chyba nastavenia vozidlového dynamometra | % |
| F | Sila jazdného odporu | N |
| F* | Cieľová sila jazdného odporu | N |
| F*(v0) | Cieľová sila jazdného odporu pri referenčnej rýchlosti na vozidlovom dynamometri | N |
| F*(vi) | Cieľová sila jazdného odporu pri špecifikovanej rýchlosti na vozidlovom dynamometri | N |
| f*0 | Korigovaný valivý odpor v štandardných podmienkach okolia | N |
| f*2 | Korigovaný koeficient aerodynamického odporu v štandardných podmienkach okolia | |
| F*j | Cieľová sila jazdného odporu pri špecifikovanej rýchlosti | N |
| f0 | Valivý odpor | N |
| f2 | Koeficient aerodynamického odporu | |
| FE | Nastavená sila jazdného odporu na vozidlovom dynamometri | N |
| FE(v0) | Nastavená sila jazdného odporu pri referenčnej rýchlosti na vozidlovom dynamometri | N |
| FE(v2) | Nastavená sila jazdného odporu pri špecifikovanej rýchlosti na vozidlovom dynamometri | N |
| Ff | Celková strata trením | N |
| Ff(v0) | Celková strata trením pri referenčnej rýchlosti | N |
| Fj | Sila jazdného odporu | N |
| Fj(v0) | Sila jazdného odporu pri referenčnej rýchlosti | N |
| Fpau | Brzdná sila jednotky absorbujúcej výkon | N |
| Fpau(v0) | Brzdná sila jednotky absorbujúcej výkon pri referenčnej rýchlosti | N |
| Fpau(vj) | Brzdná sila jednotky absorbujúcej výkon pri špecifikovanej rýchlosti | N |
| FT | Sila jazdného odporu získaná z tabuľky jazdného odporu | N |
| H | Absolútna vlhkosť | mg/km |
| HCc | Koncentrácia riedených plynov vyjadrená ako ekvivalent uhlíka a korigovaná so zreteľom na riediaci vzduch | ppm |
| HCd | Koncentrácia uhľovodíkov vo vzorke riediaceho vzduchu vyjadrená ako ekvivalent uhlíka a zachytená vo vaku B | ppm |
| HCe | Koncentrácia uhľovodíkov vo vzorke riediaceho vzduchu vyjadrená ako ekvivalent uhlíka a zachytená vo vaku A | ppm |
| HCm | Hmotnosť uhľovodíkov emitovaných počas časti skúšky | mg/km |
| K0 | Korekčný faktor teploty pre valivý odpor | — |
| Kh | Korekčný faktor vlhkosti | — |
| L | Limitné hodnoty plynných emisií | mg/km |
| m | Hmotnosť skúšobného vozidla kategórie L | kg |
| ma | Skutočná hmotnosť skúšobného vozidla kategórie L | kg |
| mfi | Ekvivalentná zotrvačná hmotnosť zotrvačníka | kg |
| mi | Ekvivalentná zotrvačná hmotnosť | kg |
| mk | Vlastná hmotnosť (vozidla kategórie L) | kg |
| mr | Ekvivalentná zotrvačná hmotnosť všetkých kolies | kg |
| mri | Ekvivalentná zotrvačná hmotnosť všetkých kolies a častí vozidla kategórie L, ktoré sa otáčajú spolu s kolesami | kg |
| mref | Hmotnosť vozidla kategórie L v pohotovostnom stave plus hmotnosť vodiča (75 kg) | kg |
| mrf | Rotačná hmotnosť predného kolesa | kg |
| mrid | Hmotnosť vodiča | kg |
| n | Otáčky motora | min–1 |
| n | Počet údajov týkajúcich sa emisií alebo skúšky | — |
| N | Počet otáčok vykonaných čerpadlom P | — |
| ng | Počet dopredných prevodových stupňov | — |
| nidle | Voľnobežné otáčky | min–1 |
| n_max_akc
  (1) | Otáčky pri radení z 1. na 2. prevodový stupeň počas akceleračných fáz | min–1 |
| n_max_akc
  (i) | Otáčky pri radení z prevodového stupňa i na prevodový stupeň i + 1 počas akceleračných fáz i > 1 | min–1 |
| n_min_akc
  (i) | Minimálne otáčky motora pri konštantnej rýchlosti alebo decelerácii s prevodovým stupňom 1 | min–1 |
| NOXc | Koncentrácia oxidu dusnatého v riedených plynoch korigovaná so zreteľom na riediaci vzduch | ppm |
| NOXd | Koncentrácia oxidu dusnatého vo vzorke riediaceho vzduchu zachytená vo vaku B | ppm |
| NOXe | Koncentrácia oxidu dusnatého vo vzorke riediaceho vzduchu zachytená vo vaku A | ppm |
| NOXm | Hmotnosť oxidov dusíka emitovaných počas časti skúšky | mg/km |
| P0 | Štandardný okolitý tlak | kPa |
| Pa | Okolitý/atmosférický tlak | kPa |
| Pd | Tlak nasýtených vodných pár pri skúšobnej teplote | kPa |
| Pi | Priemerný podtlak počas časti skúšky v priereze čerpadla P | kPa |
| Pn | Menovitý výkon motora | kW |
| PT | Stredný okolitý tlak počas skúšky | kPa |
| ρ0 | Štandardná relatívna objemová hmotnosť okolitého vzduchu | kg/m3 |
| r(i) | Prevodový pomer v prevodovom stupni i | — |
| R | Konečný výsledok skúšky emisií znečisťujúcich látok, emisií oxidu uhličitého alebo spotreby paliva | mg/km,
  g/km, 1/100 km |
| R1 | Výsledky skúšky emisií znečisťujúcich látok, emisií oxidu uhličitého alebo spotreby paliva za časť 1 cyklu so studeným štartom | mg/km,
  g/km, 1/100 km |
| R2 | Výsledky skúšky emisií znečisťujúcich látok, emisií oxidu uhličitého alebo spotreby paliva za časť 2 cyklu s teplým štartom | mg/km,
  g/km, 1/100 km |
| R3 | Výsledky skúšky emisií znečisťujúcich látok, emisií oxidu uhličitého alebo spotreby paliva za časť 1 cyklu s teplým štartom | mg/km,
  g/km, 1/100 km |
| Ri1 | Prvé výsledky skúšky emisií znečisťujúcich látok typu I | mg/km |
| Ri2 | Druhé výsledky skúšky emisií znečisťujúcich látok typu I | mg/km |
| Ri3 | Tretie výsledky skúšky emisií znečisťujúcich látok typu I | mg/km |
| s | Menovité otáčky motora | min–1 |
| TC | Teplota chladiacej kvapaliny | K |
| TO | Teplota motorového oleja | K |
| TP | Teplota sedla/tesnenia zapaľovacej sviečky | K |
| T0 | Štandardná teplota okolia | K |
| Tp | Teplota riedených plynov počas časti skúšky, meraná na vstupnom priereze čerpadla P | K |
| TT | Stredná okolitá teplota počas skúšky | K |
| U | Vlhkosť | % |
| v | Špecifikovaná rýchlosť | |
| V | Celkový objem riedeného plynu | m3 |
| vmax | Maximálna konštrukčná rýchlosť skúšobného vozidla (vozidla kategórie L) | km/h |
| v0 | Referenčná rýchlosť vozidla | km/h |
| V0 | Objem plynu vytlačeného čerpadlom P za jednu otáčku | m3/rev. |
| v1 | Rýchlosť vozidla, pri ktorej sa začína merať čas dobehu | km/h |
| v2 | Rýchlosť vozidla, pri ktorej sa končí meranie času dobehu | km/h |
| vi | Špecifikovaná rýchlosť vozidla vybraná na meranie času dobehu | km/h |
| w1 | Váhový faktor časti 1 cyklu so studeným štartom | — |
| w1hot | Váhový faktor časti 1 cyklu s teplým štartom | — |
| w2 | Váhový faktor časti 2 cyklu s teplým štartom | — |
| w3 | Váhový faktor časti 3 cyklu s teplým štartom | — |

Symbol

Definícia

Jednotka

a

Koeficient polygonálnej funkcie

—

aT

Valivý odpor predného kolesa

N

b

Koeficient polygonálnej funkcie

—

bT

Koeficient aerodynamickej funkcie

Formula

c

Koeficient polygonálnej funkcie

—

CCO

Koncentrácia oxidu uhoľnatého

% objemu

CCOcorr

Korigovaná koncentrácia oxidu uhoľnatého

% objemu

CO2c

Koncentrácia oxidu uhličitého v riedenom plyne korigovaná so zreteľom na riediaci vzduch

%

CO2d

Koncentrácia oxidu uhličitého vo vzorke riediaceho vzduchu zachytená vo vaku B

%

CO2e

Koncentrácia oxidu uhličitého vo vzorke riediaceho vzduchu zachytená vo vaku A

%

CO2m

Hmotnosť oxidu uhličitého emitovaného počas časti skúšky

g/km

COc

Koncentrácia oxidu uhoľnatého v riedenom plyne korigovaná so zreteľom na riediaci vzduch

ppm

COd

Koncentrácia oxidu uhoľnatého vo vzorke riediaceho vzduchu zachytená vo vaku B

ppm

COe

Koncentrácia oxidu uhoľnatého vo vzorke riediaceho vzduchu zachytená vo vaku A

ppm

COm

Hmotnosť oxidu uhoľnatého emitovaného počas časti skúšky

mg/km

d0

Štandardná relatívna hustota okolitého vzduchu

—

dCO

Hustota oxidu uhoľnatého

mg/m3

dCO2

Hustota oxidu uhličitého

mg/m3

DF

Faktor riedenia

—

dHC

Hustota uhľovodíkov

mg/m3

S/d

Vzdialenosť prejdená za časť cyklu

km

dNOX

Hustota oxidu dusnatého

mg/m3

dT

Relatívna hustota vzduchu v skúšobných podmienkach

—

Δt

Čas dobehu

s

Δtai

Čas dobehu nameraný v prvej cestnej skúške

s

Δtbi

Čas dobehu nameraný v druhej cestnej skúške

s

ΔTE

Čas dobehu korigovaný na zotrvačnú hmotnosť

s

ΔtE

Stredný čas dobehu na vozidlovom dynamometri pri referenčnej rýchlosti

s

ΔTi

Priemerný čas dobehu pri špecifikovanej rýchlosti

s

Δti

Čas dobehu pri zodpovedajúcej rýchlosti

s

ΔTj

Priemerný čas dobehu pri špecifikovanej rýchlosti

s

ΔTroad

Cieľový čas dobehu

s

Formula

Stredný čas dobehu na vozidlovom dynamometri bez absorpcie

s

Δv

Formula

km/h

ε

Chyba nastavenia vozidlového dynamometra

%

F

Sila jazdného odporu

N

F*

Cieľová sila jazdného odporu

N

F*(v0)

Cieľová sila jazdného odporu pri referenčnej rýchlosti na vozidlovom dynamometri

N

F*(vi)

Cieľová sila jazdného odporu pri špecifikovanej rýchlosti na vozidlovom dynamometri

N

f*0

Korigovaný valivý odpor v štandardných podmienkach okolia

N

f*2

Korigovaný koeficient aerodynamického odporu v štandardných podmienkach okolia

Formula

F*j

Cieľová sila jazdného odporu pri špecifikovanej rýchlosti

N

f0

Valivý odpor

N

f2

Koeficient aerodynamického odporu

Formula

FE

Nastavená sila jazdného odporu na vozidlovom dynamometri

N

FE(v0)

Nastavená sila jazdného odporu pri referenčnej rýchlosti na vozidlovom dynamometri

N

FE(v2)

Nastavená sila jazdného odporu pri špecifikovanej rýchlosti na vozidlovom dynamometri

N

Ff

Celková strata trením

N

Ff(v0)

Celková strata trením pri referenčnej rýchlosti

N

Fj

Sila jazdného odporu

N

Fj(v0)

Sila jazdného odporu pri referenčnej rýchlosti

N

Fpau

Brzdná sila jednotky absorbujúcej výkon

N

Fpau(v0)

Brzdná sila jednotky absorbujúcej výkon pri referenčnej rýchlosti

N

Fpau(vj)

Brzdná sila jednotky absorbujúcej výkon pri špecifikovanej rýchlosti

N

FT

Sila jazdného odporu získaná z tabuľky jazdného odporu

N

H

Absolútna vlhkosť

mg/km

HCc

Koncentrácia riedených plynov vyjadrená ako ekvivalent uhlíka a korigovaná so zreteľom na riediaci vzduch

ppm

HCd

Koncentrácia uhľovodíkov vo vzorke riediaceho vzduchu vyjadrená ako ekvivalent uhlíka a zachytená vo vaku B

ppm

HCe

Koncentrácia uhľovodíkov vo vzorke riediaceho vzduchu vyjadrená ako ekvivalent uhlíka a zachytená vo vaku A

ppm

HCm

Hmotnosť uhľovodíkov emitovaných počas časti skúšky

mg/km

K0

Korekčný faktor teploty pre valivý odpor

—

Kh

Korekčný faktor vlhkosti

—

L

Limitné hodnoty plynných emisií

mg/km

m

Hmotnosť skúšobného vozidla kategórie L

kg

ma

Skutočná hmotnosť skúšobného vozidla kategórie L

kg

mfi

Ekvivalentná zotrvačná hmotnosť zotrvačníka

kg

mi

Ekvivalentná zotrvačná hmotnosť

kg

mk

Vlastná hmotnosť (vozidla kategórie L)

kg

mr

Ekvivalentná zotrvačná hmotnosť všetkých kolies

kg

mri

Ekvivalentná zotrvačná hmotnosť všetkých kolies a častí vozidla kategórie L, ktoré sa otáčajú spolu s kolesami

kg

mref

Hmotnosť vozidla kategórie L v pohotovostnom stave plus hmotnosť vodiča (75 kg)

kg

mrf

Rotačná hmotnosť predného kolesa

kg

mrid

Hmotnosť vodiča

kg

n

Otáčky motora

min–1

n

Počet údajov týkajúcich sa emisií alebo skúšky

—

N

Počet otáčok vykonaných čerpadlom P

—

ng

Počet dopredných prevodových stupňov

—

nidle

Voľnobežné otáčky

min–1

n_max_akc
  (1)

Otáčky pri radení z 1. na 2. prevodový stupeň počas akceleračných fáz

min–1

n_max_akc
  (i)

Otáčky pri radení z prevodového stupňa i na prevodový stupeň i + 1 počas akceleračných fáz i > 1

min–1

n_min_akc
  (i)

Minimálne otáčky motora pri konštantnej rýchlosti alebo decelerácii s prevodovým stupňom 1

min–1

NOXc

Koncentrácia oxidu dusnatého v riedených plynoch korigovaná so zreteľom na riediaci vzduch

ppm

NOXd

Koncentrácia oxidu dusnatého vo vzorke riediaceho vzduchu zachytená vo vaku B

ppm

NOXe

Koncentrácia oxidu dusnatého vo vzorke riediaceho vzduchu zachytená vo vaku A

ppm

NOXm

Hmotnosť oxidov dusíka emitovaných počas časti skúšky

mg/km

P0

Štandardný okolitý tlak

kPa

Pa

Okolitý/atmosférický tlak

kPa

Pd

Tlak nasýtených vodných pár pri skúšobnej teplote

kPa

Pi

Priemerný podtlak počas časti skúšky v priereze čerpadla P

kPa

Pn

Menovitý výkon motora

kW

PT

Stredný okolitý tlak počas skúšky

kPa

ρ0

Štandardná relatívna objemová hmotnosť okolitého vzduchu

kg/m3

r(i)

Prevodový pomer v prevodovom stupni i

—

R

Konečný výsledok skúšky emisií znečisťujúcich látok, emisií oxidu uhličitého alebo spotreby paliva

mg/km,

g/km, 1/100 km

R1

Výsledky skúšky emisií znečisťujúcich látok, emisií oxidu uhličitého alebo spotreby paliva za časť 1 cyklu so studeným štartom

mg/km,

g/km, 1/100 km

R2

Výsledky skúšky emisií znečisťujúcich látok, emisií oxidu uhličitého alebo spotreby paliva za časť 2 cyklu s teplým štartom

mg/km,

g/km, 1/100 km

R3

Výsledky skúšky emisií znečisťujúcich látok, emisií oxidu uhličitého alebo spotreby paliva za časť 1 cyklu s teplým štartom

mg/km,

g/km, 1/100 km

Ri1

Prvé výsledky skúšky emisií znečisťujúcich látok typu I

mg/km

Ri2

Druhé výsledky skúšky emisií znečisťujúcich látok typu I

mg/km

Ri3

Tretie výsledky skúšky emisií znečisťujúcich látok typu I

mg/km

s

Menovité otáčky motora

min–1

TC

Teplota chladiacej kvapaliny

K

TO

Teplota motorového oleja

K

TP

Teplota sedla/tesnenia zapaľovacej sviečky

K

T0

Štandardná teplota okolia

K

Tp

Teplota riedených plynov počas časti skúšky, meraná na vstupnom priereze čerpadla P

K

TT

Stredná okolitá teplota počas skúšky

K

U

Vlhkosť

%

v

Špecifikovaná rýchlosť

V

Celkový objem riedeného plynu

m3

vmax

Maximálna konštrukčná rýchlosť skúšobného vozidla (vozidla kategórie L)

km/h

v0

Referenčná rýchlosť vozidla

km/h

V0

Objem plynu vytlačeného čerpadlom P za jednu otáčku

m3/rev.

v1

Rýchlosť vozidla, pri ktorej sa začína merať čas dobehu

km/h

v2

Rýchlosť vozidla, pri ktorej sa končí meranie času dobehu

km/h

vi

Špecifikovaná rýchlosť vozidla vybraná na meranie času dobehu

km/h

w1

Váhový faktor časti 1 cyklu so studeným štartom

—

w1hot

Váhový faktor časti 1 cyklu s teplým štartom

—

w2

Váhový faktor časti 2 cyklu s teplým štartom

—

w3

Váhový faktor časti 3 cyklu s teplým štartom

—

Dodatok 2

Referenčné palivá

1.   Špecifikácie referenčných palív pre skúšobné vozidlá pri skúškach vplyvu na životné prostredie, najmä pri skúškach výfukových emisií a emisií z odparovania

| 1.1. | V nasledujúcich tabuľkách sú uvedené technické údaje kvapalných referenčných palív, ktoré sa majú použiť na skúšanie environmentálnych vlastností. Špecifikácie palív uvedené v tomto doplnku sa zhodujú so špecifikáciami referenčných palív uvedenými v prílohe 10 k predpisu EHK OSN č. 83 Rev.4.










  Typ: Benzín (E5) |
| --- | --- |
| Parameter | Jednotka | Limitné hodnoty (1) | Skúšobná metóda |
| Minimálne | Maximálne |
| Oktánové číslo stanovené výskumnou metódou RON | | 95,0 | — | EN 25164 / prEN ISO 5164 |
| Oktánové číslo stanovené motorovou metódou MON | | 85,0 | — | EN 25163 / prEN ISO 5163 |
| Hustota pri 15 °C | kg/m3 | 743 | 756 | EN-ISO 3675 / EN-ISO 12185 |
| Tlak pár | kPa | 56,0 | 60,0 | EN ISO 13016-1 (DVPE) |
| Obsah vody | % v/v | | 0,015 | ASTM E 1064 |
| Destilácia: | | | | |
| — | odparené pri 70 °C |

1.1.

V nasledujúcich tabuľkách sú uvedené technické údaje kvapalných referenčných palív, ktoré sa majú použiť na skúšanie environmentálnych vlastností. Špecifikácie palív uvedené v tomto doplnku sa zhodujú so špecifikáciami referenčných palív uvedenými v prílohe 10 k predpisu EHK OSN č. 83 Rev.4.

Typ: Benzín (E5)

Parameter

Jednotka

Limitné hodnoty (1)

Skúšobná metóda

Minimálne

Maximálne

Oktánové číslo stanovené výskumnou metódou RON

95,0

—

EN 25164 / prEN ISO 5164

Oktánové číslo stanovené motorovou metódou MON

85,0

—

EN 25163 / prEN ISO 5163

Hustota pri 15 °C

kg/m3

743

756

EN-ISO 3675 / EN-ISO 12185

Tlak pár

kPa

56,0

60,0

EN ISO 13016-1 (DVPE)

Obsah vody

% v/v

0,015

ASTM E 1064

Destilácia:

—

odparené pri 70 °C

% v/v

24,0

44,0

EN-ISO 3405

| — | odparené pri 100 °C |
| --- | --- |

—

odparené pri 100 °C

% v/v

48,0

60,0

EN-ISO 3405

| — | odparené pri 150 °C |
| --- | --- |

—

odparené pri 150 °C

% v/v

82,0

90,0

EN-ISO 3405

| — | konečný bod varu |
| --- | --- |

—

konečný bod varu

°C

190

210

EN-ISO 3405

Zvyšok

% v/v

—

2,0

EN-ISO 3405

Analýza uhľovodíkov:

| — | olefíny |
| --- | --- |

—

olefíny

% v/v

3,0

13,0

ASTM D 1319

| — | aromatické uhľovodíky |
| --- | --- |

—

aromatické uhľovodíky

% v/v

29,0

35,0

ASTM D 1319

| — | benzén |
| --- | --- |

—

benzén

% v/v

—

1,0

EN 12177

| — | nasýtené uhľovodíky |
| --- | --- |

—

nasýtené uhľovodíky

% v/v

Správa

ASTM 1319

Pomer uhlík/vodík

Správa

Pomer uhlík/kyslík

Správa

Čas indukcie (2)

minúty

480

—

EN-ISO 7536

Obsah kyslíka (4)

% m/m

Správa

EN 1601

Živičné látky

mg/ml

—

0,04

EN-ISO 6246

Obsah síry (3)

mg/kg

—

10

EN-ISO 20846 / EN-ISO 20884

Korózia medi

—

Trieda 1

EN-ISO 2160

Obsah olova

mg/l

—

5

EN 237

Obsah fosforu

mg/l

—

1,3

ASTM D 3231

Etanol (5)

% v/v

4,7

5,3

EN 1601 EN 13132

| Typ: Etanol (E85) |
| --- |
| Parameter | Jednotka | Limitné hodnoty (6) | Skúšobná metóda (7) |
| Minimálne | Maximálne |
| Oktánové číslo stanovené výskumnou metódou RON | | 95,0 | — | EN-ISO 5164 |
| Oktánové číslo stanovené motorovou metódou MON | | 85,0 | — | EN-ISO 5163 |
| Hustota pri 15 °C | kg/m3 | Správa | ISO 3675 |
| Tlak pár | kPa | 40,0 | 60,0 | EN ISO 13016-1 (DVPE) |
| Obsah síry (8)
   (9) | mg/kg | — | 10 | EN-ISO 20846
  EN-ISO 20884 |
| Oxidačná stabilita | minúty | 360 | | EN-ISO 7536 |
| Obsah živičných látok (rozpúšťadlo odplavené) | mg/(100 ml) | — | 5 | EN-ISO 6246 |
| Vzhľad
  Určuje sa pri teplote okolia alebo pri 15 °C, podľa toho, ktorá je vyššia. | | Priezračný a svetlý, viditeľne bez suspendovaných alebo vyzrážaných prímesí | Vizuálna kontrola |
| Etanol a vyššie alkoholy (12) | % V/V | 83 | 85 | EN 1601
  EN 13132
  EN 14517 |
| Vyššie alkoholy (C3 – C8) | % V/V | — | 2,0 | |
| Metanol | % V/V | | 0,5 | |
| Benzín (10) | % V/V | Zostatok | EN 228 |
| Fosfor | mg/l | 0,3 (11) | ASTM D 3231 |
| Obsah vody | % V/V | | 0,3 | ASTM E 1064 |
| Obsah anorganických chloridov | mg/l | | 1 | ISO 6227 |
| pHe | | 6,5 | 9,0 | ASTM D 6423 |
| Korózia medených prúžkov(3 hod. pri 50 °C) | Hodnotenie | Trieda 1 | | EN-ISO 2160 |
| Acidita (ako kyselina octová CH3COOH) | % m/m(mg/l) | — | 0,005
  (40) | ASTM D 1613 |
| Pomer uhlík/vodík | | správa | |
| Pomer uhlík/kyslík | | správa | |

Typ: Etanol (E85)

Parameter

Jednotka

Limitné hodnoty (6)

Skúšobná metóda (7)

Minimálne

Maximálne

Oktánové číslo stanovené výskumnou metódou RON

95,0

—

EN-ISO 5164

Oktánové číslo stanovené motorovou metódou MON

85,0

—

EN-ISO 5163

Hustota pri 15 °C

kg/m3

Správa

ISO 3675

Tlak pár

kPa

40,0

60,0

EN ISO 13016-1 (DVPE)

Obsah síry (8)
   (9)

mg/kg

—

10

EN-ISO 20846

EN-ISO 20884

Oxidačná stabilita

minúty

360

EN-ISO 7536

Obsah živičných látok (rozpúšťadlo odplavené)

mg/(100 ml)

—

5

EN-ISO 6246

Vzhľad

Určuje sa pri teplote okolia alebo pri 15 °C, podľa toho, ktorá je vyššia.

Priezračný a svetlý, viditeľne bez suspendovaných alebo vyzrážaných prímesí

Vizuálna kontrola

Etanol a vyššie alkoholy (12)

% V/V

83

85

EN 1601

EN 13132

EN 14517

Vyššie alkoholy (C3 – C8)

% V/V

—

2,0

Metanol

% V/V

0,5

Benzín (10)

% V/V

Zostatok

EN 228

Fosfor

mg/l

0,3 (11)

ASTM D 3231

Obsah vody

% V/V

0,3

ASTM E 1064

Obsah anorganických chloridov

mg/l

1

ISO 6227

pHe

6,5

9,0

ASTM D 6423

Korózia medených prúžkov(3 hod. pri 50 °C)

Hodnotenie

Trieda 1

EN-ISO 2160

Acidita (ako kyselina octová CH3COOH)

% m/m(mg/l)

—

0,005

(40)

ASTM D 1613

Pomer uhlík/vodík

správa

Pomer uhlík/kyslík

správa

| Typ: Motorová nafta (B5) |
| --- |
| Parameter | Jednotka | Limitné hodnoty (13) | Skúšobná metóda |
| Minimálne | Maximálne |
| Cetánové číslo (14) | | 52,0 | 54,0 | EN-ISO 5165 |
| Hustota pri 15 °C | kg/m3 | 833 | 837 | EN-ISO 3675 |
| Destilácia: | | | | |
| — | 50 % bod |

Typ: Motorová nafta (B5)

Parameter

Jednotka

Limitné hodnoty (13)

Skúšobná metóda

Minimálne

Maximálne

Cetánové číslo (14)

52,0

54,0

EN-ISO 5165

Hustota pri 15 °C

kg/m3

833

837

EN-ISO 3675

Destilácia:

—

50 % bod

°C

245

—

EN-ISO 3405

| — | 95 % bod |
| --- | --- |

—

95 % bod

°C

345

350

EN-ISO 3405

| — | konečný bod varu |
| --- | --- |

—

konečný bod varu

°C

—

370

EN-ISO 3405

Bod vzplanutia

°C

55

—

EN 22719

CFPP

°C

—

–5

EN 116

Viskozita pri 40 °C

mm2/s

2,3

3,3

EN-ISO 3104

Polycyklické aromatické uhľovodíky

% m/m

2,0

6,0

EN 12916

Obsah síry (15)

mg/kg

—

10

EN-ISO 20846 / EN-ISO 20884

Korózia medi

—

Trieda 1

EN-ISO 2160

Conradsonov uhlíkový zvyšok (10 % DR)

% m/m

—

0,2

EN-ISO 10370

Obsah popola

% m/m

—

0,01

EN-ISO 6245

Obsah vody

% m/m

—

0,02

EN-ISO 12937

Neutralizačné číslo (silná kyselina)

mg/KOH/g

—

0,02

ASTM D 974

Oxidačná stabilita (16)

mg/ml

—

0,025

EN-ISO 12205

Mazivosť (snímaný priemer opotrebenia HFRR pri 60 °C)

μm

—

400

EN-ISO 12156

Oxidačná stabilita pri 110 °C (16)
   (18)

h

20,0

EN 14112

FAME (17)

% v/v

4,5

5,5

EN 14078

| Typ: Skvapalnený ropný plyn (LPG) |
| --- |
| Parameter | Jednotka | Palivo A | Palivo B | Skúšobná metóda |
| Zloženie: | | | | ISO 7941 |
| Obsah C3 | % obj. | 30 ± 2 | 85 ± 2 | |
| Obsah C4 | % obj. | Zostatok (19) | Zostatok (20) | |
| < C3, > C4 | % obj. | max. 2 | max. 2 | |
| Olefíny | % obj. | max. 12 | max. 15 | |
| Zvyšok po odparení | mg/kg | max. 50 | max. 50 | ISO 13757 alebo EN 15470 |
| Voda pri 0 °C | | žiadna | žiadna | EN 15469 |
| Celkový obsah síry | mg/kg | max. 50 | max. 50 | EN 24260 alebo
  ASTM 6667 |
| Sírovodík | | žiadny | žiadny | ISO 8819 |
| Korózia medených prúžkov | hodnotenie | Trieda 1 | trieda 1 | ISO 6251 (20) |
| Zápach | | charakteristický | charakteristický | |
| Oktánové číslo stanovené motorovou metódou | | min. 89 | min. 89 | EN 589 príloha B |

Typ: Skvapalnený ropný plyn (LPG)

Parameter

Jednotka

Palivo A

Palivo B

Skúšobná metóda

Zloženie:

ISO 7941

Obsah C3

% obj.

30 ± 2

85 ± 2

Obsah C4

% obj.

Zostatok (19)

Zostatok (20)

< C3, > C4

% obj.

max. 2

max. 2

Olefíny

% obj.

max. 12

max. 15

Zvyšok po odparení

mg/kg

max. 50

max. 50

ISO 13757 alebo EN 15470

Voda pri 0 °C

žiadna

žiadna

EN 15469

Celkový obsah síry

mg/kg

max. 50

max. 50

EN 24260 alebo

ASTM 6667

Sírovodík

žiadny

žiadny

ISO 8819

Korózia medených prúžkov

hodnotenie

Trieda 1

trieda 1

ISO 6251 (20)

Zápach

charakteristický

charakteristický

Oktánové číslo stanovené motorovou metódou

min. 89

min. 89

EN 589 príloha B

| Typ: Zemný plyn (NG)/biometán
   (21) |
| --- |
| Parameter | Jednotka | Limitné hodnoty (23) | Skúšobná metóda |
| Minimálne | Maximálne |
| Referenčné palivo G20 |
| Metán | % mólov | 100 | 99 | 100 |
| Zostatok (22) | % mólov | — | — | 1 |
| N2 | % mólov | | | |
| Obsah síry (22) | mg/m3 | — | — | 10 |
| Wobbeov index (24) (čistý) | MJ/m3 | 48,2 | 47,2 | 49,2 |
| Referenčné palivo G25 |
| Metán | % mólov | 86 | 84 | 88 |
| Zostatok (22) | % mólov | — | — | 1 |
| N2 | % mólov | 14 | 12 | 16 |
| Obsah síry (23) | mg/m3 | — | — | 10 |
| Wobbeov index (čistý) (24) | MJ/m3 | 39,4 | 38,2 | 40,6 |

Typ: Zemný plyn (NG)/biometán
   (21)

Parameter

Jednotka

Limitné hodnoty (23)

Skúšobná metóda

Minimálne

Maximálne

Referenčné palivo G20

Metán

% mólov

100

99

100

Zostatok (22)

% mólov

—

—

1

N2

% mólov

Obsah síry (22)

mg/m3

—

—

10

Wobbeov index (24) (čistý)

MJ/m3

48,2

47,2

49,2

Referenčné palivo G25

Metán

% mólov

86

84

88

Zostatok (22)

% mólov

—

—

1

N2

% mólov

14

12

16

Obsah síry (23)

mg/m3

—

—

10

Wobbeov index (čistý) (24)

MJ/m3

39,4

38,2

40,6

| Typ: Vodík pre spaľovacie motory |
| --- |
| Parameter | Jednotka | Limitné hodnoty | Skúšobná metóda |
| Minimálne | Maximálne |
| Čistota vodíka | % mólov | 98 | 100 | ISO 14687 |
| Celkové množstvo uhľovodíkov | μmol/mol | 0 | 100 | ISO 14687 |
| Voda (25) | μmol/mol | 0 | (26) | ISO 14687 |
| Kyslík | μmol/mol | 0 | (26) | ISO 14687 |
| Argón | μmol/mol | 0 | (26) | ISO 14687 |
| Dusík | μmol/mol | 0 | (26) | ISO 14687 |
| CO | μmol/mol | 0 | 1 | ISO 14687 |
| Síra | μmol/mol | 0 | 2 | ISO 14687 |
| Stabilné tuhé častice (27) | | | | ISO 14687 |

Typ: Vodík pre spaľovacie motory

Parameter

Jednotka

Limitné hodnoty

Skúšobná metóda

Minimálne

Maximálne

Čistota vodíka

% mólov

98

100

ISO 14687

Celkové množstvo uhľovodíkov

μmol/mol

0

100

ISO 14687

Voda (25)

μmol/mol

0

(26)

ISO 14687

Kyslík

μmol/mol

0

(26)

ISO 14687

Argón

μmol/mol

0

(26)

ISO 14687

Dusík

μmol/mol

0

(26)

ISO 14687

CO

μmol/mol

0

1

ISO 14687

Síra

μmol/mol

0

2

ISO 14687

Stabilné tuhé častice (27)

ISO 14687

| Typ: Vodík pre vozidlá s vodíkovými palivovými článkami |
| --- |
| Parameter | Jednotka | Limitné hodnoty | Skúšobná metóda |
| Minimálne | Maximálne |
| Vodíkové palivo (28) | % mólov | 99,99 | 100 | ISO 14687-2 |
| Celkové množstvo plynov (29) | μmol/mol | 0 | 100 | |
| Celkové množstvo uhľovodíkov | μmol/mol | 0 | 2 | ISO 14687-2 |
| Voda | μmol/mol | 0 | 5 | ISO 14687-2 |
| Kyslík | μmol/mol | 0 | 5 | ISO 14687-2 |
| Hélium (He), dusík (N2), argón (Ar) | μmol/mol | 0 | 100 | ISO 14687-2 |
| CO2 | μmol/mol | 0 | 2 | ISO 14687-2 |
| CO | μmol/mol | 0 | 0,2 | ISO 14687-2 |
| Celkové množstvo zlúčenín síry | μmol/mol | 0 | 0,004 | ISO 14687-2 |
| Formaldehyd (HCHO) | μmol/mol | 0 | 0,01 | ISO 14687-2 |
| Kyselina mravčia (HCOOH) | μmol/mol | 0 | 0,2 | ISO 14687-2 |
| Čpavok (NH3) | μmol/mol | 0 | 0,1 | ISO 14687-2 |
| Celkové množstvo halogénových zlúčenín | μmol/mol | 0 | 0,05 | ISO 14687-2 |
| Veľkosť častíc | μm | 0 | 10 | ISO 14687-2 |
| Koncentrácia častíc | μg/l | 0 | 1 | ISO 14687-2 |

Typ: Vodík pre vozidlá s vodíkovými palivovými článkami

Parameter

Jednotka

Limitné hodnoty

Skúšobná metóda

Minimálne

Maximálne

Vodíkové palivo (28)

% mólov

99,99

100

ISO 14687-2

Celkové množstvo plynov (29)

μmol/mol

0

100

Celkové množstvo uhľovodíkov

μmol/mol

0

2

ISO 14687-2

Voda

μmol/mol

0

5

ISO 14687-2

Kyslík

μmol/mol

0

5

ISO 14687-2

Hélium (He), dusík (N2), argón (Ar)

μmol/mol

0

100

ISO 14687-2

CO2

μmol/mol

0

2

ISO 14687-2

CO

μmol/mol

0

0,2

ISO 14687-2

Celkové množstvo zlúčenín síry

μmol/mol

0

0,004

ISO 14687-2

Formaldehyd (HCHO)

μmol/mol

0

0,01

ISO 14687-2

Kyselina mravčia (HCOOH)

μmol/mol

0

0,2

ISO 14687-2

Čpavok (NH3)

μmol/mol

0

0,1

ISO 14687-2

Celkové množstvo halogénových zlúčenín

μmol/mol

0

0,05

ISO 14687-2

Veľkosť častíc

μm

0

10

ISO 14687-2

Koncentrácia častíc

μg/l

0

1

ISO 14687-2

---

(1)  Hodnoty uvedené v špecifikáciách sú „skutočné hodnoty“. Pri určovaní limitných hodnôt bola použitá norma ISO 4259:2006 (Ropné produkty — stanovenie a uplatňovanie presných údajov vo vzťahu k skúšobným metódam) a pri stanovení minimálnej hodnoty sa zohľadnil minimálny rozdiel 2R nad nulou; pri stanovení maximálnej a minimálnej hodnoty je minimálny rozdiel 4R (R = opakovateľnosť).

Bez ohľadu na toto opatrenie, ktoré je z technických dôvodov nevyhnutné, sa výrobca paliva musí napriek všetkému zamerať na nulovú hodnotu, pri ktorej je stanovená maximálna hodnota 2R, a na strednú hodnotu v prípade uvádzania maximálnych a minimálnych limitných hodnôt. Ak je potrebné objasniť, či palivo spĺňa požiadavky týchto špecifikácií, uplatňujú sa podmienky normy ISO 4259:2006.

(2)  Palivo môže obsahovať antioxidanty a kovové dezaktivátory bežne používané na stabilizáciu tokov benzínu v rafinériách, ale nesmú sa pridávať detergentné/disperzné prísady a olejové rozpúšťadlá.

(3)  Uvádza sa skutočný obsah síry v palive použitom na skúšku typu I.

(4)  Etanol, ktorý spĺňa špecifikácie normy prEN 15376, je jediná látka obsahujúca kyslík, ktorá sa vedome pridáva do referenčného paliva.

(5)  Do tohto referenčného paliva sa nesmú zámerne pridávať žiadne zlúčeniny obsahujúce fosfor, železo, mangán alebo olovo.

(6)  Hodnoty uvedené v špecifikáciách sú „skutočné hodnoty“. Pri určovaní limitných hodnôt bola použitá norma ISO 4259:2006 (Ropné produkty – stanovenie a uplatňovanie presných údajov vo vzťahu k skúšobným metódam) a pri stanovení minimálnej hodnoty sa zohľadnil minimálny rozdiel 2R nad nulou; pri stanovení maximálnej a minimálnej hodnoty je minimálny rozdiel 4R (R = opakovateľnosť).

Bez ohľadu na toto opatrenie, ktoré je z technických dôvodov nevyhnutné, sa výrobca paliva musí napriek všetkému zamerať na nulovú hodnotu, pri ktorej je stanovená maximálna hodnota 2R, a na strednú hodnotu v prípade uvádzania maximálnych a minimálnych limitných hodnôt. Ak je potrebné objasniť, či palivo spĺňa požiadavky týchto špecifikácií, uplatňujú sa podmienky normy ISO 4259:2006.

(7)  V prípade sporu sa použijú postupy urovnávania sporov a interpretácie výsledkov založené na presnosti skúšobnej metódy opísanej v norme EN ISO 4259:2006.

(8)  V prípade vnútroštátneho sporu týkajúceho sa obsahu síry sa použije buď norma EN ISO 20846:2011 alebo norma EN ISO 20884:2011 podobná odkazu na vnútroštátnu prílohu k norme EN 228.

(9)  Uvádza sa skutočný obsah síry v palive použitom na skúšku typu I.

(10)  Obsah bezolovnatého benzínu sa určuje ako 100 mínus súčet percentuálneho obsahu vody a alkoholov.

(11)  Do tohto referenčného paliva sa nesmú zámerne pridávať žiadne zlúčeniny obsahujúce fosfor, železo, mangán alebo olovo.

(12)  Etanol, ktorý spĺňa špecifikácie normy prEN 15376, je jediná látka obsahujúca kyslík, ktorá sa vedome pridáva do referenčného paliva

(13)  Hodnoty uvedené v špecifikáciách sú „skutočné hodnoty“. Pri určovaní limitných hodnôt bola použitá norma ISO 4259:2006 (Ropné produkty – stanovenie a uplatňovanie presných údajov vo vzťahu k skúšobným metódam) a pri stanovení minimálnej hodnoty sa zohľadnil minimálny rozdiel 2R nad nulou; pri stanovení maximálnej a minimálnej hodnoty je minimálny rozdiel 4R (R = opakovateľnosť).

Bez ohľadu na toto opatrenie, ktoré je z technických dôvodov nevyhnutné, sa výrobca paliva musí napriek všetkému zamerať na nulovú hodnotu, pri ktorej je stanovená maximálna hodnota 2R, a na strednú hodnotu v prípade uvádzania maximálnych a minimálnych limitných hodnôt. Ak je potrebné objasniť, či palivo spĺňa požiadavky týchto špecifikácií, uplatňujú sa podmienky normy ISO 4259:2006.

(14)  Rozsah pre cetánové číslo nie je v súlade s požiadavkami minimálneho rozsahu 4R. V prípade sporov medzi dodávateľom a používateľom paliva sa na ich riešenie však môžu použiť podmienky uvedené v norme ISO 4259:2006 za predpokladu, že namiesto jednotlivých určovaní sa uskutočnia opakované merania v dostatočnom počte s cieľom dosiahnuť potrebnú presnosť.

(15)  Uvádza sa skutočný obsah síry v palive použitom na skúšku typu I.

(16)  Hoci je stabilita oxidácie regulovaná, je pravdepodobné, že životnosť bude limitovaná. Informácie o podmienkach a životnosti si treba vyžiadať od dodávateľa.

(17)  Obsah FAME musí spĺňať špecifikácie normy EN 14214.

(18)  Oxidačnú stabilitu možno preukázať podľa normy EN ISO 12205:1995 alebo EN 14112:1996. Táto požiadavka sa musí skúmať na základe hodnotení CEN/TC19 vlastností oxidačnej stability a skúšobných limitov.

(19)  Zostatok sa musí načítať takto: Formula.

(20)  Táto metóda nemusí presne určiť prítomnosť korozívnych materiálov, ak vzorka obsahuje inhibítory korózie alebo iné chemikálie, ktoré znižujú korozívnosť vzorky pôsobiacej na medený prúžok. Pridávanie takýchto zlúčenín len na účely ovplyvnenia výsledkov skúšky je preto zakázané.

(21)  „Biopalivo“ je kvapalné alebo plynné palivo určené pre odvetvie dopravy, ktoré sa vyrába z biomasy.

(22)  Inertné plyny (iné ako N2) + C2 + C2+.

(23)  Hodnota sa určuje pri teplote 293,2 K (20 °C) a tlaku 101,3 kPa.

(24)  Hodnota sa určuje pri teplote 273,2 K (0 °C) a tlaku 101,3 kPa

(25)  Nesmie kondenzovať.

(26)  Kombinácia vody, kyslíka, dusíka a argónu: 1 900 μmol/mol.

(27)  Vodík nesmie obsahovať prach, piesok, nečistoty, gumy, oleje ani iné látky v dostatočnom množstve na poškodenie vybavenia palivovej jednotky vozidla (motora) v čase plnenia palivom.

(28)  Index vodíkového paliva sa zisťuje odčítaním celkového obsahu nevodíkových plynných zložiek v tabuľke (celkové množstvo plynov) vyjadrených v percentách mólov od 100 % mólov. Jeho hodnota musí byť nižšia než je súčet maximálnych prípustných limitov všetkých nevodíkových zložiek uvedených v tabuľke.

(29)  Hodnota celkového množstva plynov zodpovedá súčtu hodnôt nevodíkových zložiek vymenovaných v tabuľke, okrem častíc.

Doplnok 3

Systém vozidlového dynamometra

1   Špecifikácia

1.1   Všeobecné požiadavky

| 1.1.1 | Dynamometer musí byť schopný simulovať zaťaženie motora pri cestnej premávke v rámci jednej z týchto klasifikácií:






  a) | dynamometer s pevnou krivkou zaťaženia, t. j. dynamometer, ktorého fyzikálne charakteristiky zabezpečujú pevný tvar krivky zaťaženia; |
| --- | --- | --- |

1.1.1

Dynamometer musí byť schopný simulovať zaťaženie motora pri cestnej premávke v rámci jednej z týchto klasifikácií:

a)

dynamometer s pevnou krivkou zaťaženia, t. j. dynamometer, ktorého fyzikálne charakteristiky zabezpečujú pevný tvar krivky zaťaženia;

| b) | dynamometer s nastaviteľnou krivkou zaťaženia, t. j. dynamometer aspoň s dvoma parametrami cestného zaťaženia, ktoré možno prispôsobiť tvaru krivky zaťaženia. |
| --- | --- |

b)

dynamometer s nastaviteľnou krivkou zaťaženia, t. j. dynamometer aspoň s dvoma parametrami cestného zaťaženia, ktoré možno prispôsobiť tvaru krivky zaťaženia.

| 1.1.2 | V prípade dynamometrov so simuláciou elektrickej zotrvačnosti sa musí preukázať rovnocennosť so systémami mechanickej zotrvačnosti. Prostriedky, ktorými sa stanovuje ekvivalencia, sú opísané v bode 4. |
| --- | --- |

1.1.2

V prípade dynamometrov so simuláciou elektrickej zotrvačnosti sa musí preukázať rovnocennosť so systémami mechanickej zotrvačnosti. Prostriedky, ktorými sa stanovuje ekvivalencia, sú opísané v bode 4.

| 1.1.3 | Ak na vozidlovom dynamometri nemožno reprodukovať celkový jazdný odpor na ceste pri rýchlosti od 10 km/h do 120 km/h, odporúča sa použiť vozidlový dynamometer s charakteristikami, ktoré sú definované v bode 1.2. |
| --- | --- |

1.1.3

Ak na vozidlovom dynamometri nemožno reprodukovať celkový jazdný odpor na ceste pri rýchlosti od 10 km/h do 120 km/h, odporúča sa použiť vozidlový dynamometer s charakteristikami, ktoré sú definované v bode 1.2.

| 1.1.3.1 | Zaťaženie absorbované brzdou a vozidlovým dynamometrom (účinkami vnútorného trenia) pri rýchlosti od 0 do 120 km/h je takéto:

  Rovnica Ap 3-1:


  (hodnota nesmie byť záporná)
  kde:







  F | = | celkové zaťaženie absorbované vozidlovým dynamometrom (N); |
| --- | --- | --- | --- |
| a | = | hodnota ekvivalentná hodnote odporu valenia (N); |
| b | = | hodnota ekvivalentná koeficientu odporu vzduchu [N/(km/h)2]; |
| V | = | rýchlosť vozidla (km/h); |
| F80 | = | zaťaženie pri rýchlosti 80 km/h (N). Alternatívne sa v prípade vozidiel, ktoré nemôžu dosiahnuť rýchlosť 80 km/h zaťaženie určuje pri referenčnej rýchlosti vozidla vj uvedenej v tabuľke Ap 8-1 doplnku 8. |

1.1.3.1

Zaťaženie absorbované brzdou a vozidlovým dynamometrom (účinkami vnútorného trenia) pri rýchlosti od 0 do 120 km/h je takéto:

Rovnica Ap 3-1:

Formula (hodnota nesmie byť záporná)

kde:

F

=

celkové zaťaženie absorbované vozidlovým dynamometrom (N);

a

=

hodnota ekvivalentná hodnote odporu valenia (N);

b

=

hodnota ekvivalentná koeficientu odporu vzduchu [N/(km/h)2];

V

=

rýchlosť vozidla (km/h);

F80

=

zaťaženie pri rýchlosti 80 km/h (N). Alternatívne sa v prípade vozidiel, ktoré nemôžu dosiahnuť rýchlosť 80 km/h zaťaženie určuje pri referenčnej rýchlosti vozidla vj uvedenej v tabuľke Ap 8-1 doplnku 8.

1.2   Osobitné požiadavky

| 1.2.1 | Na nastavenie dynamometra nesmie vplývať plynutie času. Nesmie vyvolávať žiadne vibrácie vnímateľné vo vozidle, ktoré by mohli zhoršiť normálnu prevádzku vozidla. |
| --- | --- |

1.2.1

Na nastavenie dynamometra nesmie vplývať plynutie času. Nesmie vyvolávať žiadne vibrácie vnímateľné vo vozidle, ktoré by mohli zhoršiť normálnu prevádzku vozidla.

| 1.2.2 | Vozidlový dynamometer môže mať jeden valec alebo, v prípade trojkolesových vozidiel s dvoma prednými kolesami a štvorkoliek, dva valce. V týchto prípadoch predný valec priamo alebo nepriamo poháňa zotrvačné hmotnosti a zariadenie na absorpciu výkonu. |
| --- | --- |

1.2.2

Vozidlový dynamometer môže mať jeden valec alebo, v prípade trojkolesových vozidiel s dvoma prednými kolesami a štvorkoliek, dva valce. V týchto prípadoch predný valec priamo alebo nepriamo poháňa zotrvačné hmotnosti a zariadenie na absorpciu výkonu.

| 1.2.3 | Musí existovať možnosť merať a odčítať indikované zaťaženie s presnosťou ± 5 %. |
| --- | --- |

1.2.3

Musí existovať možnosť merať a odčítať indikované zaťaženie s presnosťou ± 5 %.

| 1.2.4 | V prípade dynamometra s pevnou krivkou zaťaženia musí byť presnosť nastavenia zaťaženia pri 80 km/h alebo nastavenia zaťaženia pri referenčných rýchlostiach vozidla (30 km/h, prípadne 15 km/h) uvedených v bode 1.1.3.1 pre vozidlá, ktoré nemôžu dosiahnuť rýchlosť 80 km/h, ± 5 %. V prípade dynamometra s nastaviteľnou krivkou zaťaženia musí byť presnosť zhody zaťaženia dynamometra s cestným zaťažením ± 5 % pri rýchlosti vozidla > 20 km/h a ± 10 % pri rýchlosti vozidla ≤ 20 km/h. Pri nižších rýchlostiach vozidla musí byť absorpcia dynamometrom kladná. |
| --- | --- |

1.2.4

V prípade dynamometra s pevnou krivkou zaťaženia musí byť presnosť nastavenia zaťaženia pri 80 km/h alebo nastavenia zaťaženia pri referenčných rýchlostiach vozidla (30 km/h, prípadne 15 km/h) uvedených v bode 1.1.3.1 pre vozidlá, ktoré nemôžu dosiahnuť rýchlosť 80 km/h, ± 5 %. V prípade dynamometra s nastaviteľnou krivkou zaťaženia musí byť presnosť zhody zaťaženia dynamometra s cestným zaťažením ± 5 % pri rýchlosti vozidla > 20 km/h a ± 10 % pri rýchlosti vozidla ≤ 20 km/h. Pri nižších rýchlostiach vozidla musí byť absorpcia dynamometrom kladná.

| 1.2.5 | Musí byť známa celková zotrvačná hmotnosť rotujúcich častí (vrátane prípadnej simulovanej zotrvačnej hmotnosti) známa a v rozmedzí ± 10 kg triedy zotrvačnej hmotnosti pre skúšku. |
| --- | --- |

1.2.5

Musí byť známa celková zotrvačná hmotnosť rotujúcich častí (vrátane prípadnej simulovanej zotrvačnej hmotnosti) známa a v rozmedzí ± 10 kg triedy zotrvačnej hmotnosti pre skúšku.

| 1.2.6 | Rýchlosť vozidla sa meria podľa rýchlosti otáčania valca (predného valca v prípade dvojvalcového dynamometra). Pri rýchlostiach vozidla nad 10 km/h sa meria s presnosťou ± 1 km/h. Skutočná vzdialenosť prejdená vozidlom sa meria podľa pohybu otáčania valca (predného valca v prípade dvojvalcového dynamometra). |
| --- | --- |

1.2.6

Rýchlosť vozidla sa meria podľa rýchlosti otáčania valca (predného valca v prípade dvojvalcového dynamometra). Pri rýchlostiach vozidla nad 10 km/h sa meria s presnosťou ± 1 km/h. Skutočná vzdialenosť prejdená vozidlom sa meria podľa pohybu otáčania valca (predného valca v prípade dvojvalcového dynamometra).

2   Postup kalibrácie dynamometra

2.1   Úvod

V tomto oddiele sa opisuje metóda používaná na určenie zaťaženia absorbovaného brzdou dynamometra. Absorbované zaťaženie sa skladá zo zaťaženia absorbovaného účinkami trenia a zaťaženia absorbovaného zariadením na absorpciu výkonu. Dynamometer sa uvedie do prevádzky nad rozsahom skúšobných rýchlostí. Potom sa odpojí zariadenie použité na štartovanie dynamometra; rýchlosť otáčania poháňaného valca sa znižuje. Kinetická energia valcov sa rozptýli pomocou zariadenia na absorpciu výkonu a účinkami trenia. Táto metóda neprihliada na zmeny účinkov vnútorného trenia valcov spôsobené valcami s vozidlom alebo bez vozidla. Ak je zadný valec voľný, na účinky trenia valca sa neprihliada.

2.2   Kalibrácia indikátora zaťaženia pri rýchlosti 80 km/h alebo indikátora zaťaženia uvedeného v bode 1.1.3.1 pre vozidlá, ktoré nemôžu dosiahnuť rýchlosť 80 km/h.

Na kalibráciu indikátora zaťaženia do rýchlosti 80 km/h alebo platného indikátora zaťaženia uvedeného v bode 1.1.3.1 pre vozidlá, ktoré nemôžu dosiahnuť rýchlosť 80 km/h, ako funkcie absorbovaného zaťaženia (pozri aj obrázok Ap 3-1), sa použije tento postup:

2.2.1   Odmeria sa rýchlosť otáčania valca, pokiaľ ešte nie je odmeraná. Môže sa použiť „piate koleso“, otáčkomer alebo niektoré iné metódy.

2.2.2   Vozidlo sa umiestni na dynamometer alebo sa použije niektorá iná metóda štartovania dynamometra.

2.2.3   Použije sa zotrvačník alebo akýkoľvek iný systém simulácie zotrvačnej hmotnosti pre konkrétnu triedu zotrvačnej hmotnosti, ktorá sa má použiť.

Obrázok Ap 3-1

Výkon absorbovaný vozidlovým dynamometrom

Image

Legenda:

| | | |
| --- | --- | --- |

Formula

Formula

Formula

2.2.4   Dynamometer sa uvedie do rýchlosti vozidla 80 km/h alebo do referenčnej rýchlosti vozidla uvedenej v bode 1.1.3.1 pre vozidlá, ktoré nemôžu dosiahnuť rýchlosť 80 km/h.

2.2.5   Zaznamená sa zistené zaťaženie Fi (N).

2.2.6   Dynamometer sa uvedie do rýchlosti vozidla 90 km/h alebo do referenčnej rýchlosti vozidla uvedenej v bode 1.1.3.1 plus 5 km/h (35 km/h, prípadne 20 km/h) pre vozidlá, ktoré nemôžu dosiahnuť rýchlosť 80 km/h.

2.2.7   Odpojí sa zariadenie použité na štartovanie dynamometra.

2.2.8   Zaznamená sa čas, za ktorý dynamometer prešiel z rýchlosti vozidla 85 km/h na rýchlosť 75 km/h, alebo v prípade vozidiel, ktoré nemôžu dosiahnuť rýchlosť 80 km/h uvedený v tabuľke Ap 8-1 doplnku 8, zaznamená sa čas v rozmedzí od vj + 5 km/h do vj – 5 km/h.

2.2.9   Zariadenie na absorbovanie energie sa nastaví na inú úroveň.

2.2.10   Požiadavky bodov 2.2.4 až 2.2.9 sa dostatočne často opakujú, aby pokryli rozsah použitých zaťažení.

2.2.11   Absorbované zaťaženie sa vypočíta pomocou vzorca:

Rovnica Ap 3-2:

Formula

kde:

| F | = | absorbované zaťaženie (N); |
| --- | --- | --- |
| mi | = | ekvivalentná zotrvačná hmotnosť v kg (s vylúčením účinkov zotrvačnej hmotnosti voľného zadného valca); |
| ΔV | = | odchýlka rýchlosti vozidla v m/s (10 km/h = 2,775 m/s), |
| Δ t | = | čas, za ktorý valec prešiel z rýchlosti 85 km/h na rýchlosť 75 km/h, alebo v prípade vozidiel, ktoré nemôžu dosiahnuť rýchlosť 80 km/h, z rýchlosti 35 km/h na 25 km/h, prípadne z rýchlosti 20 km/h na 10 km/h, ako sa uvádza v tabuľke Ap 7-1 doplnku 7. |

F

=

absorbované zaťaženie (N);

mi

=

ekvivalentná zotrvačná hmotnosť v kg (s vylúčením účinkov zotrvačnej hmotnosti voľného zadného valca);

ΔV

=

odchýlka rýchlosti vozidla v m/s (10 km/h = 2,775 m/s),

Δ t

=

čas, za ktorý valec prešiel z rýchlosti 85 km/h na rýchlosť 75 km/h, alebo v prípade vozidiel, ktoré nemôžu dosiahnuť rýchlosť 80 km/h, z rýchlosti 35 km/h na 25 km/h, prípadne z rýchlosti 20 km/h na 10 km/h, ako sa uvádza v tabuľke Ap 7-1 doplnku 7.

2.2.12   Obrázok Ap 3-2 zobrazuje zaťaženie zaznamenané pri rýchlosti 80 km/h z hľadiska zaťaženia absorbovaného pri 80 km/h.

Obrázok Ap 3-2

Zaťaženie zaznamenané pri rýchlosti 80 km/h z hľadiska zaťaženia absorbovaného pri rýchlosti 80 km/h

Image

2.2.13   Požiadavky stanovené v bodoch 2.2.3 až 2.2.12 sa opakujú pre všetky triedy zotrvačnej hmotnosti, ktoré sa majú použiť.

2.3   Kalibrácia indikátora zaťaženia pri iných rýchlostiach

Postupy opísané v bode 2.2 sa opakujú tak často, ako je potrebné pre vybrané rýchlosti vozidla.

2.4   Kalibrácia sily alebo krútiaceho momentu

Na kalibráciu sily alebo krútiaceho momentu sa používa rovnaký postup.

3   Overovanie krivky zaťaženia

3.1   Postup

Krivka absorpcie zaťaženia dynamometra z referenčného nastavenia pri rýchlosti 80 km/h, alebo pri vozidlách, ktoré nemôžu dosiahnuť rýchlosť 80 km/h, pri príslušných referenčných rýchlostiach vozidiel uvedených v bode 1.1.3.1, sa overuje takto:

| 3.1.1 | Vozidlo sa umiestni na dynamometer alebo sa použije niektorá iná metóda štartovania dynamometra. |
| --- | --- |

3.1.1

Vozidlo sa umiestni na dynamometer alebo sa použije niektorá iná metóda štartovania dynamometra.

| 3.1.2 | Dynamometer sa nastaví na absorbované zaťaženie (F80) pri 80 km/h, alebo pri vozidlách, ktoré nemôžu dosiahnuť rýchlosť 80 km/h, na absorbované zaťaženie Fvi pri príslušnej cieľovej rýchlosti vozidla vj uvedenej v bode 1.1.3.1. |
| --- | --- |

3.1.2

Dynamometer sa nastaví na absorbované zaťaženie (F80) pri 80 km/h, alebo pri vozidlách, ktoré nemôžu dosiahnuť rýchlosť 80 km/h, na absorbované zaťaženie Fvi pri príslušnej cieľovej rýchlosti vozidla vj uvedenej v bode 1.1.3.1.

| 3.1.3 | Zaznamená sa zaťaženie absorbované pri rýchlosti 120, 100, 80, 60, 40 a 20 km/h alebo pri vozidlách, ktoré nemôžu dosiahnuť rýchlosť 80 km/h, absorbované zaťaženie pri cieľových rýchlostiach vozidla vj uvedených v bode 1.1.3.1. |
| --- | --- |

3.1.3

Zaznamená sa zaťaženie absorbované pri rýchlosti 120, 100, 80, 60, 40 a 20 km/h alebo pri vozidlách, ktoré nemôžu dosiahnuť rýchlosť 80 km/h, absorbované zaťaženie pri cieľových rýchlostiach vozidla vj uvedených v bode 1.1.3.1.

| 3.1.4 | Zakreslí sa krivka F(v) a overí sa, či zodpovedá požiadavkám bodu 1.1.3.1. |
| --- | --- |

3.1.4

Zakreslí sa krivka F(v) a overí sa, či zodpovedá požiadavkám bodu 1.1.3.1.

| 3.1.5 | Zopakuje sa postup stanovený v bodoch 3.1.1 až 3.1.4 pre ostatné hodnoty F80 a ostatné hodnoty zotrvačnej hmotnosti. |
| --- | --- |

3.1.5

Zopakuje sa postup stanovený v bodoch 3.1.1 až 3.1.4 pre ostatné hodnoty F80 a ostatné hodnoty zotrvačnej hmotnosti.

4   Overovanie simulovanej zotrvačnej hmotnosti

4.1   Predmet

Metóda opísaná v tomto doplnku umožňuje skontrolovať, či je celková zotrvačná hmotnosť dynamometra uspokojivo simulovaná v jednotlivých jazdných fázach prevádzkového cyklu. Výrobca vozidlového dynamometra musí uviesť spôsob overovania špecifikácií podľa bodu 4.3.

4.2   Princíp

4.2.1   Zostavenie pracovných rovníc

Keďže sa otáčky valca(-ov) dynamometra menia, silu na povrchu valca(-ov) možno vyjadriť takto:

Rovnica Ap 3-3:

Formula

kde:

| | F je sila na povrchu valca(-ov), vyjadrená v N; |
| --- | --- |

F je sila na povrchu valca(-ov), vyjadrená v N;

| | I je celková zotrvačná hmotnosť dynamometra (ekvivalentná zotrvačná hmotnosť vozidla); |
| --- | --- |

I je celková zotrvačná hmotnosť dynamometra (ekvivalentná zotrvačná hmotnosť vozidla);

| | IM je zotrvačná hmotnosť mechanických hmotností dynamometra; |
| --- | --- |

IM je zotrvačná hmotnosť mechanických hmotností dynamometra;

| | γ je tangenciálne zrýchlenie na povrchu valca; |
| --- | --- |

γ je tangenciálne zrýchlenie na povrchu valca;

| | F1 je sila zotrvačnej hmotnosti. |
| --- | --- |

F1 je sila zotrvačnej hmotnosti.

Poznámka: Pripojený je výklad tohto vzorca so zreteľom na dynamometer s mechanicky simulovanou zotrvačnou hmotnosťou.

Celková zotrvačná hmotnosť je potom vyjadrená takto:

Rovnica Ap 3-4:

Formula

kde

| | Im sa môže vypočítať alebo odmerať tradičnými spôsobmi; |
| --- | --- |

Im sa môže vypočítať alebo odmerať tradičnými spôsobmi;

| | F1 sa môže odmerať na dynamometri; |
| --- | --- |

F1 sa môže odmerať na dynamometri;

| | γ sa môže vypočítať z obvodovej rýchlosti valcov. |
| --- | --- |

γ sa môže vypočítať z obvodovej rýchlosti valcov.

Celková zotrvačná hmotnosť (I) sa určuje počas akceleračnej alebo deceleračnej skúšky s hodnotami vyššími než sú hodnoty dosiahnuté v prevádzkovom cykle.

4.2.2   Špecifikácia pre výpočty celkovej zotrvačnej hmotnosti

Skúšobné a výpočtové metódy musia umožňovať určenie celkovej zotrvačnej hmotnosti I s relatívnou chybou (DI/I) menšou než ± 2 %.

4.3   Špecifikácia

4.3.1   Hmotnosť simulovanej celkovej zotrvačnej hmotnosti I musí zostať rovnaká ako teoretická hodnota ekvivalentnej zotrvačnej hmotnosti (pozri doplnok 5) v týchto limitoch:

| 4.3.1.1 | ± 5 % teoretickej hodnoty pre každú okamžitú hodnotu; |
| --- | --- |

4.3.1.1

± 5 % teoretickej hodnoty pre každú okamžitú hodnotu;

| 4.3.1.2 | ± 2 % teoretickej hodnoty pre priemernú hodnotu vypočítanú pre každý sled cyklu.
  Limitná hodnota stanovená v bode 4.3.1.1 sa zmení na ± 50 % počas jednej sekundy a v prípade vozidiel s ručným radením počas dvoch sekúnd pri zmene prevodových stupňov. |
| --- | --- |

4.3.1.2

± 2 % teoretickej hodnoty pre priemernú hodnotu vypočítanú pre každý sled cyklu.

Limitná hodnota stanovená v bode 4.3.1.1 sa zmení na ± 50 % počas jednej sekundy a v prípade vozidiel s ručným radením počas dvoch sekúnd pri zmene prevodových stupňov.

4.4   Postup overovania

4.4.1   Overovanie sa vykonáva počas každej skúšky v priebehu skúšobných cyklov definovaných v doplnku 6 prílohy II.

4.4.2   Ak sú však splnené požiadavky stanovené v bode 4.3 okamžitými akceleráciami, ktoré sú aspoň trikrát väčšie alebo menšie ako hodnoty dosiahnuté v sledoch teoretického cyklu, overenie opísané v bode 4.4.1 nie je potrebné.

Doplnok 4

Systém riedenia výfukových plynov

1   Špecifikácia systému

1.1   Prehľad systému

Používa sa systém riedenia plného prietoku výfukových plynov. To vyžaduje, aby sa výfukové plyny vozidla nepretržite riedili okolitým vzduchom za regulovaných podmienok. Meria sa celkový objem zmesi výfukových plynov a riediaceho vzduchu a na analýzu sa nepretržite odoberá proporcionálna vzorka tohto objemu. Množstvá znečisťujúcich látok sa stanovujú z koncentrácií vzoriek korigovaných na obsah znečisťujúcich látok v okolitom vzduchu a celkový prietok počas skúšobnej periódy. Systém riedenia výfukových plynov pozostáva z prenosovej trubice, zmiešavacej komory a riediaceho tunela, zariadenia na kondicionovanie riediaceho vzduchu, sacieho zariadenia a prietokomera. Odberové sondy sa montujú do riediaceho tunela podľa špecifikácií v doplnkoch 3, 4 a 5. Zmiešavacia komora opísaná v tomto bode je nádoba znázornená na obrázkoch Ap 4-1 a Ap 4-2, v ktorej sa zmiešavajú výfukové plyny z vozidla s riediacim vzduchom tak, aby na výstupe z komory vznikla homogénna zmes.

1.2   Všeobecné požiadavky

1.2.1   Výfukové plyny vozidla sa riedia dostatočným množstvom okolitého vzduchu, aby sa zabránilo akejkoľvek kondenzácii vody v systéme odberu vzoriek a merania za akýchkoľvek podmienok, ktoré sa môžu vyskytnúť počas skúšky.

1.2.2   Zmes vzduchu a výfukových plynov musí byť homogénna v bode, kde je umiestnená odberová sonda (pozri bod 1.3.3). Odberová sonda odoberá reprezentatívnu vzorku riedených výfukových plynov.

1.2.3   Systém musí umožňovať meranie celkového objemu zriedených výfukových plynov, ktoré sa majú merať.

1.2.4   Systém odberu vzoriek musí byť plynotesný. Konštrukcia systému odberu vzoriek s premenlivým riedením a materiály, z ktorých je zhotovený, musia byť také, aby neovplyvňovali koncentráciu znečisťujúcich látok v zriedených výfukových plynoch. Ak by akýkoľvek komponent systému (výmenník tepla, cyklónový separátor, dúchadlo, atď.) menil koncentráciu ktorejkoľvek znečisťujúcej látky v zriedených výfukových plynoch a chyba by sa nemohla korigovať, odber vzorky tejto znečisťujúcej látky sa musí vykonávať pred týmto komponentom.

1.2.5   Všetky diely systému riedenia, ktoré sú v styku s neriedeným a riedeným výfukovým plynom, musia byť navrhnuté tak, aby sa minimalizovalo usádzanie alebo zmena vlastností častíc. Aby sa zabránilo elektrostatickým účinkom, všetky diely musia byť vyrobené z elektricky vodivých materiálov, ktoré nereagujú so zložkami výfukového plynu a sú elektricky uzemnené.

1.2.6   Ak je skúšané vozidlo vybavené výfukovým potrubím obsahujúcim viac vetiev, spojovacie rúrky musia byť pripojené čo najbližšie k vozidlu, ale tak, aby nepriaznivo neovplyvňovali jeho prevádzku.

1.2.7   Systém s premenlivým riedením musí byť konštruovaný tak, aby umožňoval odber výfukových plynov bez zjavnej zmeny protitlaku na výstupe výfukovej trubice.

1.2.8   Spojovacie potrubie medzi vozidlom a systémom riedenia musí byť skonštruované tak, aby minimalizovalo tepelné straty.

1.3   Osobitné požiadavky

1.3.1   Pripojenie výfuku vozidla

Spojovacie potrubie medzi výstupom výfuku vozidla a systémom riedenia musí byť čo najkratšie a musí spĺňať tieto požiadavky:

| a) | rúrka nesmie byť kratšia ako 3,6 m, alebo kratšia ako 6,1 m, ak je tepelne izolovaná. Jej vnútorný priemer nesmie presiahnuť 105 mm; |
| --- | --- |

a)

rúrka nesmie byť kratšia ako 3,6 m, alebo kratšia ako 6,1 m, ak je tepelne izolovaná. Jej vnútorný priemer nesmie presiahnuť 105 mm;

| b) | nesmie spôsobovať rozdiel medzi statickým tlakom na výstupoch výfuku skúšobného vozidla a statickými tlakmi zaznamenanými v čase, keď k výfuku vozidla nebolo nič pripojené, väčší ako ± 0,75 kPa pri rýchlosti 50 km/h, alebo väčší ako ± 1,25 kPa počas celého trvania skúšky. Tlak sa meria na výstupe výfuku alebo v predĺžení s rovnakým priemerom, podľa možnosti čo najbližšie ku koncu trubice. Systémy odberu vzoriek schopné udržiavať statický tlak v rozmedzí ± 0,25 kPa sa môžu použiť vtedy, ak výrobca v písomnej žiadosti technickej službe zdôvodní potrebu nižšej tolerancie; |
| --- | --- |

b)

nesmie spôsobovať rozdiel medzi statickým tlakom na výstupoch výfuku skúšobného vozidla a statickými tlakmi zaznamenanými v čase, keď k výfuku vozidla nebolo nič pripojené, väčší ako ± 0,75 kPa pri rýchlosti 50 km/h, alebo väčší ako ± 1,25 kPa počas celého trvania skúšky. Tlak sa meria na výstupe výfuku alebo v predĺžení s rovnakým priemerom, podľa možnosti čo najbližšie ku koncu trubice. Systémy odberu vzoriek schopné udržiavať statický tlak v rozmedzí ± 0,25 kPa sa môžu použiť vtedy, ak výrobca v písomnej žiadosti technickej službe zdôvodní potrebu nižšej tolerancie;

| c) | nesmie meniť povahu výfukového plynu; |
| --- | --- |

c)

nesmie meniť povahu výfukového plynu;

| d) | všetky použité elastomérne prípojky musia byť tepelne čo najstabilnejšie a minimálne vystavené účinkom výfukových plynov. |
| --- | --- |

d)

všetky použité elastomérne prípojky musia byť tepelne čo najstabilnejšie a minimálne vystavené účinkom výfukových plynov.

1.3.2   Kondicionovanie riediaceho vzduchu

Riediaci vzduch použitý na primárne riedenie výfukového plynu v tuneli CVS prechádza cez médium schopné redukovať častice materiálu filtra s najprenikavejšou veľkosťou častíc o ≥ 99,95 %, alebo cez filter triedy minimálne H13 podľa normy EN 1822:1998. Toto predstavuje špecifikáciu vysoko účinných vzduchových filtrov (HEPA). Riediaci vzduch môže byť pred prechodom cez filter HEPA prefiltrovaný cez aktívne uhlie. Ak sa používa čistič obsahujúci aktívne uhlie, odporúča sa za túto práčku a pred HEPA filter umiestniť dodatočný filter na hrubšie častice. Na žiadosť výrobcu sa môžu odobrať vzorky riediaceho vzduchu podľa osvedčenej technickej praxe s cieľom stanoviť príspevok tunela k hmotnostným úrovniam častíc pozadia, ktorý je možné odpočítať od hodnôt nameraných v zriedených výfukových plynoch.

1.3.3   Riediaci tunel

Vykoná sa opatrenie na zmiešanie výfukových plynov z vozidla s riediacim vzduchom. Môže sa použiť zmiešavacia clona. Aby sa minimalizovali účinky na podmienky na výstupe výfuku a obmedzil pokles tlaku vo vnútri zariadenia na kondicionovanie riediaceho vzduchu, ak je namontované, tlak v bode zmiešavania sa nesmie líšiť o viac než ± 0,25 kPa od atmosférického tlaku. Homogénnosť zmesi v ktoromkoľvek priereze v mieste odberovej sondy sa nesmie líšiť o viac než ± 2 % od priemeru hodnôt získaných aspoň v piatich bodoch umiestnených v rovnakých vzdialenostiach na priemere prúdu plynu. Pri odoberaní vzoriek tuhých častíc a emisií tuhých častíc sa používa riediaci tunel, ktorý:

| a) | pozostáva z rovnej trubice z elektricky vodivého materiálu, ktorá musí byť uzemnená; |
| --- | --- |

a)

pozostáva z rovnej trubice z elektricky vodivého materiálu, ktorá musí byť uzemnená;

| b) | má dostatočne malý priemer, aby vyvolal turbulentný prúd (Reynoldsovo číslo ≥ 4 000), a dostatočnú dĺžku, aby umožňoval úplné zmiešanie výfukových plynov s riediacim vzduchom; |
| --- | --- |

b)

má dostatočne malý priemer, aby vyvolal turbulentný prúd (Reynoldsovo číslo ≥ 4 000), a dostatočnú dĺžku, aby umožňoval úplné zmiešanie výfukových plynov s riediacim vzduchom;

| c) | má priemer aspoň 200 mm; |
| --- | --- |

c)

má priemer aspoň 200 mm;

| d) | môže byť izolovaný. |
| --- | --- |

d)

môže byť izolovaný.

1.3.4   Sacie zariadenie

Toto zariadenie môže mať rozsah stanovených rýchlostí, ktorý zabezpečí dostatočný prietok na zabránenie akejkoľvek kondenzácii vody. Tento výsledok sa zvyčajne dosiahne tak, že prietok je buď:

| a) | dvakrát väčší než maximálny prietok výfukových plynov vznikajúcich pri akceleráciách v jazdnom cykle, alebo |
| --- | --- |

a)

dvakrát väčší než maximálny prietok výfukových plynov vznikajúcich pri akceleráciách v jazdnom cykle, alebo

| b) | dostatočný na to, aby zabezpečil, že koncentrácia CO2 vo vaku na odber vzoriek riedeného výfukového plynu bude nižšia než 3 objemové % v prípade benzínu a motorovej nafty, nižšia než 2,2 objemových % v prípade LPG a nižšia než 1,5 objemových % v prípade NG/biometánu. |
| --- | --- |

b)

dostatočný na to, aby zabezpečil, že koncentrácia CO2 vo vaku na odber vzoriek riedeného výfukového plynu bude nižšia než 3 objemové % v prípade benzínu a motorovej nafty, nižšia než 2,2 objemových % v prípade LPG a nižšia než 1,5 objemových % v prípade NG/biometánu.

1.3.5   Meranie objemu v systéme primárneho riedenia

Metóda merania celkového objemu zriedených výfukových plynov obsiahnutých v zariadení na odber vzoriek s konštantným objemom musí byť taká, aby za všetkých prevádzkových podmienok bola presnosť merania ± 2 %. Ak zariadenie nemôže vyrovnávať zmeny teploty zmesi výfukových plynov a riediaceho vzduchu v meracom bode, na udržanie teploty v rozsahu ± 6 K špecifikovanej prevádzkovej teploty sa použije výmenník tepla. V prípade potreby možno pre zariadenie na meranie objemu použiť nejakú formu ochrany, napr. cyklónový separátor, filter objemového prúdu atď. Bezprostredne pred zariadením na meranie objemu sa nainštaluje snímač teploty. Tento snímač teploty musí mať presnosť a správnosť ± 1 K a časovú odozvu 0,1 sekundy pri 62 % zmene danej teploty (hodnota meraná v silikónovom oleji). Meranie rozdielu tlaku od atmosférického tlaku sa vykonáva pred zariadením na meranie objemu a v prípade potreby aj za ním. Meranie tlaku musí mať počas skúšky presnosť a správnosť ± 0,4 kPa.

1.4   Opis odporúčaného systému

Na obrázkoch Ap 4-1 a Ap 4-2 sú znázornené schematické zobrazenia dvoch typov odporúčaných systémov riedenia výfukových plynov, ktoré spĺňajú požiadavky tejto prílohy. Keďže presné výsledky možno dosiahnuť rôznymi konfiguráciami systému, nie je podstatná jeho presná zhoda s týmito obrázkami. Na poskytnutie ďalších informácií a na skoordinovanie funkcií systémov komponentov možno použiť ďalšie komponenty, ako napríklad prístroje, ventily, solenoidy a prepínače.

1.4.1   Systém riedenia plného prietoku s objemovým čerpadlom

Obrázok Ap 4-1

Systém riedenia s objemovým čerpadlom

Image

Systém riedenia plného prietoku s objemovým čerpadlom (PDP) spĺňa požiadavky tejto prílohy, pretože meria prietok plynu prechádzajúci cez čerpadlo pri konštantnej teplote a tlaku. Celkový objem sa meria počtom otáčok kalibrovaného objemového čerpadla. Proporcionálna vzorka sa získa odberom pomocou čerpadla, prietokomeru a regulačným ventilom prietoku pri konštantnom prietoku. Odberové zariadenie sa skladá:

| 1.4.1.1 | z nainštalovaného filtra riediaceho vzduchu (pozri filter DAF na obrázku Ap 4-1), ktorý sa v prípade potreby môže predhriať. Tento filter pozostáva z ďalších filtrov v tomto poradí: voliteľne filter s aktívnym uhlím (na vstupe) a vysoko účinný vzduchový filter (HEPA) (na výstupe). Ak sa používa filter obsahujúci aktívne uhlie, medzi tento filter a HEPA filter sa odporúča umiestniť dodatočný filter na hrubšie častice. Účelom filtra obsahujúceho aktívne uhlie je znižovať a stabilizovať koncentráciu uhľovodíkov z okolitých emisií v riediacom vzduchu; |
| --- | --- |

1.4.1.1

z nainštalovaného filtra riediaceho vzduchu (pozri filter DAF na obrázku Ap 4-1), ktorý sa v prípade potreby môže predhriať. Tento filter pozostáva z ďalších filtrov v tomto poradí: voliteľne filter s aktívnym uhlím (na vstupe) a vysoko účinný vzduchový filter (HEPA) (na výstupe). Ak sa používa filter obsahujúci aktívne uhlie, medzi tento filter a HEPA filter sa odporúča umiestniť dodatočný filter na hrubšie častice. Účelom filtra obsahujúceho aktívne uhlie je znižovať a stabilizovať koncentráciu uhľovodíkov z okolitých emisií v riediacom vzduchu;

| 1.4.1.2 | z prenosovej trubice (TT), ktorou sa výukový plyn z vozidla prenáša do riediaceho tunela (DT), kde sa výfukový plyn mieša s riediacim vzduchom na homogénnu zmes; |
| --- | --- |

1.4.1.2

z prenosovej trubice (TT), ktorou sa výukový plyn z vozidla prenáša do riediaceho tunela (DT), kde sa výfukový plyn mieša s riediacim vzduchom na homogénnu zmes;

| 1.4.1.3 | z objemového čerpadla (PDP), ktoré vytláča prúd zmesi vzduchu a výfukového plynu s konštantným objemom. Na určenie prietoku sa používajú otáčky PDP spolu s meraním príslušnej teploty a tlaku; |
| --- | --- |

1.4.1.3

z objemového čerpadla (PDP), ktoré vytláča prúd zmesi vzduchu a výfukového plynu s konštantným objemom. Na určenie prietoku sa používajú otáčky PDP spolu s meraním príslušnej teploty a tlaku;

| 1.4.1.4 | z výmenníka tepla (HE) s dostatočnou kapacitou, ktorá zabezpečuje, že teplota zmesi vzduchu a výfukového plynu, meraná v bode bezprostredne pred objemovým čerpadlom, je počas celého trvania skúšky v rozmedzí 6 K predpísanej prevádzkovej teploty. Toto zariadenie nesmie ovplyvňovať koncentrácie znečisťujúcich látok riedených plynov, ktoré sa potom odoberajú na analýzu; |
| --- | --- |

1.4.1.4

z výmenníka tepla (HE) s dostatočnou kapacitou, ktorá zabezpečuje, že teplota zmesi vzduchu a výfukového plynu, meraná v bode bezprostredne pred objemovým čerpadlom, je počas celého trvania skúšky v rozmedzí 6 K predpísanej prevádzkovej teploty. Toto zariadenie nesmie ovplyvňovať koncentrácie znečisťujúcich látok riedených plynov, ktoré sa potom odoberajú na analýzu;

| 1.4.1.5 | zo zmiešavacej komory (MC), v ktorej sa výfukový plyn zmiešava so vzduchom na homogénnu zmes a ktorá môže byť umiestnená v blízkosti vozidla tak, aby sa minimalizovala dĺžka prenosovej trubice (TT). |
| --- | --- |

1.4.1.5

zo zmiešavacej komory (MC), v ktorej sa výfukový plyn zmiešava so vzduchom na homogénnu zmes a ktorá môže byť umiestnená v blízkosti vozidla tak, aby sa minimalizovala dĺžka prenosovej trubice (TT).

2.4.1   Systém riedenia plného prietoku Venturiho trubicou s kritickým prietokom

Obrázok Ap 4-2

Systém riedenia pomocou Venturiho trubice s kritickým prietokom

Image

Použitie Venturiho trubice s kritickým prietokom (CFV) pre systém riedenia plného prietoku vychádza zo zásad mechaniky prúdenia kritického prúdu. Variabilný prietok zmesi riediaceho vzduchu a výfukových plynov sa udržiava na rýchlosti zvuku, ktorá je priamo úmerná druhej odmocnine teploty plynov. Prietok sa počas celej skúšky nepretržite monitoruje, vypočítava a integruje. Použitie prídavnej Venturiho trubice s kritickým prietokom na odber vzoriek zabezpečuje proporcionalitu vzoriek plynu odoberaných z riediaceho tunela. Keďže tlak aj teplota sú na vstupoch oboch Venturiho trubíc zhodné, objem prúdu plynu odkloneného na odber vzorky je úmerný celkovému objemu vytváranej zmesi riedených výfukových plynov, a teda spĺňa požiadavky tejto prílohy. Odberové zariadenie sa skladá:

| 1.4.2.1 | z filtra (D) riediaceho vzduchu, ktorý sa v prípade potreby môže predhriať. Tento filter pozostáva z ďalších filtrov v tomto poradí: voliteľne filter s aktívnym uhlím (na vstupe) a vysoko účinný vzduchový filter (HEPA) (na výstupe). Ak sa používa filter obsahujúci aktívne uhlie, medzi tento filter a HEPA filter sa odporúča umiestniť dodatočný filter na hrubšie častice. Účelom filtra obsahujúceho aktívne uhlie je znižovať a stabilizovať koncentráciu uhľovodíkov z okolitých emisií v riediacom vzduchu; |
| --- | --- |

1.4.2.1

z filtra (D) riediaceho vzduchu, ktorý sa v prípade potreby môže predhriať. Tento filter pozostáva z ďalších filtrov v tomto poradí: voliteľne filter s aktívnym uhlím (na vstupe) a vysoko účinný vzduchový filter (HEPA) (na výstupe). Ak sa používa filter obsahujúci aktívne uhlie, medzi tento filter a HEPA filter sa odporúča umiestniť dodatočný filter na hrubšie častice. Účelom filtra obsahujúceho aktívne uhlie je znižovať a stabilizovať koncentráciu uhľovodíkov z okolitých emisií v riediacom vzduchu;

| 1.4.2.2 | zo zmiešavacej komory (MC), v ktorej sa výfukový plyn zmiešava so vzduchom na homogénnu zmes a ktorá môže byť umiestnená v blízkosti vozidla tak, aby sa minimalizovala dĺžka prenosovej trubice (TT); |
| --- | --- |

1.4.2.2

zo zmiešavacej komory (MC), v ktorej sa výfukový plyn zmiešava so vzduchom na homogénnu zmes a ktorá môže byť umiestnená v blízkosti vozidla tak, aby sa minimalizovala dĺžka prenosovej trubice (TT);

| 1.4.2.3 | z riediaceho tunela (DT), z ktorého sa odoberajú vzorky tuhých častíc; |
| --- | --- |

1.4.2.3

z riediaceho tunela (DT), z ktorého sa odoberajú vzorky tuhých častíc;

| 1.4.2.4 | z určitej formy ochrany zariadenia na meranie objemu, napr. cyklónový separátor, filter objemového prietoku atď.; |
| --- | --- |

1.4.2.4

z určitej formy ochrany zariadenia na meranie objemu, napr. cyklónový separátor, filter objemového prietoku atď.;

| 1.4.2.5 | z Venturiho trubice s kritickým prietokom (CFV) na meranie objemu prietoku zriedených výfukových plynov; |
| --- | --- |

1.4.2.5

z Venturiho trubice s kritickým prietokom (CFV) na meranie objemu prietoku zriedených výfukových plynov;

| 1.4.2.6 | z dúchadla (BL) s dostatočným výtlakom na zvládnutie celkového objemu zriedených výfukových plynov. |
| --- | --- |

1.4.2.6

z dúchadla (BL) s dostatočným výtlakom na zvládnutie celkového objemu zriedených výfukových plynov.

2   Postup kalibrácie CVS

2.1   Všeobecné požiadavky

Systém CVS sa kalibruje pomocou presného prietokomeru a zariadenia obmedzujúceho prietok. Prietok systémom sa meria pri rôznych hodnotách tlaku a kontrolných parametroch meraného systému týkajúcich sa prietokov. Prietokomer musí byť dynamický a vhodný pre vysokú rýchlosť prietoku, ktorá sa vyskytuje pri skúškach CVS. Zariadenie musí mať osvedčenie o presnosti v súlade so schválenou vnútroštátnou alebo medzinárodnou normou.

2.1.1   Možno použiť rôzne typy prietokomerov, napr. kalibrovanú Venturiho trubicu, prietokomer laminárneho prúdenia, kalibrovaný turbínový prietokomer, za predpokladu, že ide o dynamické systémy merania a že spĺňajú požiadavky bodu 1.3.5 tohto doplnku.

2.1.2   V nasledujúcich bodoch sú uvedené podrobnosti metód kalibrácie jednotiek PDP a CFV používajúcich prietokomery laminárneho prúdenia, ktoré poskytujú požadovanú presnosť spolu so štatistickou kontrolou platnosti kalibrácie.

2.2   Kalibrácia objemového čerpadla (PDP)

2.2.1   V tomto kalibračnom postupe sa opisuje vybavenie, skúšobnú konfiguráciu a rôzne parametre, ktoré sa merajú na stavenie prietoku čerpadla CVS. Všetky parametre týkajúce sa čerpadla sa merajú súčasne s parametrami týkajúcimi sa prietokomeru, ktorý je zapojený v sérii s čerpadlom. Vypočítaný prietok (vyjadrený v m3/min na vstupe čerpadla pri absolútnom tlaku a teplote) sa potom môže zakresliť vo vzťahu ku korelačnej funkcii, čo je hodnota špecifickej kombinácie parametrov čerpadla. Potom sa zostaví lineárna rovnica vyjadrujúca vzťah medzi prietokom čerpadla a korelačnou funkciou. Ak je systém CVS vybavený viacrýchlostným pohonom, kalibrácia sa vykonáva pre každý použitý rozsah.

2.2.2   Tento kalibračný postup je založený na meraní absolútnych hodnôt parametrov čerpadla a prietokomeru, ktoré sa vzťahujú na prietok v každom bode. Na zabezpečenie presnosti a plynulosti kalibračnej krivky sa musia dodržať tri podmienky:

| 2.2.2.1 | Tlaky čerpadla sa musia merať radšej na odbočkách čerpadla, nie vo vonkajšom potrubí na vstupe a výstupe čerpadla. Tlakové ventily, ktoré sú montované hore a dole v strede čelnej dosky pohonu čerpadla, sú vystavené skutočným tlakom vo vnútri čerpadla, a preto umožňujú zistiť absolútne rozdiely tlakov; |
| --- | --- |

2.2.2.1

Tlaky čerpadla sa musia merať radšej na odbočkách čerpadla, nie vo vonkajšom potrubí na vstupe a výstupe čerpadla. Tlakové ventily, ktoré sú montované hore a dole v strede čelnej dosky pohonu čerpadla, sú vystavené skutočným tlakom vo vnútri čerpadla, a preto umožňujú zistiť absolútne rozdiely tlakov;

| 2.2.2.2 | počas kalibrácie sa musí udržiavať stabilná teplota. Prietokomer laminárneho prúdenia je citlivý na oscilácie vstupnej teploty, ktoré spôsobujú rozptyl údajových bodov. Postupné zmeny teploty o ±1 K sú prijateľné, pokiaľ nastávajú v priebehu niekoľkých minút; |
| --- | --- |

2.2.2.2

počas kalibrácie sa musí udržiavať stabilná teplota. Prietokomer laminárneho prúdenia je citlivý na oscilácie vstupnej teploty, ktoré spôsobujú rozptyl údajových bodov. Postupné zmeny teploty o ±1 K sú prijateľné, pokiaľ nastávajú v priebehu niekoľkých minút;

| 2.2.2.3 | všetky spojenia medzi prietokomerom a čerpadlom CVS musia byť nepriepustné. |
| --- | --- |

2.2.2.3

všetky spojenia medzi prietokomerom a čerpadlom CVS musia byť nepriepustné.

2.2.3   Počas skúšky výfukových emisií umožňuje meranie týchto parametrov čerpadla používateľovi vypočítať prietok z kalibračnej rovnice.

2.2.4   Obrázok Ap 4-3 tohto doplnku znázorňuje jedno možné skúšobné nastavenie. Variácie sú prípustné za predpokladu, že ich technická služba schváli ako porovnateľne presné. Ak sa použije nastavenie znázornené na obrázku Ap 4-3, nasledujúce údaje musia byť v rámci uvedenej presnosti:

| | barometrický tlak (korigovaný) (Pb) ± 0,03 kPa, |
| --- | --- |

barometrický tlak (korigovaný) (Pb) ± 0,03 kPa,

| | okolitá teplota (T) ± 0,2 K, |
| --- | --- |

okolitá teplota (T) ± 0,2 K,

| | teplota vzduchu na LFE (ETI) ± 0,15 K, |
| --- | --- |

teplota vzduchu na LFE (ETI) ± 0,15 K,

| | podtlak pred LFE (EPI) ± 0,01 kPa |
| --- | --- |

podtlak pred LFE (EPI) ± 0,01 kPa

| | pokles tlaku v tryske LFE (EDP) ± 0,0015 kPa, |
| --- | --- |

pokles tlaku v tryske LFE (EDP) ± 0,0015 kPa,

| | teplota vzduchu na vstupe čerpadla CVS (PTI) ± 0,2 K, |
| --- | --- |

teplota vzduchu na vstupe čerpadla CVS (PTI) ± 0,2 K,

| | teplota vzduchu na výstupe z čerpadla CVS (PTO) ± 0,2 K, |
| --- | --- |

teplota vzduchu na výstupe z čerpadla CVS (PTO) ± 0,2 K,

| | podtlak na vstupe čerpadla CVS (PPI) ± 0,22 kPa, |
| --- | --- |

podtlak na vstupe čerpadla CVS (PPI) ± 0,22 kPa,

| | tlaková výška na výstupe čerpadla CVS (PPO) ± 0,22 kPa, |
| --- | --- |

tlaková výška na výstupe čerpadla CVS (PPO) ± 0,22 kPa,

| | otáčky čerpadla počas skúšobnej periódy (n) ± 1 min–1, |
| --- | --- |

otáčky čerpadla počas skúšobnej periódy (n) ± 1 min–1,

| | trvanie každej periódy (minimum 250 s) (t) ± 0,1 s. |
| --- | --- |

trvanie každej periódy (minimum 250 s) (t) ± 0,1 s.

Obrázok Ap 4-3

Konfigurácia kalibrácie PDP

Image

2.2.5   Po zapojení systému podľa obrázku Ap 4-3 sa regulátor prietoku nastaví do úplne otvorenej polohy a pred začiatkom kalibrácie sa čerpadlo CVS nechá bežať 20 minút.

2.2.6   Na zväčšenie podtlaku na vstupe čerpadla (približne o 1 kPa) sa čiastočne privrie regulátor prietoku, čo umožní získať najmenej šesť údajových bodov pre celkovú kalibráciu. Systém sa nechá tri minúty stabilizovať a zopakuje sa zber údajov.

2.2.7   Prietok vzduchu (Qs) sa v každom skúšobnom bode vypočíta v štandardných jednotkách m3/min z údajov prietokomera s použitím metódy predpísanej výrobcom.

2.2.8   Prietok vzduchu sa potom prevedie na prietok čerpadla (V0) v m3/rev pri absolútnej teplote a absolútnom tlaku na vstupe čerpadla.

Rovnica Ap 4 -1:

Formula

kde:

V0= prietok čerpadla pri Tp a Pp (m3/rev);

Qs= prietok vzduchu pri 101,33 kPa a 273,2 K (m3/min);

Tp= teplota na vstupe čerpadla (K);

Pp= absolútny tlak na vstupe čerpadla (kPa);

n= otáčky čerpadla (min–1).

2.2.9   Aby sa vykompenzovalo vzájomné pôsobenie otáčok čerpadla, kolísanie tlaku čerpadla a preklzávanie čerpadla, vypočíta sa korelačná funkcia (x0) medzi otáčkami čerpadla (n), rozdielom tlakov medzi vstupom a výstupom čerpadla a absolútnym výstupným tlakom čerpadla takto:

Rovnica Ap 4-2:

Formula

kde:

x0= korelačná funkcia;

ΔPp= rozdiel tlakov medzi vstupom a výstupom čerpadla (kPa);

Pe= absolútny výstupný tlak (PPO + Pb) (kPa).

| 2.2.9.1 | Lineárnou úpravou metódou najmenších štvorcov sa zostavia kalibračné rovnice, ktoré majú takúto podobu:

  Rovnica Ap 4-3:







  D0, M, A a B sú konštantné hodnoty sklonu a úseku, ktoré popisujú regresné priamky. |
| --- | --- |

2.2.9.1

Lineárnou úpravou metódou najmenších štvorcov sa zostavia kalibračné rovnice, ktoré majú takúto podobu:

Rovnica Ap 4-3:

Formula

Formula

D0, M, A a B sú konštantné hodnoty sklonu a úseku, ktoré popisujú regresné priamky.

2.2.10   Systém CVS, ktorý má viac rýchlostí, sa musí kalibrovať pre každú použitú rýchlosť. Kalibračné krivky vytvorené pre tieto rozsahy sú približne rovnobežné a hodnoty úseku (D0) vzrastajú s poklesom rozsahu prietoku čerpadlom.

2.2.11.   Ak bola kalibrácia vykonaná starostlivo, hodnoty vypočítané z rovnice budú v rozmedzí 0,5 % nameranej hodnoty V0. Hodnoty M sa budú pri jednotlivých čerpadlách odlišovať. Kalibrácia sa vykonáva pri uvedení čerpadla do prevádzky a po väčšej údržbe.

2.3   Kalibrácia Venturiho trubice s kritickým prietokom (CFV)

2.3.1   Kalibrácia CFV vychádza z rovnice pre Venturiho trubicu s kritickým prietokom:

Rovnica Ap 4-4

Formula

kde:

Qs= prietok;

Kv= kalibračný koeficient;

P= absolútny tlak (kPa);

T= absolútna teplota (K).

Prietok plynu je funkciou vstupného tlaku a teploty. Kalibračným postupom opísaným v bodoch 2.3.2 až 2.3.7 sa stanovuje hodnota kalibračného koeficientu pri nameraných hodnotách tlaku, teploty a prietoku vzduchu.

2.3.2   Pri kalibrácii elektronických častí CFV sa musí dodržať postup odporúčaný výrobcom.

2.3.3   Na kalibráciu prietokov Venturiho trubice s kritickým prietokom sa vyžadujú merania a tieto údaje musia byť v rámci daných limitov presnosti:

| | barometrický tlak (korigovaný) (Pb) ± 0,03 kPa, |
| --- | --- |

barometrický tlak (korigovaný) (Pb) ± 0,03 kPa,

| | LFE teplota vzduchu, prietokomer (ETI) ± 0,15 K, |
| --- | --- |

LFE teplota vzduchu, prietokomer (ETI) ± 0,15 K,

| | podtlak pred LFE (EPI) ± 0,01 kPa, |
| --- | --- |

podtlak pred LFE (EPI) ± 0,01 kPa,

| | pokles tlaku v tryske LFE (EDP) ± 0,0015 kPa, |
| --- | --- |

pokles tlaku v tryske LFE (EDP) ± 0,0015 kPa,

| | prietok vzduchu (Qs) ± 0,5 %, |
| --- | --- |

prietok vzduchu (Qs) ± 0,5 %,

| | podtlak na vstupe CFV (PPI) ± 0,02 kPa, |
| --- | --- |

podtlak na vstupe CFV (PPI) ± 0,02 kPa,

| | teplota na vstupe Venturiho trubice (Tv ) ± 0,2 K. |
| --- | --- |

teplota na vstupe Venturiho trubice (Tv ) ± 0,2 K.

2.3.4   Zariadenie musí byť usporiadané podľa obrázku Ap 4-4 a skontrolované na nepriepustnosť. Akákoľvek netesnosť medzi zariadením merajúcim prietok a Venturiho trubicou s kritickým prietokom vážne ovplyvní presnosť kalibrácie.

Obrázok Ap 4-4

Konfigurácia kalibrácie CFV

Image

2.3.5   Regulátor prietoku musí byť nastavený do otvorenej polohy, dúchadlo spustené a systém stabilizovaný. Zaznamenávajú sa údaje zo všetkých prístrojov.

2.3.6   Zmení sa nastavenie regulátora prietoku a vykoná sa aspoň osem meraní v rozsahu kritického prietoku Venturiho trubicou.

2.3.7   Údaje zaznamenané pri kalibrácii sa použijú v nasledujúcich výpočtoch. Prietok vzduchu (QS) v každom skúšobnom bode sa vypočíta z údajov prietokomeru s použitím metódy predpísanej výrobcom. Pre každý skúšobný bod sa vypočítajú hodnoty kalibračného koeficientu (Kv) podľa vzorca:

Rovnica Ap 4-5:

Formula

kde:

Qs= prietok v m3/min pri 273,2 K a 101,3 kPa;

Tv= teplota na vstupe Venturiho trubice (K);

Pv= absolútny tlak na vstupe Venturiho trubice (kPa).

Kv sa zakreslí ako funkcia tlaku na vstupe Venturiho trubice. Pri prietoku rýchlosťou zvuku bude mať Kv pomerne konštantnú hodnotu. Pri poklese tlaku (zvýšenie podtlaku) sa Venturiho trubica uvoľní a Kv sa zmenší. Výsledné zmeny Kv sú neprípustné. Pre minimálne osem bodov v kritickej oblasti sa vypočíta priemerný Kv a štandardná odchýlka. Ak štandardná odchýlka presahuje 0,3 % priemerného Kv, vykoná sa oprava.

3   Postup overovania systému

3.1   Všeobecné požiadavky

Celková presnosť systému odberu vzoriek CVS a analytického systému sa určí zavedením známej hmotnosti plynných znečisťujúcich látok do systému, zatiaľ čo je v činnosti ako pri bežnej skúške, a potom analýzou a výpočtom hmotnosti znečisťujúcich látok podľa vzorca v bode 4 s výnimkou hustoty propánu, ktorej hodnota je stanovená na 1,967 gramu na liter za štandardných podmienok. Je známe, že dostatočnú presnosť poskytujú dve techniky opísané v bodoch 3.2 a 3.3. Maximálne prípustná odchýlka medzi množstvom privádzaného plynu a množstvom meraného plynu je 5 %.

3.2   Metóda CFO

3.2.1   Meranie konštantného prietoku čistého plynu (CO alebo C3H8) s použitím zariadenia s clonou kritického prietoku

3.2.2   Cez kalibrovanú clonu kritického prietoku sa do systému CVS privedie známe množstvo čistého plynu (CO alebo C3H8). Ak je vstupný tlak dosť vysoký, prietok (q), ktorý sa nastavuje pomocou clony kritického prietoku, je nezávislý od výstupného tlaku clony (kritický prietok). Ak vznikne odchýlka presahujúca 5 %, musí sa zistiť a odstrániť príčina nesprávneho fungovania. Systém CVS pracuje asi 5 až 10 minút ako pri skúške emisií výfukových emisií. Plyn zhromaždený v odberovom vaku sa analyzuje obvyklým zariadením a výsledky sa porovnajú s už známou koncentráciou vzoriek plynov.

3.3   Gravimetrická metóda

3.3.1   Meranie limitovaného množstva čistého plynu (CO alebo C3H8) gravimetrickou technikou

3.3.2   Na overenie systému CVS možno použiť tento gravimetrický postup. Hmotnosť malého valca naplneného oxidom uhoľnatým alebo propánom sa určí s presnosťou ± 0,01 g. Systém CVS pracuje päť až desať minút ako pri bežnej skúške emisií výfukových plynov, pričom sa do systému vstrekuje CO alebo propán. Množstvo čistého plynu zavedeného do zariadenia sa určuje diferenciálnym vážením. Plyn zhromaždený vo vaku sa analyzuje pomocou zariadenia bežne používaného na analýzu výfukových plynov. Výsledky sa potom porovnajú s predtým vypočítanými hodnotami koncentrácie.

Doplnok 5

Klasifikácia ekvivalentnej zotrvačnej hmotnosti a jazdného odporu

| 1 | Vozidlový dynamometer možno namiesto použitia sily jazdného odporu získanej metódami dobehu uvedenými v doplnkoch 7 alebo 8 nastaviť podľa tabuľky jazdného odporu. Pri tomto postupe sa vozidlový dynamometer nastaví podľa referenčnej hmotnosti bez ohľadu na osobitné charakteristiky vozidla kategórie L. |
| --- | --- |

1

Vozidlový dynamometer možno namiesto použitia sily jazdného odporu získanej metódami dobehu uvedenými v doplnkoch 7 alebo 8 nastaviť podľa tabuľky jazdného odporu. Pri tomto postupe sa vozidlový dynamometer nastaví podľa referenčnej hmotnosti bez ohľadu na osobitné charakteristiky vozidla kategórie L.

| 2 | Ekvivalentná zotrvačná hmotnosť zotrvačníka mref je ekvivalentná zotrvačná hmotnosť mi stanovená v bode 4.5.6.1.2. Vozidlový dynamometer sa nastaví podľa valivého odporu predného kolesa „a“ a koeficientu aerodynamického odporu „b“ uvedeného v nasledujúcej tabuľke.

  Tabuľka Ap 5-1


  Klasifikácia ekvivalentnej zotrvačnej hmotnosti a jazdného odporu použitá pri vozidlách kategórie L









  Referenčná hmotnosť mref

  (kg) | Ekvivalentná zotrvačná hmotnosť mi

  (kg) | Valivý odpor predného kolesa a
  (N) | Koeficient aerodynamického odporu b |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | 20 | 1,8 | 0,0203 |
| | 30 | 2,6 | 0,0205 |
| | 40 | 3,5 | 0,0206 |
| | 50 | 4,4 | 0,0208 |
| | 60 | 5,3 | 0,0209 |
| | 70 | 6,8 | 0,0211 |
| | 80 | 7,0 | 0,0212 |
| | 90 | 7,9 | 0,0214 |
| | 100 | 8,8 | 0,0215 |
| | 110 | 9,7 | 0,0217 |
| | 120 | 10,6 | 0,0218 |
| | 130 | 11,4 | 0,0220 |
| | 140 | 12,3 | 0,0221 |
| | 150 | 13,2 | 0,0223 |
| | 160 | 14,1 | 0,0224 |
| | 170 | 15,0 | 0,0226 |
| | 180 | 15,8 | 0,0227 |
| | 190 | 16,7 | 0,0229 |
| | 200 | 17,6 | 0,0230 |
| | 210 | 18,5 | 0,0232 |
| | 220 | 19,4 | 0,0233 |
| | 230 | 20,2 | 0,0235 |
| | 240 | 21,1 | 0,0236 |
| | 250 | 22,0 | 0,0238 |
| | 260 | 22,9 | 0,0239 |
| | 270 | 23,8 | 0,0241 |
| | 280 | 24,6 | 0,0242 |
| | 290 | 25,5 | 0,0244 |
| | 300 | 26,4 | 0,0245 |
| | 310 | 27,3 | 0,0247 |
| | 320 | 28,2 | 0,0248 |
| | 330 | 29,0 | 0,0250 |
| | 340 | 29,9 | 0,0251 |
| | 350 | 30,8 | 0,0253 |
| | 360 | 31,7 | 0,0254 |
| | 370 | 32,6 | 0,0256 |
| | 380 | 33,4 | 0,0257 |
| | 390 | 34,3 | 0,0259 |
| | 400 | 35,2 | 0,0260 |
| | 410 | 36,1 | 0,0262 |
| | 420 | 37,0 | 0,0263 |
| | 430 | 37,8 | 0,0265 |
| | 440 | 38,7 | 0,0266 |
| | 450 | 39,6 | 0,0268 |
| | 460 | 40,5 | 0,0269 |
| | 470 | 41,4 | 0,0271 |
| | 480 | 42,2 | 0,0272 |
| | 490 | 43,1 | 0,0274 |
| | 500 | 44,0 | 0,0275 |
| Na každých 10 kg | Na každých 10 kg | (1) | (2) |

2

Ekvivalentná zotrvačná hmotnosť zotrvačníka mref je ekvivalentná zotrvačná hmotnosť mi stanovená v bode 4.5.6.1.2. Vozidlový dynamometer sa nastaví podľa valivého odporu predného kolesa „a“ a koeficientu aerodynamického odporu „b“ uvedeného v nasledujúcej tabuľke.

Tabuľka Ap 5-1

Klasifikácia ekvivalentnej zotrvačnej hmotnosti a jazdného odporu použitá pri vozidlách kategórie L

Referenčná hmotnosť mref

(kg)

Ekvivalentná zotrvačná hmotnosť mi

(kg)

Valivý odpor predného kolesa a

(N)

Koeficient aerodynamického odporu b

Formula

Formula

20

1,8

0,0203

Formula

30

2,6

0,0205

Formula

40

3,5

0,0206

Formula

50

4,4

0,0208

Formula

60

5,3

0,0209

Formula

70

6,8

0,0211

Formula

80

7,0

0,0212

Formula

90

7,9

0,0214

Formula

100

8,8

0,0215

Formula

110

9,7

0,0217

Formula

120

10,6

0,0218

Formula

130

11,4

0,0220

Formula

140

12,3

0,0221

Formula

150

13,2

0,0223

Formula

160

14,1

0,0224

Formula

170

15,0

0,0226

Formula

180

15,8

0,0227

Formula

190

16,7

0,0229

Formula

200

17,6

0,0230

Formula

210

18,5

0,0232

Formula

220

19,4

0,0233

Formula

230

20,2

0,0235

Formula

240

21,1

0,0236

Formula

250

22,0

0,0238

Formula

260

22,9

0,0239

Formula

270

23,8

0,0241

Formula

280

24,6

0,0242

Formula

290

25,5

0,0244

Formula

300

26,4

0,0245

Formula

310

27,3

0,0247

Formula

320

28,2

0,0248

Formula

330

29,0

0,0250

Formula

340

29,9

0,0251

Formula

350

30,8

0,0253

Formula

360

31,7

0,0254

Formula

370

32,6

0,0256

Formula

380

33,4

0,0257

Formula

390

34,3

0,0259

Formula

400

35,2

0,0260

Formula

410

36,1

0,0262

Formula

420

37,0

0,0263

Formula

430

37,8

0,0265

Formula

440

38,7

0,0266

Formula

450

39,6

0,0268

Formula

460

40,5

0,0269

Formula

470

41,4

0,0271

Formula

480

42,2

0,0272

Formula

490

43,1

0,0274

Formula

500

44,0

0,0275

Na každých 10 kg

Na každých 10 kg

Formula

Formula

---

(1)  Hodnota sa zaokrúhľuje na jedno desatinné miesto.

(2)  Hodnota sa zaokrúhľuje na štyri desatinné miesta.

Doplnok 6

Jazdné cykly pre skúšky typu I

1)   Skúšobný cyklus vytvorený na základe predpisu EHK OSN č. 47 (ECE R47)

1   Opis skúšobného cyklu ECE R47

Skúšobný cyklus ECE R47, ktorý sa použije na vozidlovom dynamometri, je zobrazený v nasledujúcom grafe:

Obrázok Ap 6-1

Skúšobný cyklus ECE R47

Image

Skúšobný cyklus ECE R47 trvá 896 sekúnd a pozostáva z ôsmich základných cyklov, ktoré sa majú vykonávať bez prerušenia. Každý cyklus tvorí sedem fáz jazdných podmienok (voľnobeh, akcelerácia, konštantná rýchlosť, decelerácia atď.), ako sa uvádza ďalej. V prípade vozidiel L1e-A a L1e-B s maximálnou konštrukčnou rýchlosťou 25 km/h sa používa skrátený záznam rýchlosti vozidla obmedzenej na najviac 25 km/h.

2   Nasledujúci základný cyklus, charakteristický tvarom rýchlostného profilu valca dynamometra vo vzťahu k trvaniu skúšky, sa opakuje spolu osemkrát. Studená fáza je prvých 448 s (štyri cykly) po studenom štarte pohonu a zahriatí motora. Teplá, alebo horúca fáza je posledných 448 s (štyri cykly), keď sa pohon ďalej zahreje a nakoniec beží pri prevádzkovej teplote.

Tabuľka Ap 6-1

Charakteristický rýchlostný profil vozidla vo vzťahu k trvaniu skúšky v jednom cykle ECE R47

| Číslo činnosti | Činnosť | Akcelerácia
  (m/s2) | Rýchlosť valca
  (km/h) | Trvanie činnosti
  (s) | Celkové trvanie jedného cyklu
  (s) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Voľnobeh | — | — | 8 | |
| 2 | Akcelerácia | úplne otvorená škrtiaca klapka | 0-max | | 8 |
| 3 | Konštantná rýchlosť | úplne otvorená škrtiaca klapka | max. | 57 | |
| 4 | Decelerácia | –0,56 | max -20 max | | 65 |
| 5 | Konštantná rýchlosť | — | 20 | 36 | 101 |
| 6 | Decelerácia | –0,93 | 20-0 | 6 | 107 |
| 7 | Voľnobeh | — | — | 5 | 112 |

Číslo činnosti

Činnosť

Akcelerácia

(m/s2)

Rýchlosť valca

(km/h)

Trvanie činnosti

(s)

Celkové trvanie jedného cyklu

(s)

1

Voľnobeh

—

—

8

2

Akcelerácia

úplne otvorená škrtiaca klapka

0-max

8

3

Konštantná rýchlosť

úplne otvorená škrtiaca klapka

max.

57

4

Decelerácia

–0,56

max -20 max

65

5

Konštantná rýchlosť

—

20

36

101

6

Decelerácia

–0,93

20-0

6

107

7

Voľnobeh

—

—

5

112

3   Tolerancie skúšobného cyklu ECE R47

Tolerancie skúšobného cyklu znázornené na obrázku Ap 6-2 pre jeden základný cyklus skúšobného cyklu ECE R47 sa v podstate dodržiavajú počas celého skúšobného cyklu.

Obrázok Ap 6-2

Tolerancie skúšobného cyklu ECE R47

Image

2)   Skúšobný cyklus vytvorený na základe predpisu EHK OSN č. 40 (ECE R40)

1   Opis skúšobného cyklu

Skúšobný cyklus ECE R40, ktorý sa použije na vozidlovom dynamometri, je zobrazený v nasledujúcom grafe:

Obrázok Ap 6-3

Skúšobný cyklus ECE R40

Image

Skúšobný cyklus ECE R40 trvá 1 170 sekúnd a pozostáva zo šiestich základných mestských prevádzkových cyklov, ktoré sa majú vykonávať bez prerušenia. Každý základný mestský cyklus tvorí pätnásť fáz jazdných podmienok (voľnobeh, akcelerácia, konštantná rýchlosť, decelerácia atď.), ako uvedené v bodoch 2 a 3.

2   Nasledujúci základný cyklus, charakteristický tvarom rýchlostného profilu valca dynamometra vo vzťahu k trvaniu skúšky, sa opakuje spolu šesťkrát. Studená fáza je prvých 195 s (jeden základný mestský cyklus) po studenom štarte pohonu a zahriatí. Teplá fáza je posledných 975 s (päť základných mestských cyklov), keď sa pohon ďalej zahreje a nakoniec beží pri prevádzkovej teplote.

Tabuľka Ap 6-2

Charakteristický rýchlostný profil vozidla vo vzťahu k trvaniu skúšky v základnom mestskom cykle ECE R40

| Č. | Povaha operácie | Fáza | Akcelerácia
  (m/s2) | Rýchlosť
  (km/h) | Trvanie každej | Kumulatívny čas
  (s) | Prevodový stupeň použitý v prípade ručnej prevodovky |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| operácie
  (s) | fázy
  (s) |
| 1 | Voľnobeh | 1 | 0 | 0 | 11 | 11 | 11 | 6 s PM + 5 s K (1) |
| 2 | Akcelerácia | 2 | 1,04 | 0-15 | 4 | 4 | 15 | Podľa pokynov výrobcu |
| 3 | Ustálená rýchlosť | 3 | 0 | 15 | 8 | 8 | 23 |
| 4 | Decelerácia | 4 | –0,69 | 15-10 | 2 | 5 | 25 |
| 5 | Decelerácia, spojka uvoľnená | –0,92 | 10-0 | 3 | 28 | K (1) |
| 6 | Voľnobeh | 5 | 0 | 0 | 21 | 21 | 49 | 16 s PM + 5 s K (1) |
| 7 | Akcelerácia | 6 | 0,74 | 0-32 | 12 | 12 | 61 | Podľa pokynov výrobcu |
| 8 | Ustálená rýchlosť | 7 | | 32 | 24 | 24 | 85 |
| 9 | Decelerácia | 8 | –0,75 | 32-10 | 8 | 11 | 93 |
| 10 | Decelerácia, spojka uvoľnená | –0,92 | 10-0 | 3 | 96 | K (1) |
| 11 | Voľnobeh | 9 | 0 | 0 | 21 | 21 | 117 | 16 s PM + 5 s K (1) |
| 12 | Akcelerácia | 10 | 0,53 | 0-50 | 26 | 26 | 143 | Podľa pokynov výrobcu |
| 13 | Ustálená rýchlosť | 11 | 0 | 50 | 12 | 12 | 155 |
| 14 | Decelerácia | 12 | –0,52 | 50-35 | 8 | 8 | 163 |
| 15 | Ustálená rýchlosť | 13 | 0 | 35 | 13 | 13 | 176 |
| 16 | Decelerácia | 14 | –0,68 | 35-10 | 9 | | 185 |
| 17 | Decelerácia, spojka uvoľnená | –0,92 | 10-0 | 3 | 188 | K (1) |
| 18 | Voľnobeh | 15 | 0 | 0 | 7 | 7 | 195 | 7 s PM (1) |

Č.

Povaha operácie

Fáza

Akcelerácia

(m/s2)

Rýchlosť

(km/h)

Trvanie každej

Kumulatívny čas

(s)

Prevodový stupeň použitý v prípade ručnej prevodovky

operácie

(s)

fázy

(s)

1

Voľnobeh

1

0

0

11

11

11

6 s PM + 5 s K (1)

2

Akcelerácia

2

1,04

0-15

4

4

15

Podľa pokynov výrobcu

3

Ustálená rýchlosť

3

0

15

8

8

23

4

Decelerácia

4

–0,69

15-10

2

5

25

5

Decelerácia, spojka uvoľnená

–0,92

10-0

3

28

K (1)

6

Voľnobeh

5

0

0

21

21

49

16 s PM + 5 s K (1)

7

Akcelerácia

6

0,74

0-32

12

12

61

Podľa pokynov výrobcu

8

Ustálená rýchlosť

7

32

24

24

85

9

Decelerácia

8

–0,75

32-10

8

11

93

10

Decelerácia, spojka uvoľnená

–0,92

10-0

3

96

K (1)

11

Voľnobeh

9

0

0

21

21

117

16 s PM + 5 s K (1)

12

Akcelerácia

10

0,53

0-50

26

26

143

Podľa pokynov výrobcu

13

Ustálená rýchlosť

11

0

50

12

12

155

14

Decelerácia

12

–0,52

50-35

8

8

163

15

Ustálená rýchlosť

13

0

35

13

13

176

16

Decelerácia

14

–0,68

35-10

9

185

17

Decelerácia, spojka uvoľnená

–0,92

10-0

3

188

K (1)

18

Voľnobeh

15

0

0

7

7

195

7 s PM (1)

3   Tolerancie skúšobného cyklu ECE R40

Tolerancie skúšobného cyklu znázornené na obrázku Ap 6-4 pre jeden základný cyklus skúšobného cyklu ECE R40 sa v podstate dodržiavajú v priebehu celého skúšobného cyklu.

Obrázok Ap 6-4

Tolerancie skúšobného cyklu ECE R40

Image

4   Generické uplatniteľné tolerancie skúšobných cyklov ECE R40 a R47

| 4.1 | Počas všetkých fáz skúšobného cyklu je povolená tolerancia 1 km/h nad alebo pod teoretickou rýchlosťou. Bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia bodov 4.3 a 4.4, pri zmenách fáz sú prijateľné vyššie ako predpísané rýchlostné tolerancie za predpokladu, že tieto tolerancie pri žiadnej príležitosti netrvajú dlhšie ako 0,5 sekundy. Časová tolerancia je + 0,5 sekundy. |
| --- | --- |

4.1

Počas všetkých fáz skúšobného cyklu je povolená tolerancia 1 km/h nad alebo pod teoretickou rýchlosťou. Bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia bodov 4.3 a 4.4, pri zmenách fáz sú prijateľné vyššie ako predpísané rýchlostné tolerancie za predpokladu, že tieto tolerancie pri žiadnej príležitosti netrvajú dlhšie ako 0,5 sekundy. Časová tolerancia je + 0,5 sekundy.

| 4.2 | Vzdialenosť prejdená v priebehu cyklu sa meria s toleranciou (0/ + 2) %. |
| --- | --- |

4.2

Vzdialenosť prejdená v priebehu cyklu sa meria s toleranciou (0/ + 2) %.

| 4.3 | Ak akceleračná schopnosť vozidla kategórie L nestačí na vykonanie akceleračných fáz v rámci predpísaných limitov tolerancie alebo na dosiahnutie predpísanej maximálnej rýchlosti vozidla v jednotlivých cykloch z dôvodu nedostatočného výkonu pohonu, vozidlo musí jazdiť s úplne otvorenou škrtiacou klapkou, kým nedosiahne rýchlosť predpísanú pre cyklus a cyklus pokračuje normálne. |
| --- | --- |

4.3

Ak akceleračná schopnosť vozidla kategórie L nestačí na vykonanie akceleračných fáz v rámci predpísaných limitov tolerancie alebo na dosiahnutie predpísanej maximálnej rýchlosti vozidla v jednotlivých cykloch z dôvodu nedostatočného výkonu pohonu, vozidlo musí jazdiť s úplne otvorenou škrtiacou klapkou, kým nedosiahne rýchlosť predpísanú pre cyklus a cyklus pokračuje normálne.

| 4.4 | Ak je perióda decelerácie kratšia ako predpísaná perióda pre zodpovedajúcu fázu, časový rozvrh teoretického cyklu sa obnoví spojením periódy konštantnej rýchlosti alebo periódy voľnobehu s nasledujúcou operáciou pri konštantnej rýchlosti alebo voľnobežných otáčkach. V takýchto prípadoch sa neuplatňuje bod 4.1. |
| --- | --- |

4.4

Ak je perióda decelerácie kratšia ako predpísaná perióda pre zodpovedajúcu fázu, časový rozvrh teoretického cyklu sa obnoví spojením periódy konštantnej rýchlosti alebo periódy voľnobehu s nasledujúcou operáciou pri konštantnej rýchlosti alebo voľnobežných otáčkach. V takýchto prípadoch sa neuplatňuje bod 4.1.

5   Odber vzoriek výfukových plynov vozidla v skúšobných cykloch ECE R40 a R47

5.1   Kontrola protitlaku z odberového zariadenia

Kontrola protitlaku z odberového zariadenia V priebehu predbežných skúšok sa musí vykonať kontrola s cieľom zabezpečiť, aby sa protitlak vytvorený odberovým zariadením rovnal atmosférickému tlaku do ± 1 230 Pa.

5.2   Odber vzoriek sa začne pri t = 0 bezprostredne pred roztočením a naštartovaním spaľovacieho motora, ak je tento motor súčasťou typu pohonu.

5.3   Spaľovací motor sa naštartuje pomocou zariadení určených na tento účel — sýtič, štartovací ventil atď. — v súlade s pokynmi výrobcu.

5.4   Odberové vaky sa po naplnení musia ihneď vzduchotesne uzavrieť.

5.5   Na konci posledného skúšobného cyklu sa systém odberu zmesi riedených výfukových plynov a riediaceho vzduchu uzavrie a plyny produkované motorom,sa vypustia do ovzdušia.

6   Postupy radenia prevodových stupňov

| 6.1 | Skúška ECE R47 sa vykonáva s použitím postupu radenia prevodových stupňov stanoveného v bode 2.3 predpisu EHK OSN č. 47. |
| --- | --- |

6.1

Skúška ECE R47 sa vykonáva s použitím postupu radenia prevodových stupňov stanoveného v bode 2.3 predpisu EHK OSN č. 47.

| 6.2 | Skúška podľa ECE R40 sa vykonáva s použitím postupu radenia prevodových stupňov stanoveného v bode 2.3 predpisu EHK OSN č. 40. |
| --- | --- |

6.2

Skúška podľa ECE R40 sa vykonáva s použitím postupu radenia prevodových stupňov stanoveného v bode 2.3 predpisu EHK OSN č. 40.

3)   Celosvetový harmonizovaný skúšobný cyklus pre motocykle (WMTC), 2. etapa

1   Opis skúšobného cyklu

Druhá etapa WMTC, ktorá sa má použiť na vozidlovom dynamometri, je zobrazená v nasledujúcom grafe:

Obrázok Ap 6-5

Druhá etapa WMTC

Image

1.1   Druhá etapa WMTC zahŕňa rovnaký záznam rýchlostí vozidla, ako 1. etapa WMTC, s doplňujúcimi predpismi pre radenie prevodových stupňov. Druhá etapa WMTC trvá 1 800 sekúnd a pozostáva z troch častí, ktoré sa majú vykonávať bez prerušenia. Charakteristické jazdné podmienky (voľnobeh, akcelerácia, konštantná rýchlosť, decelerácia atď.) sú stanovené v nasledujúcich bodoch a tabuľkách.

2   Druhá etapa WMTC, 1. časť cyklu

Obrázok Ap 6-6

Druhá etapa WMTC, časť 1

Image

2.1   Druhá etapa WMTC zahŕňa rovnaký záznam rýchlostí vozidla, ako 1. etapa WMTC, s doplňujúcimi predpismi pre radenie prevodových stupňov. Charakteristická rýchlosť valca vo vzťahu k trvaniu skúšky 1. časti cyklu 2. etapy WMTC je stanovená v týchto tabuľkách.

| 2.2.1 | Tabuľka Ap 6-3


  Prvá časť cyklu 2. etapy WMTC, znížená rýchlosť pre triedy vozidiel 1 a 2-1, 0 až 180 s











  čas v s | otáčky valca v km/h | fázové indikátory |
| --- | --- | --- | --- |
| stop | zrých. | kon. rých. | spom. |
| 0 | 0,0 | X | | | |
| 1 | 0,0 | X | | | |
| 2 | 0,0 | X | | | |
| 3 | 0,0 | X | | | |
| 4 | 0,0 | X | | | |
| 5 | 0,0 | X | | | |
| 6 | 0,0 | X | | | |
| 7 | 0,0 | X | | | |
| 8 | 0,0 | X | | | |
| 9 | 0,0 | X | | | |
| 10 | 0,0 | X | | | |
| 11 | 0,0 | X | | | |
| 12 | 0,0 | X | | | |
| 13 | 0,0 | X | | | |
| 14 | 0,0 | X | | | |
| 15 | 0,0 | X | | | |
| 16 | 0,0 | X | | | |
| 17 | 0,0 | X | | | |
| 18 | 0,0 | X | | | |
| 19 | 0,0 | X | | | |
| 20 | 0,0 | X | | | |
| 21 | 0,0 | X | | | |
| 22 | 1,0 | | X | | |
| 23 | 2,6 | | X | | |
| 24 | 4,8 | | X | | |
| 25 | 7,2 | | X | | |
| 26 | 9,6 | | X | | |
| 27 | 12,0 | | X | | |
| 28 | 14,3 | | X | | |
| 29 | 16,6 | | X | | |
| 30 | 18,9 | | X | | |
| 31 | 21,2 | | X | | |
| 32 | 23,5 | | X | | |
| 33 | 25,6 | | X | | |
| 34 | 27,1 | | X | | |
| 35 | 28,0 | | X | | |
| 36 | 28,7 | | X | | |
| 37 | 29,2 | | X | | |
| 38 | 29,8 | | X | | |
| 39 | 30,3 | | | X | |
| 40 | 29,6 | | | X | |
| 41 | 28,7 | | | X | |
| 42 | 27,9 | | | X | |
| 43 | 27,4 | | | X | |
| 44 | 27,3 | | | X | |
| 45 | 27,3 | | | X | |
| 46 | 27,4 | | | X | |
| 47 | 27,5 | | | X | |
| 48 | 27,6 | | | X | |
| 49 | 27,6 | | | X | |
| 50 | 27,6 | | | X | |
| 51 | 27,8 | | | X | |
| 52 | 28,1 | | | X | |
| 53 | 28,5 | | | X | |
| 54 | 28,9 | | | X | |
| 55 | 29,2 | | | X | |
| 56 | 29,4 | | | X | |
| 57 | 29,7 | | | X | |
| 58 | 30,0 | | | X | |
| 59 | 30,5 | | | X | |
| 60 | 30,6 | | | | X |
| 61 | 29,6 | | | | X |
| 62 | 26,9 | | | | X |
| 63 | 23,0 | | | | X |
| 64 | 18,6 | | | | X |
| 65 | 14,1 | | | | X |
| 66 | 9,3 | | | | X |
| 67 | 4,8 | | | | X |
| 68 | 1,9 | | | | X |
| 69 | 0,0 | X | | | |
| 70 | 0,0 | X | | | |
| 71 | 0,0 | X | | | |
| 72 | 0,0 | X | | | |
| 73 | 0,0 | X | | | |
| 74 | 1,7 | | X | | |
| 75 | 5,8 | | X | | |
| 76 | 11,8 | | X | | |
| 77 | 17,3 | | X | | |
| 78 | 22,0 | | X | | |
| 79 | 26,2 | | X | | |
| 80 | 29,4 | | X | | |
| 81 | 31,1 | | X | | |
| 82 | 32,9 | | X | | |
| 83 | 34,7 | | X | | |
| 84 | 34,8 | | X | | |
| 85 | 34,8 | | X | | |
| 86 | 34,9 | | X | | |
| 87 | 35,4 | | X | | |
| 88 | 36,2 | | X | | |
| 89 | 37,1 | | X | | |
| 90 | 38,0 | | X | | |
| 91 | 38,7 | | | X | |
| 92 | 38,9 | | | X | |
| 93 | 38,9 | | | X | |
| 94 | 38,8 | | | X | |
| 95 | 38,5 | | | X | |
| 96 | 38,1 | | | X | |
| 97 | 37,5 | | | X | |
| 98 | 37,0 | | | X | |
| 99 | 36,7 | | | X | |
| 100 | 36,5 | | | X | |
| 101 | 36,5 | | | X | |
| 102 | 36,6 | | | X | |
| 103 | 36,8 | | | X | |
| 104 | 37,0 | | | X | |
| 105 | 37,1 | | | X | |
| 106 | 37,3 | | | X | |
| 107 | 37,4 | | | X | |
| 108 | 37,5 | | | X | |
| 109 | 37,4 | | | X | |
| 110 | 36,9 | | | | X |
| 111 | 36,0 | | | | X |
| 112 | 34,8 | | | | X |
| 113 | 31,9 | | | | X |
| 114 | 29,0 | | | | X |
| 115 | 26,9 | | | | X |
| 116 | 24,7 | | | X | |
| 117 | 25,4 | | | X | |
| 118 | 26,4 | | | X | |
| 119 | 27,7 | | | X | |
| 120 | 29,4 | | | X | |
| | | | | | |
| 121 | 31,2 | | | X | |
| 122 | 33,0 | | | X | |
| 123 | 34,4 | | | X | |
| 124 | 35,2 | | | X | |
| 125 | 35,4 | | | | X |
| 126 | 35,2 | | | | X |
| 127 | 34,7 | | | | X |
| 128 | 33,9 | | | | X |
| 129 | 32,4 | | | | X |
| 130 | 29,8 | | | | X |
| 131 | 26,1 | | | | X |
| 132 | 22,1 | | | | X |
| 133 | 18,6 | | | | X |
| 134 | 16,8 | | X | | |
| 135 | 17,7 | | X | | |
| 136 | 21,1 | | X | | |
| 137 | 25,4 | | X | | |
| 138 | 29,2 | | X | | |
| 139 | 31,6 | | X | | |
| 140 | 32,1 | | | | X |
| 141 | 31,6 | | | | X |
| 142 | 30,7 | | | | X |
| 143 | 29,7 | | | | X |
| 144 | 28,1 | | | | X |
| 145 | 25,0 | | | | X |
| 146 | 20,3 | | | | X |
| 147 | 15,0 | | | | X |
| 148 | 9,7 | | | | X |
| 149 | 5,0 | | | | X |
| 150 | 1,6 | | | | X |
| 151 | 0,0 | X | | | |
| 152 | 0,0 | X | | | |
| 153 | 0,0 | X | | | |
| 154 | 0,0 | X | | | |
| 155 | 0,0 | X | | | |
| 156 | 0,0 | X | | | |
| 157 | 0,0 | X | | | |
| 158 | 0,0 | X | | | |
| 159 | 0,0 | X | | | |
| 160 | 0,0 | X | | | |
| 161 | 0,0 | X | | | |
| 162 | 0,0 | X | | | |
| 163 | 0,0 | X | | | |
| 164 | 0,0 | X | | | |
| 165 | 0,0 | X | | | |
| 166 | 0,0 | X | | | |
| 167 | 0,0 | X | | | |
| 168 | 0,0 | X | | | |
| 169 | 0,0 | X | | | |
| 170 | 0,0 | X | | | |
| 171 | 0,0 | X | | | |
| 172 | 0,0 | X | | | |
| 173 | 0,0 | X | | | |
| 174 | 0,0 | X | | | |
| 175 | 0,0 | X | | | |
| 176 | 0,0 | X | | | |
| 177 | 0,0 | X | | | |
| 178 | 0,0 | X | | | |
| 179 | 0,0 | X | | | |
| 180 | 0,0 | X | | | |
| | | | | | |

2.2.1

Tabuľka Ap 6-3

Prvá časť cyklu 2. etapy WMTC, znížená rýchlosť pre triedy vozidiel 1 a 2-1, 0 až 180 s

čas v s

otáčky valca v km/h

fázové indikátory

stop

zrých.

kon. rých.

spom.

0

0,0

X

1

0,0

X

2

0,0

X

3

0,0

X

4

0,0

X

5

0,0

X

6

0,0

X

7

0,0

X

8

0,0

X

9

0,0

X

10

0,0

X

11

0,0

X

12

0,0

X

13

0,0

X

14

0,0

X

15

0,0

X

16

0,0

X

17

0,0

X

18

0,0

X

19

0,0

X

20

0,0

X

21

0,0

X

22

1,0

X

23

2,6

X

24

4,8

X

25

7,2

X

26

9,6

X

27

12,0

X

28

14,3

X

29

16,6

X

30

18,9

X

31

21,2

X

32

23,5

X

33

25,6

X

34

27,1

X

35

28,0

X

36

28,7

X

37

29,2

X

38

29,8

X

39

30,3

X

40

29,6

X

41

28,7

X

42

27,9

X

43

27,4

X

44

27,3

X

45

27,3

X

46

27,4

X

47

27,5

X

48

27,6

X

49

27,6

X

50

27,6

X

51

27,8

X

52

28,1

X

53

28,5

X

54

28,9

X

55

29,2

X

56

29,4

X

57

29,7

X

58

30,0

X

59

30,5

X

60

30,6

X

61

29,6

X

62

26,9

X

63

23,0

X

64

18,6

X

65

14,1

X

66

9,3

X

67

4,8

X

68

1,9

X

69

0,0

X

70

0,0

X

71

0,0

X

72

0,0

X

73

0,0

X

74

1,7

X

75

5,8

X

76

11,8

X

77

17,3

X

78

22,0

X

79

26,2

X

80

29,4

X

81

31,1

X

82

32,9

X

83

34,7

X

84

34,8

X

85

34,8

X

86

34,9

X

87

35,4

X

88

36,2

X

89

37,1

X

90

38,0

X

91

38,7

X

92

38,9

X

93

38,9

X

94

38,8

X

95

38,5

X

96

38,1

X

97

37,5

X

98

37,0

X

99

36,7

X

100

36,5

X

101

36,5

X

102

36,6

X

103

36,8

X

104

37,0

X

105

37,1

X

106

37,3

X

107

37,4

X

108

37,5

X

109

37,4

X

110

36,9

X

111

36,0

X

112

34,8

X

113

31,9

X

114

29,0

X

115

26,9

X

116

24,7

X

117

25,4

X

118

26,4

X

119

27,7

X

120

29,4

X

121

31,2

X

122

33,0

X

123

34,4

X

124

35,2

X

125

35,4

X

126

35,2

X

127

34,7

X

128

33,9

X

129

32,4

X

130

29,8

X

131

26,1

X

132

22,1

X

133

18,6

X

134

16,8

X

135

17,7

X

136

21,1

X

137

25,4

X

138

29,2

X

139

31,6

X

140

32,1

X

141

31,6

X

142

30,7

X

143

29,7

X

144

28,1

X

145

25,0

X

146

20,3

X

147

15,0

X

148

9,7

X

149

5,0

X

150

1,6

X

151

0,0

X

152

0,0

X

153

0,0

X

154

0,0

X

155

0,0

X

156

0,0

X

157

0,0

X

158

0,0

X

159

0,0

X

160

0,0

X

161

0,0

X

162

0,0

X

163

0,0

X

164

0,0

X

165

0,0

X

166

0,0

X

167

0,0

X

168

0,0

X

169

0,0

X

170

0,0

X

171

0,0

X

172

0,0

X

173

0,0

X

174

0,0

X

175

0,0

X

176

0,0

X

177

0,0

X

178

0,0

X

179

0,0

X

180

0,0

X

| 2.2.2 | Tabuľka Ap 6-4


  Prvá časť cyklu 2. etapy WMTC, znížená rýchlosť pre triedy vozidiel 1 a 2-1, 181 až 360 s











  čas v s | otáčky valca v km/h | fázové indikátory |
| --- | --- | --- | --- |
| stop | zrých. | kon. rých. | spom. |
| 181 | 0,0 | X | | | |
| 182 | 0,0 | X | | | |
| 183 | 0,0 | X | | | |
| 184 | 0,0 | X | | | |
| 185 | 0,4 | | X | | |
| 186 | 1,8 | | X | | |
| 187 | 5,4 | | X | | |
| 188 | 11,1 | | X | | |
| 189 | 16,7 | | X | | |
| 190 | 21,3 | | X | | |
| 191 | 24,8 | | X | | |
| 192 | 28,4 | | X | | |
| 193 | 31,8 | | X | | |
| 194 | 34,6 | | X | | |
| 195 | 36,3 | | X | | |
| 196 | 37,8 | | X | | |
| 197 | 39,6 | | X | | |
| 198 | 41,3 | | X | | |
| 199 | 43,3 | | X | | |
| 200 | 45,1 | | X | | |
| 201 | 47,5 | | X | | |
| 202 | 49,0 | | X | | |
| 203 | 50,0 | | | X | |
| 204 | 49,5 | | | X | |
| 205 | 48,8 | | | X | |
| 206 | 47,6 | | | X | |
| 207 | 46,5 | | | X | |
| 208 | 46,1 | | | X | |
| 209 | 46,1 | | | X | |
| 210 | 46,6 | | | X | |
| 211 | 46,9 | | | X | |
| 212 | 47,2 | | | X | |
| 213 | 47,8 | | | X | |
| 214 | 48,4 | | | X | |
| 215 | 48,9 | | | X | |
| 216 | 49,2 | | | X | |
| 217 | 49,6 | | | X | |
| 218 | 49,9 | | | X | |
| 219 | 50,0 | | | X | |
| 220 | 49,8 | | | X | |
| 221 | 49,5 | | | X | |
| 222 | 49,2 | | | X | |
| 223 | 49,3 | | | X | |
| 224 | 49,4 | | | X | |
| 225 | 49,4 | | | X | |
| 226 | 48,6 | | | X | |
| 227 | 47,8 | | | X | |
| 228 | 47,0 | | | X | |
| 229 | 46,9 | | | X | |
| 230 | 46,6 | | | X | |
| 231 | 46,6 | | | X | |
| 232 | 46,6 | | | X | |
| 233 | 46,9 | | | X | |
| 234 | 46,4 | | | X | |
| 235 | 45,6 | | | X | |
| 236 | 44,4 | | | X | |
| 237 | 43,5 | | | X | |
| 238 | 43,2 | | | X | |
| 239 | 43,3 | | | X | |
| 240 | 43,7 | | | X | |
| 241 | 43,9 | | | X | |
| 242 | 43,8 | | | | X |
| 243 | 43,0 | | | | X |
| 244 | 40,9 | | | | X |
| 245 | 36,9 | | | | X |
| 246 | 32,1 | | | | X |
| 247 | 26,6 | | | | X |
| 248 | 21,8 | | | | X |
| 249 | 17,2 | | | | X |
| 250 | 13,7 | | | | X |
| 251 | 10,3 | | | | X |
| 252 | 7,0 | | | | X |
| 253 | 3,5 | | | | X |
| 254 | 0,0 | X | | | |
| 255 | 0,0 | X | | | |
| 256 | 0,0 | X | | | |
| 257 | 0,0 | X | | | |
| 258 | 0,0 | X | | | |
| 259 | 0,0 | X | | | |
| 260 | 0,0 | X | | | |
| 261 | 0,0 | X | | | |
| 262 | 0,0 | X | | | |
| 263 | 0,0 | X | | | |
| 264 | 0,0 | X | | | |
| 265 | 0,0 | X | | | |
| 266 | 0,0 | X | | | |
| 267 | 0,5 | | X | | |
| 268 | 2,9 | | X | | |
| 269 | 8,2 | | X | | |
| 270 | 13,2 | | X | | |
| 271 | 17,8 | | X | | |
| 272 | 21,4 | | X | | |
| 273 | 24,1 | | X | | |
| 274 | 26,4 | | X | | |
| 275 | 28,4 | | X | | |
| 276 | 29,9 | | X | | |
| 277 | 30,5 | | | X | |
| 278 | 30,5 | | | X | |
| 279 | 30,3 | | | X | |
| 280 | 30,2 | | | X | |
| 281 | 30,1 | | | X | |
| 282 | 30,1 | | | X | |
| 283 | 30,1 | | | X | |
| 284 | 30,2 | | | X | |
| 285 | 30,2 | | | X | |
| 286 | 30,2 | | | X | |
| 287 | 30,2 | | | X | |
| 288 | 30,5 | | | X | |
| 289 | 31,0 | | | X | |
| 290 | 31,9 | | | X | |
| 291 | 32,8 | | | X | |
| 292 | 33,7 | | | X | |
| 293 | 34,5 | | | X | |
| 294 | 35,1 | | | X | |
| 295 | 35,5 | | | X | |
| 296 | 35,6 | | | X | |
| 297 | 35,4 | | | X | |
| 298 | 35,0 | | | X | |
| 299 | 34,0 | | | X | |
| 300 | 32,4 | | | X | |
| 301 | 30,6 | | | X | |
| 302 | 29,0 | | | X | |
| 303 | 27,8 | | | X | |
| 304 | 27,2 | | | X | |
| 305 | 26,9 | | | X | |
| 306 | 26,5 | | | X | |
| 307 | 26,1 | | | X | |
| 308 | 25,7 | | | X | |
| 309 | 25,5 | | | X | |
| 310 | 25,7 | | | X | |
| 311 | 26,4 | | | X | |
| 312 | 27,3 | | | X | |
| 313 | 28,1 | | | X | |
| 314 | 27,9 | | | | X |
| 315 | 26,0 | | | | X |
| 316 | 22,7 | | | | X |
| 317 | 19,0 | | | | X |
| 318 | 16,0 | | | | X |
| 319 | 14,6 | | X | | |
| 320 | 15,2 | | X | | |
| 321 | 16,9 | | X | | |
| 322 | 19,3 | | X | | |
| 323 | 22,0 | | X | | |
| 324 | 24,6 | | X | | |
| 325 | 26,8 | | X | | |
| 326 | 27,9 | | X | | |
| 327 | 28,0 | | | X | |
| 328 | 27,7 | | | X | |
| 329 | 27,1 | | | X | |
| 330 | 26,8 | | | X | |
| 331 | 26,6 | | | X | |
| 332 | 26,8 | | | X | |
| 333 | 27,0 | | | X | |
| 334 | 27,2 | | | X | |
| 335 | 27,4 | | | X | |
| 336 | 27,5 | | | X | |
| 337 | 27,7 | | | X | |
| 338 | 27,9 | | | X | |
| 339 | 28,1 | | | X | |
| 340 | 28,3 | | | X | |
| 341 | 28,6 | | | X | |
| 342 | 29,1 | | | X | |
| 343 | 29,6 | | | X | |
| 344 | 30,1 | | | X | |
| 345 | 30,6 | | | X | |
| 346 | 30,8 | | | X | |
| 347 | 30,8 | | | X | |
| 348 | 30,8 | | | X | |
| 349 | 30,8 | | | X | |
| 350 | 30,8 | | | X | |
| 351 | 30,8 | | | X | |
| 352 | 30,8 | | | X | |
| 353 | 30,8 | | | X | |
| 354 | 30,9 | | | X | |
| 355 | 30,9 | | | X | |
| 356 | 30,9 | | | X | |
| 357 | 30,8 | | | X | |
| 358 | 30,4 | | | X | |
| 359 | 29,6 | | | X | |
| 360 | 28,4 | | | X | |

2.2.2

Tabuľka Ap 6-4

Prvá časť cyklu 2. etapy WMTC, znížená rýchlosť pre triedy vozidiel 1 a 2-1, 181 až 360 s

čas v s

otáčky valca v km/h

fázové indikátory

stop

zrých.

kon. rých.

spom.

181

0,0

X

182

0,0

X

183

0,0

X

184

0,0

X

185

0,4

X

186

1,8

X

187

5,4

X

188

11,1

X

189

16,7

X

190

21,3

X

191

24,8

X

192

28,4

X

193

31,8

X

194

34,6

X

195

36,3

X

196

37,8

X

197

39,6

X

198

41,3

X

199

43,3

X

200

45,1

X

201

47,5

X

202

49,0

X

203

50,0

X

204

49,5

X

205

48,8

X

206

47,6

X

207

46,5

X

208

46,1

X

209

46,1

X

210

46,6

X

211

46,9

X

212

47,2

X

213

47,8

X

214

48,4

X

215

48,9

X

216

49,2

X

217

49,6

X

218

49,9

X

219

50,0

X

220

49,8

X

221

49,5

X

222

49,2

X

223

49,3

X

224

49,4

X

225

49,4

X

226

48,6

X

227

47,8

X

228

47,0

X

229

46,9

X

230

46,6

X

231

46,6

X

232

46,6

X

233

46,9

X

234

46,4

X

235

45,6

X

236

44,4

X

237

43,5

X

238

43,2

X

239

43,3

X

240

43,7

X

241

43,9

X

242

43,8

X

243

43,0

X

244

40,9

X

245

36,9

X

246

32,1

X

247

26,6

X

248

21,8

X

249

17,2

X

250

13,7

X

251

10,3

X

252

7,0

X

253

3,5

X

254

0,0

X

255

0,0

X

256

0,0

X

257

0,0

X

258

0,0

X

259

0,0

X

260

0,0

X

261

0,0

X

262

0,0

X

263

0,0

X

264

0,0

X

265

0,0

X

266

0,0

X

267

0,5

X

268

2,9

X

269

8,2

X

270

13,2

X

271

17,8

X

272

21,4

X

273

24,1

X

274

26,4

X

275

28,4

X

276

29,9

X

277

30,5

X

278

30,5

X

279

30,3

X

280

30,2

X

281

30,1

X

282

30,1

X

283

30,1

X

284

30,2

X

285

30,2

X

286

30,2

X

287

30,2

X

288

30,5

X

289

31,0

X

290

31,9

X

291

32,8

X

292

33,7

X

293

34,5

X

294

35,1

X

295

35,5

X

296

35,6

X

297

35,4

X

298

35,0

X

299

34,0

X

300

32,4

X

301

30,6

X

302

29,0

X

303

27,8

X

304

27,2

X

305

26,9

X

306

26,5

X

307

26,1

X

308

25,7

X

309

25,5

X

310

25,7

X

311

26,4

X

312

27,3

X

313

28,1

X

314

27,9

X

315

26,0

X

316

22,7

X

317

19,0

X

318

16,0

X

319

14,6

X

320

15,2

X

321

16,9

X

322

19,3

X

323

22,0

X

324

24,6

X

325

26,8

X

326

27,9

X

327

28,0

X

328

27,7

X

329

27,1

X

330

26,8

X

331

26,6

X

332

26,8

X

333

27,0

X

334

27,2

X

335

27,4

X

336

27,5

X

337

27,7

X

338

27,9

X

339

28,1

X

340

28,3

X

341

28,6

X

342

29,1

X

343

29,6

X

344

30,1

X

345

30,6

X

346

30,8

X

347

30,8

X

348

30,8

X

349

30,8

X

350

30,8

X

351

30,8

X

352

30,8

X

353

30,8

X

354

30,9

X

355

30,9

X

356

30,9

X

357

30,8

X

358

30,4

X

359

29,6

X

360

28,4

X

| 2.2.3 | Tabuľka Ap 6-5


  Prvá časť cyklu 2. etapy WMTC, znížená rýchlosť pre triedy vozidiel 1 a 2-1, 361 až 540 s











  čas v s | otáčky valca v km/h | fázové indikátory |
| --- | --- | --- | --- |
| stop | zrých. | kon. rých. | spom. |
| 361 | 27,1 | | | X | |
| 362 | 26,0 | | | X | |
| 363 | 25,4 | | | X | |
| 364 | 25,5 | | | X | |
| 365 | 26,3 | | | X | |
| 366 | 27,3 | | | X | |
| 367 | 28,3 | | | X | |
| 368 | 29,2 | | | X | |
| 369 | 29,5 | | | X | |
| 370 | 29,4 | | | X | |
| 371 | 28,9 | | | X | |
| 372 | 28,1 | | | X | |
| 373 | 27,1 | | | X | |
| 374 | 26,3 | | | X | |
| 375 | 25,7 | | | X | |
| 376 | 25,5 | | | X | |
| 377 | 25,6 | | | X | |
| 378 | 25,9 | | | X | |
| 379 | 26,3 | | | X | |
| 380 | 26,9 | | | X | |
| 381 | 27,6 | | | X | |
| 382 | 28,4 | | | X | |
| 383 | 29,3 | | | X | |
| 384 | 30,1 | | | X | |
| 385 | 30,4 | | | X | |
| 386 | 30,2 | | | X | |
| 387 | 29,5 | | | X | |
| 388 | 28,6 | | | X | |
| 389 | 27,9 | | | X | |
| 390 | 27,5 | | | X | |
| 391 | 27,2 | | | X | |
| 392 | 26,9 | | | | X |
| 393 | 26,4 | | | | X |
| 394 | 25,7 | | | | X |
| 395 | 24,9 | | | | X |
| 396 | 21,4 | | | | X |
| 397 | 15,9 | | | | X |
| 398 | 9,9 | | | | X |
| 399 | 4,9 | | | | X |
| 400 | 2,1 | | | | X |
| 401 | 0,9 | | | | X |
| 402 | 0,0 | X | | | |
| 403 | 0,0 | X | | | |
| 404 | 0,0 | X | | | |
| 405 | 0,0 | X | | | |
| 406 | 0,0 | X | | | |
| 407 | 0,0 | X | | | |
| 408 | 1,2 | | X | | |
| 409 | 3,2 | | X | | |
| 410 | 5,9 | | X | | |
| 411 | 8,8 | | X | | |
| 412 | 12,0 | | X | | |
| 413 | 15,4 | | X | | |
| 414 | 18,9 | | X | | |
| 415 | 22,1 | | X | | |
| 416 | 24,7 | | X | | |
| 417 | 26,8 | | X | | |
| 418 | 28,7 | | X | | |
| 419 | 30,6 | | X | | |
| 420 | 32,4 | | X | | |
| 421 | 34,0 | | X | | |
| 422 | 35,4 | | X | | |
| 423 | 36,5 | | X | | |
| 424 | 37,5 | | X | | |
| 425 | 38,6 | | X | | |
| 426 | 39,6 | | X | | |
| 427 | 40,7 | | X | | |
| 428 | 41,4 | | X | | |
| 429 | 41,7 | | | X | |
| 430 | 41,4 | | | X | |
| 431 | 40,9 | | | X | |
| 432 | 40,5 | | | X | |
| 433 | 40,2 | | | X | |
| 434 | 40,1 | | | X | |
| 435 | 40,1 | | | X | |
| 436 | 39,8 | | | | X |
| 437 | 38,9 | | | | X |
| 438 | 37,4 | | | | X |
| 439 | 35,8 | | | | X |
| 440 | 34,1 | | | | X |
| 441 | 32,5 | | | | X |
| 442 | 30,9 | | | | X |
| 443 | 29,4 | | | | X |
| 444 | 27,9 | | | | X |
| 445 | 26,5 | | | | X |
| 446 | 25,0 | | | | X |
| 447 | 23,4 | | | | X |
| 448 | 21,8 | | | | X |
| 449 | 20,3 | | | | X |
| 450 | 19,3 | | | | X |
| 451 | 18,7 | | | | X |
| 452 | 18,3 | | | | X |
| 453 | 17,8 | | | | X |
| 454 | 17,4 | | | | X |
| 455 | 16,8 | | | | X |
| 456 | 16,3 | | | X | |
| 457 | 16,5 | | | X | |
| 458 | 17,6 | | | X | |
| 459 | 19,2 | | | X | |
| 460 | 20,8 | | | X | |
| 461 | 22,2 | | | X | |
| 462 | 23,0 | | | X | |
| 463 | 23,0 | | | | X |
| 464 | 22,0 | | | | X |
| 465 | 20,1 | | | | X |
| 466 | 17,7 | | | | X |
| 467 | 15,0 | | | | X |
| 468 | 12,1 | | | | X |
| 469 | 9,1 | | | | X |
| 470 | 6,2 | | | | X |
| 471 | 3,6 | | | | X |
| 472 | 1,8 | | | | X |
| 473 | 0,8 | | | | X |
| 474 | 0,0 | X | | | |
| 475 | 0,0 | X | | | |
| 476 | 0,0 | X | | | |
| 477 | 0,0 | X | | | |
| 478 | 0,0 | X | | | |
| 479 | 0,0 | X | | | |
| 480 | 0,0 | X | | | |
| 481 | 0,0 | X | | | |
| 482 | 0,0 | X | | | |
| 483 | 0,0 | X | | | |
| 484 | 0,0 | X | | | |
| 485 | 0,0 | X | | | |
| 486 | 1,4 | | X | | |
| 487 | 4,5 | | X | | |
| 488 | 8,8 | | X | | |
| 489 | 13,4 | | X | | |
| 490 | 17,3 | | X | | |
| 491 | 19,2 | | X | | |
| 492 | 19,7 | | X | | |
| 493 | 19,8 | | X | | |
| 494 | 20,7 | | X | | |
| 495 | 23,7 | | X | | |
| 496 | 27,9 | | X | | |
| 497 | 31,9 | | X | | |
| 498 | 35,4 | | X | | |
| 499 | 36,2 | | | | X |
| 500 | 34,2 | | | | X |
| 501 | 30,2 | | | | X |
| 502 | 27,1 | | | | X |
| 503 | 26,6 | | X | | |
| 504 | 28,6 | | X | | |
| 505 | 32,6 | | X | | |
| 506 | 35,5 | | X | | |
| 507 | 36,6 | | | | X |
| 508 | 34,6 | | | | X |
| 509 | 30,0 | | | | X |
| 510 | 23,1 | | | | X |
| 511 | 16,7 | | | | X |
| 512 | 10,7 | | | | X |
| 513 | 4,7 | | | | X |
| 514 | 1,2 | | | | X |
| 515 | 0,0 | X | | | |
| 516 | 0,0 | X | | | |
| 517 | 0,0 | X | | | |
| 518 | 0,0 | X | | | |
| 519 | 3,0 | | X | | |
| 520 | 8,2 | | X | | |
| 521 | 14,3 | | X | | |
| 522 | 19,3 | | X | | |
| 523 | 23,5 | | X | | |
| 524 | 27,3 | | X | | |
| 525 | 30,8 | | X | | |
| 526 | 33,7 | | X | | |
| 527 | 35,2 | | X | | |
| 528 | 35,2 | | | | X |
| 529 | 32,5 | | | | X |
| 530 | 27,9 | | | | X |
| 531 | 23,2 | | | | X |
| 532 | 18,5 | | | | X |
| 533 | 13,8 | | | | X |
| 534 | 9,1 | | | | X |
| 535 | 4,5 | | | | X |
| 536 | 2,3 | | | | X |
| 537 | 0,0 | X | | | |
| 538 | 0,0 | X | | | |
| 539 | 0,0 | X | | | |
| 540 | 0,0 | X | | | |

2.2.3

Tabuľka Ap 6-5

Prvá časť cyklu 2. etapy WMTC, znížená rýchlosť pre triedy vozidiel 1 a 2-1, 361 až 540 s

čas v s

otáčky valca v km/h

fázové indikátory

stop

zrých.

kon. rých.

spom.

361

27,1

X

362

26,0

X

363

25,4

X

364

25,5

X

365

26,3

X

366

27,3

X

367

28,3

X

368

29,2

X

369

29,5

X

370

29,4

X

371

28,9

X

372

28,1

X

373

27,1

X

374

26,3

X

375

25,7

X

376

25,5

X

377

25,6

X

378

25,9

X

379

26,3

X

380

26,9

X

381

27,6

X

382

28,4

X

383

29,3

X

384

30,1

X

385

30,4

X

386

30,2

X

387

29,5

X

388

28,6

X

389

27,9

X

390

27,5

X

391

27,2

X

392

26,9

X

393

26,4

X

394

25,7

X

395

24,9

X

396

21,4

X

397

15,9

X

398

9,9

X

399

4,9

X

400

2,1

X

401

0,9

X

402

0,0

X

403

0,0

X

404

0,0

X

405

0,0

X

406

0,0

X

407

0,0

X

408

1,2

X

409

3,2

X

410

5,9

X

411

8,8

X

412

12,0

X

413

15,4

X

414

18,9

X

415

22,1

X

416

24,7

X

417

26,8

X

418

28,7

X

419

30,6

X

420

32,4

X

421

34,0

X

422

35,4

X

423

36,5

X

424

37,5

X

425

38,6

X

426

39,6

X

427

40,7

X

428

41,4

X

429

41,7

X

430

41,4

X

431

40,9

X

432

40,5

X

433

40,2

X

434

40,1

X

435

40,1

X

436

39,8

X

437

38,9

X

438

37,4

X

439

35,8

X

440

34,1

X

441

32,5

X

442

30,9

X

443

29,4

X

444

27,9

X

445

26,5

X

446

25,0

X

447

23,4

X

448

21,8

X

449

20,3

X

450

19,3

X

451

18,7

X

452

18,3

X

453

17,8

X

454

17,4

X

455

16,8

X

456

16,3

X

457

16,5

X

458

17,6

X

459

19,2

X

460

20,8

X

461

22,2

X

462

23,0

X

463

23,0

X

464

22,0

X

465

20,1

X

466

17,7

X

467

15,0

X

468

12,1

X

469

9,1

X

470

6,2

X

471

3,6

X

472

1,8

X

473

0,8

X

474

0,0

X

475

0,0

X

476

0,0

X

477

0,0

X

478

0,0

X

479

0,0

X

480

0,0

X

481

0,0

X

482

0,0

X

483

0,0

X

484

0,0

X

485

0,0

X

486

1,4

X

487

4,5

X

488

8,8

X

489

13,4

X

490

17,3

X

491

19,2

X

492

19,7

X

493

19,8

X

494

20,7

X

495

23,7

X

496

27,9

X

497

31,9

X

498

35,4

X

499

36,2

X

500

34,2

X

501

30,2

X

502

27,1

X

503

26,6

X

504

28,6

X

505

32,6

X

506

35,5

X

507

36,6

X

508

34,6

X

509

30,0

X

510

23,1

X

511

16,7

X

512

10,7

X

513

4,7

X

514

1,2

X

515

0,0

X

516

0,0

X

517

0,0

X

518

0,0

X

519

3,0

X

520

8,2

X

521

14,3

X

522

19,3

X

523

23,5

X

524

27,3

X

525

30,8

X

526

33,7

X

527

35,2

X

528

35,2

X

529

32,5

X

530

27,9

X

531

23,2

X

532

18,5

X

533

13,8

X

534

9,1

X

535

4,5

X

536

2,3

X

537

0,0

X

538

0,0

X

539

0,0

X

540

0,0

X

| 2.2.4 | Tabuľka Ap 6-6


  Prvá časť cyklu 2. etapy WMTC, znížená rýchlosť pre triedy vozidiel 1 a 2-1, 541 až 600 s











  čas v s | otáčky valca v km/h | fázové indikátory |
| --- | --- | --- | --- |
| stop | zrých. | kon. rých. | spom. |
| 541 | 0,0 | X | | | |
| 542 | 2,8 | | X | | |
| 543 | 8,1 | | X | | |
| 544 | 14,3 | | X | | |
| 545 | 19,2 | | X | | |
| 546 | 23,5 | | X | | |
| 547 | 27,2 | | X | | |
| 548 | 30,5 | | X | | |
| 549 | 33,1 | | X | | |
| 550 | 35,7 | | X | | |
| 551 | 38,3 | | X | | |
| 552 | 41,0 | | X | | |
| 553 | 43,6 | | | X | |
| 554 | 43,7 | | | X | |
| 555 | 43,8 | | | X | |
| 556 | 43,9 | | | X | |
| 557 | 44,0 | | | X | |
| 558 | 44,1 | | | X | |
| 559 | 44,2 | | | X | |
| 560 | 44,3 | | | X | |
| 561 | 44,4 | | | X | |
| 562 | 44,5 | | | X | |
| 563 | 44,6 | | | X | |
| 564 | 44,9 | | | X | |
| 565 | 45,5 | | | X | |
| 566 | 46,3 | | | X | |
| 567 | 47,1 | | | X | |
| 568 | 48,0 | | | X | |
| 569 | 48,7 | | | X | |
| 570 | 49,2 | | | X | |
| 571 | 49,4 | | | X | |
| 572 | 49,3 | | | X | |
| 573 | 48,7 | | | | X |
| 574 | 47,3 | | | | X |
| 575 | 45,0 | | | | X |
| 576 | 42,3 | | | | X |
| 577 | 39,5 | | | | X |
| 578 | 36,6 | | | | X |
| 579 | 33,7 | | | | X |
| 580 | 30,1 | | | | X |
| 581 | 26,0 | | | | X |
| 582 | 21,8 | | | | X |
| 583 | 17,7 | | | | X |
| 584 | 13,5 | | | | X |
| 585 | 9,4 | | | | X |
| 586 | 5,6 | | | | X |
| 587 | 2,1 | | | | X |
| 588 | 0,0 | X | | | |
| 589 | 0,0 | X | | | |
| 590 | 0,0 | X | | | |
| 591 | 0,0 | X | | | |
| 592 | 0,0 | X | | | |
| 593 | 0,0 | X | | | |
| 594 | 0,0 | X | | | |
| 595 | 0,0 | X | | | |
| 596 | 0,0 | X | | | |
| 597 | 0,0 | X | | | |
| 598 | 0,0 | X | | | |
| 599 | 0,0 | X | | | |
| 600 | 0,0 | X | | | |

2.2.4

Tabuľka Ap 6-6

Prvá časť cyklu 2. etapy WMTC, znížená rýchlosť pre triedy vozidiel 1 a 2-1, 541 až 600 s

čas v s

otáčky valca v km/h

fázové indikátory

stop

zrých.

kon. rých.

spom.

541

0,0

X

542

2,8

X

543

8,1

X

544

14,3

X

545

19,2

X

546

23,5

X

547

27,2

X

548

30,5

X

549

33,1

X

550

35,7

X

551

38,3

X

552

41,0

X

553

43,6

X

554

43,7

X

555

43,8

X

556

43,9

X

557

44,0

X

558

44,1

X

559

44,2

X

560

44,3

X

561

44,4

X

562

44,5

X

563

44,6

X

564

44,9

X

565

45,5

X

566

46,3

X

567

47,1

X

568

48,0

X

569

48,7

X

570

49,2

X

571

49,4

X

572

49,3

X

573

48,7

X

574

47,3

X

575

45,0

X

576

42,3

X

577

39,5

X

578

36,6

X

579

33,7

X

580

30,1

X

581

26,0

X

582

21,8

X

583

17,7

X

584

13,5

X

585

9,4

X

586

5,6

X

587

2,1

X

588

0,0

X

589

0,0

X

590

0,0

X

591

0,0

X

592

0,0

X

593

0,0

X

594

0,0

X

595

0,0

X

596

0,0

X

597

0,0

X

598

0,0

X

599

0,0

X

600

0,0

X

| 2.2.5 | Tabuľka Ap 6-7


  Prvá časť cyklu 2. etapy WMTC pre triedy vozidiel 2-2 a 3, 0 až 180 s











  čas v s | otáčky valca v km/h | fázové indikátory |
| --- | --- | --- | --- |
| stop | zrých. | kon. rých. | spom. |
| 0 | 0,0 | X | | | |
| 1 | 0,0 | X | | | |
| 2 | 0,0 | X | | | |
| 3 | 0,0 | X | | | |
| 4 | 0,0 | X | | | |
| 5 | 0,0 | X | | | |
| 6 | 0,0 | X | | | |
| 7 | 0,0 | X | | | |
| 8 | 0,0 | X | | | |
| 9 | 0,0 | X | | | |
| 10 | 0,0 | X | | | |
| 11 | 0,0 | X | | | |
| 12 | 0,0 | X | | | |
| 13 | 0,0 | X | | | |
| 14 | 0,0 | X | | | |
| 15 | 0,0 | X | | | |
| 16 | 0,0 | X | | | |
| 17 | 0,0 | X | | | |
| 18 | 0,0 | X | | | |
| 19 | 0,0 | X | | | |
| 20 | 0,0 | X | | | |
| 21 | 0,0 | X | | | |
| 22 | 1,0 | | X | | |
| 23 | 2,6 | | X | | |
| 24 | 4,8 | | X | | |
| 25 | 7,2 | | X | | |
| 26 | 9,6 | | X | | |
| 27 | 12,0 | | X | | |
| 28 | 14,3 | | X | | |
| 29 | 16,6 | | X | | |
| 30 | 18,9 | | X | | |
| 31 | 21,2 | | X | | |
| 32 | 23,5 | | X | | |
| 33 | 25,6 | | X | | |
| 34 | 27,1 | | X | | |
| 35 | 28,0 | | X | | |
| 36 | 28,7 | | X | | |
| 37 | 29,2 | | X | | |
| 38 | 29,8 | | X | | |
| 39 | 30,4 | | | X | |
| 40 | 29,6 | | | X | |
| 41 | 28,7 | | | X | |
| 42 | 27,9 | | | X | |
| 43 | 27,5 | | | X | |
| 44 | 27,3 | | | X | |
| 45 | 27,4 | | | X | |
| 46 | 27,5 | | | X | |
| 47 | 27,6 | | | X | |
| 48 | 27,6 | | | X | |
| 49 | 27,6 | | | X | |
| 50 | 27,7 | | | X | |
| 51 | 27,8 | | | X | |
| 52 | 28,1 | | | X | |
| 53 | 28,6 | | | X | |
| 54 | 29,0 | | | X | |
| 55 | 29,2 | | | X | |
| 56 | 29,5 | | | X | |
| 57 | 29,7 | | | X | |
| 58 | 30,1 | | | X | |
| 59 | 30,5 | | | X | |
| 60 | 30,7 | | | X | |
| 61 | 29,7 | | | | X |
| 62 | 27,0 | | | | X |
| 63 | 23,0 | | | | X |
| 64 | 18,7 | | | | X |
| 65 | 14,2 | | | | X |
| 66 | 9,4 | | | | X |
| 67 | 4,9 | | | | X |
| 68 | 2,0 | | | | X |
| 69 | 0,0 | X | | | |
| 70 | 0,0 | X | | | |
| 71 | 0,0 | X | | | |
| 72 | 0,0 | X | | | |
| 73 | 0,0 | X | | | |
| 74 | 1,7 | | X | | |
| 75 | 5,8 | | X | | |
| 76 | 11,8 | | X | | |
| 77 | 18,3 | | X | | |
| 78 | 24,5 | | X | | |
| 79 | 29,4 | | X | | |
| 80 | 32,5 | | X | | |
| 81 | 34,2 | | X | | |
| 82 | 34,4 | | X | | |
| 83 | 34,5 | | X | | |
| 84 | 34,6 | | X | | |
| 85 | 34,7 | | X | | |
| 86 | 34,8 | | X | | |
| 87 | 35,2 | | X | | |
| 88 | 36,0 | | X | | |
| 89 | 37,0 | | X | | |
| 90 | 37,9 | | X | | |
| 91 | 38,6 | | X | | |
| 92 | 38,8 | | | X | |
| 93 | 38,8 | | | X | |
| 94 | 38,7 | | | X | |
| 95 | 38,5 | | | X | |
| 96 | 38,0 | | | X | |
| 97 | 37,4 | | | X | |
| 98 | 36,9 | | | X | |
| 99 | 36,6 | | | X | |
| 100 | 36,4 | | | X | |
| 101 | 36,4 | | | X | |
| 102 | 36,5 | | | X | |
| 103 | 36,7 | | | X | |
| 104 | 36,9 | | | X | |
| 105 | 37,0 | | | X | |
| 106 | 37,2 | | | X | |
| 107 | 37,3 | | | X | |
| 108 | 37,4 | | | X | |
| 109 | 37,3 | | | X | |
| 110 | 36,8 | | | X | |
| 111 | 35,8 | | | | X |
| 112 | 34,7 | | | | X |
| 113 | 31,8 | | | | X |
| 114 | 28,9 | | | | X |
| 115 | 26,7 | | | | X |
| 116 | 24,6 | | | X | |
| 117 | 25,2 | | | X | |
| 118 | 26,2 | | | X | |
| 119 | 27,6 | | | X | |
| 120 | 29,2 | | | X | |
| | | | | | |
| 121 | 31,0 | | | X | |
| 122 | 32,8 | | | X | |
| 123 | 34,3 | | | X | |
| 124 | 35,1 | | | X | |
| 125 | 35,3 | | | | X |
| 126 | 35,1 | | | | X |
| 127 | 34,6 | | | | X |
| 128 | 33,7 | | | | X |
| 129 | 32,2 | | | | X |
| 130 | 29,6 | | | | X |
| 131 | 26,0 | | | | X |
| 132 | 22,0 | | | | X |
| 133 | 18,5 | | | | X |
| 134 | 16,6 | | X | | |
| 135 | 17,6 | | X | | |
| 136 | 21,0 | | X | | |
| 137 | 25,2 | | X | | |
| 138 | 29,1 | | X | | |
| 139 | 31,4 | | X | | |
| 140 | 31,9 | | | | X |
| 141 | 31,4 | | | | X |
| 142 | 30,6 | | | | X |
| 143 | 29,5 | | | | X |
| 144 | 28,0 | | | | X |
| 145 | 24,9 | | | | X |
| 146 | 20,2 | | | | X |
| 147 | 14,8 | | | | X |
| 148 | 9,5 | | | | X |
| 149 | 4,8 | | | | X |
| 150 | 1,4 | | | | X |
| 151 | 0,0 | X | | | |
| 152 | 0,0 | X | | | |
| 153 | 0,0 | X | | | |
| 154 | 0,0 | X | | | |
| 155 | 0,0 | X | | | |
| 156 | 0,0 | X | | | |
| 157 | 0,0 | X | | | |
| 158 | 0,0 | X | | | |
| 159 | 0,0 | X | | | |
| 160 | 0,0 | X | | | |
| 161 | 0,0 | X | | | |
| 162 | 0,0 | X | | | |
| 163 | 0,0 | X | | | |
| 164 | 0,0 | X | | | |
| 165 | 0,0 | X | | | |
| 166 | 0,0 | X | | | |
| 167 | 0,0 | X | | | |
| 168 | 0,0 | X | | | |
| 169 | 0,0 | X | | | |
| 170 | 0,0 | X | | | |
| 171 | 0,0 | X | | | |
| 172 | 0,0 | X | | | |
| 173 | 0,0 | X | | | |
| 174 | 0,0 | X | | | |
| 175 | 0,0 | X | | | |
| 176 | 0,0 | X | | | |
| 177 | 0,0 | X | | | |
| 178 | 0,0 | X | | | |
| 179 | 0,0 | X | | | |
| 180 | 0,0 | X | | | |
| | | | | | |

2.2.5

Tabuľka Ap 6-7

Prvá časť cyklu 2. etapy WMTC pre triedy vozidiel 2-2 a 3, 0 až 180 s

čas v s

otáčky valca v km/h

fázové indikátory

stop

zrých.

kon. rých.

spom.

0

0,0

X

1

0,0

X

2

0,0

X

3

0,0

X

4

0,0

X

5

0,0

X

6

0,0

X

7

0,0

X

8

0,0

X

9

0,0

X

10

0,0

X

11

0,0

X

12

0,0

X

13

0,0

X

14

0,0

X

15

0,0

X

16

0,0

X

17

0,0

X

18

0,0

X

19

0,0

X

20

0,0

X

21

0,0

X

22

1,0

X

23

2,6

X

24

4,8

X

25

7,2

X

26

9,6

X

27

12,0

X

28

14,3

X

29

16,6

X

30

18,9

X

31

21,2

X

32

23,5

X

33

25,6

X

34

27,1

X

35

28,0

X

36

28,7

X

37

29,2

X

38

29,8

X

39

30,4

X

40

29,6

X

41

28,7

X

42

27,9

X

43

27,5

X

44

27,3

X

45

27,4

X

46

27,5

X

47

27,6

X

48

27,6

X

49

27,6

X

50

27,7

X

51

27,8

X

52

28,1

X

53

28,6

X

54

29,0

X

55

29,2

X

56

29,5

X

57

29,7

X

58

30,1

X

59

30,5

X

60

30,7

X

61

29,7

X

62

27,0

X

63

23,0

X

64

18,7

X

65

14,2

X

66

9,4

X

67

4,9

X

68

2,0

X

69

0,0

X

70

0,0

X

71

0,0

X

72

0,0

X

73

0,0

X

74

1,7

X

75

5,8

X

76

11,8

X

77

18,3

X

78

24,5

X

79

29,4

X

80

32,5

X

81

34,2

X

82

34,4

X

83

34,5

X

84

34,6

X

85

34,7

X

86

34,8

X

87

35,2

X

88

36,0

X

89

37,0

X

90

37,9

X

91

38,6

X

92

38,8

X

93

38,8

X

94

38,7

X

95

38,5

X

96

38,0

X

97

37,4

X

98

36,9

X

99

36,6

X

100

36,4

X

101

36,4

X

102

36,5

X

103

36,7

X

104

36,9

X

105

37,0

X

106

37,2

X

107

37,3

X

108

37,4

X

109

37,3

X

110

36,8

X

111

35,8

X

112

34,7

X

113

31,8

X

114

28,9

X

115

26,7

X

116

24,6

X

117

25,2

X

118

26,2

X

119

27,6

X

120

29,2

X

121

31,0

X

122

32,8

X

123

34,3

X

124

35,1

X

125

35,3

X

126

35,1

X

127

34,6

X

128

33,7

X

129

32,2

X

130

29,6

X

131

26,0

X

132

22,0

X

133

18,5

X

134

16,6

X

135

17,6

X

136

21,0

X

137

25,2

X

138

29,1

X

139

31,4

X

140

31,9

X

141

31,4

X

142

30,6

X

143

29,5

X

144

28,0

X

145

24,9

X

146

20,2

X

147

14,8

X

148

9,5

X

149

4,8

X

150

1,4

X

151

0,0

X

152

0,0

X

153

0,0

X

154

0,0

X

155

0,0

X

156

0,0

X

157

0,0

X

158

0,0

X

159

0,0

X

160

0,0

X

161

0,0

X

162

0,0

X

163

0,0

X

164

0,0

X

165

0,0

X

166

0,0

X

167

0,0

X

168

0,0

X

169

0,0

X

170

0,0

X

171

0,0

X

172

0,0

X

173

0,0

X

174

0,0

X

175

0,0

X

176

0,0

X

177

0,0

X

178

0,0

X

179

0,0

X

180

0,0

X

| 2.2.6 | Tabuľka Ap 6-8


  Prvá časť cyklu 2. etapy WMTC pre triedy vozidiel 2-2 a 3, 181 až 360 s











  čas v s | otáčky valca v km/h | fázové indikátory |
| --- | --- | --- | --- |
| stop | zrých. | kon. rých. | spom. |
| 181 | 0,0 | X | | | |
| 182 | 0,0 | X | | | |
| 183 | 2,0 | | X | | |
| 184 | 6,0 | | X | | |
| 185 | 12,4 | | X | | |
| 186 | 21,4 | | X | | |
| 187 | 30,0 | | X | | |
| 188 | 37,1 | | X | | |
| 189 | 42,5 | | X | | |
| 190 | 46,6 | | X | | |
| 191 | 49,8 | | X | | |
| 192 | 52,4 | | X | | |
| 193 | 54,4 | | X | | |
| 194 | 55,6 | | X | | |
| 195 | 56,1 | | | X | |
| 196 | 56,2 | | | X | |
| 197 | 56,2 | | | X | |
| 198 | 56,2 | | | X | |
| 199 | 56,7 | | | X | |
| 200 | 57,2 | | | X | |
| 201 | 57,7 | | | X | |
| 202 | 58,2 | | | X | |
| 203 | 58,7 | | | X | |
| 204 | 59,3 | | | X | |
| 205 | 59,8 | | | X | |
| 206 | 60,0 | | | X | |
| 207 | 60,0 | | | X | |
| 208 | 59,9 | | | X | |
| 209 | 59,9 | | | X | |
| 210 | 59,9 | | | X | |
| 211 | 59,9 | | | X | |
| 212 | 59,9 | | | X | |
| 213 | 59,8 | | | X | |
| 214 | 59,6 | | | | X |
| 215 | 59,1 | | | | X |
| 216 | 57,1 | | | | X |
| 217 | 53,2 | | | | X |
| 218 | 48,3 | | | | X |
| 219 | 43,9 | | | | X |
| 220 | 40,3 | | | | X |
| 221 | 39,5 | | | | X |
| 222 | 41,3 | | X | | |
| 223 | 45,2 | | X | | |
| 224 | 50,1 | | X | | |
| 225 | 53,7 | | X | | |
| 226 | 55,8 | | X | | |
| 227 | 55,8 | | | | X |
| 228 | 54,7 | | | | X |
| 229 | 53,3 | | | | X |
| 230 | 52,3 | | | | X |
| 231 | 52,0 | | | | X |
| 232 | 52,1 | | | | X |
| 233 | 51,8 | | | | X |
| 234 | 50,8 | | | | X |
| 235 | 49,2 | | | | X |
| 236 | 47,5 | | | | X |
| 237 | 45,7 | | | | X |
| 238 | 43,9 | | | | X |
| 239 | 42,0 | | | | X |
| 240 | 40,2 | | | | X |
| 241 | 38,3 | | | | X |
| 242 | 36,4 | | | | X |
| 243 | 34,6 | | | | X |
| 244 | 32,7 | | | | X |
| 245 | 30,6 | | | | X |
| 246 | 28,1 | | | | X |
| 247 | 25,5 | | | | X |
| 248 | 23,1 | | | | X |
| 249 | 21,2 | | | | X |
| 250 | 19,5 | | | | X |
| 251 | 17,8 | | | | X |
| 252 | 15,3 | | | | X |
| 253 | 11,5 | | | | X |
| 254 | 7,2 | | | | X |
| 255 | 2,5 | | | | X |
| 256 | 0,0 | X | | | |
| 257 | 0,0 | X | | | |
| 258 | 0,0 | X | | | |
| 259 | 0,0 | X | | | |
| 260 | 0,0 | X | | | |
| 261 | 0,0 | X | | | |
| 262 | 0,0 | X | | | |
| 263 | 0,0 | X | | | |
| 264 | 0,0 | X | | | |
| 265 | 0,0 | X | | | |
| 266 | 0,0 | X | | | |
| 267 | 0,5 | | X | | |
| 268 | 2,9 | | X | | |
| 269 | 8,2 | | X | | |
| 270 | 13,2 | | X | | |
| 271 | 17,8 | | X | | |
| 272 | 21,4 | | X | | |
| 273 | 24,1 | | X | | |
| 274 | 26,4 | | X | | |
| 275 | 28,4 | | X | | |
| 276 | 29,9 | | X | | |
| 277 | 30,5 | | X | | |
| 278 | 30,5 | | | X | |
| 279 | 30,3 | | | X | |
| 280 | 30,2 | | | X | |
| 281 | 30,1 | | | X | |
| 282 | 30,1 | | | X | |
| 283 | 30,1 | | | X | |
| 284 | 30,1 | | | X | |
| 285 | 30,1 | | | X | |
| 286 | 30,1 | | | X | |
| 287 | 30,2 | | | X | |
| 288 | 30,4 | | | X | |
| 289 | 31,0 | | | X | |
| 290 | 31,8 | | | X | |
| 291 | 32,7 | | | X | |
| 292 | 33,6 | | | X | |
| 293 | 34,4 | | | X | |
| 294 | 35,0 | | | X | |
| 295 | 35,4 | | | X | |
| 296 | 35,5 | | | X | |
| 297 | 35,3 | | | X | |
| 298 | 34,9 | | | X | |
| 299 | 33,9 | | | X | |
| 300 | 32,4 | | | X | |
| 301 | 30,6 | | | X | |
| 302 | 28,9 | | | X | |
| 303 | 27,8 | | | X | |
| 304 | 27,2 | | | X | |
| 305 | 26,9 | | | X | |
| 306 | 26,5 | | | X | |
| 307 | 26,1 | | | X | |
| 308 | 25,7 | | | X | |
| 309 | 25,5 | | | X | |
| 310 | 25,7 | | | X | |
| 311 | 26,4 | | | X | |
| 312 | 27,3 | | | X | |
| 313 | 28,1 | | | X | |
| 314 | 27,9 | | | | X |
| 315 | 26,0 | | | | X |
| 316 | 22,7 | | | | X |
| 317 | 19,0 | | | | X |
| 318 | 16,0 | | | | X |
| 319 | 14,6 | | X | | |
| 320 | 15,2 | | X | | |
| 321 | 16,9 | | X | | |
| 322 | 19,3 | | X | | |
| 323 | 22,0 | | X | | |
| 324 | 24,6 | | X | | |
| 325 | 26,8 | | X | | |
| 326 | 27,9 | | X | | |
| 327 | 28,1 | | | X | |
| 328 | 27,7 | | | X | |
| 329 | 27,2 | | | X | |
| 330 | 26,8 | | | X | |
| 331 | 26,6 | | | X | |
| 332 | 26,8 | | | X | |
| 333 | 27,0 | | | X | |
| 334 | 27,2 | | | X | |
| 335 | 27,4 | | | X | |
| 336 | 27,6 | | | X | |
| 337 | 27,7 | | | X | |
| 338 | 27,9 | | | X | |
| 339 | 28,1 | | | X | |
| 340 | 28,3 | | | X | |
| 341 | 28,6 | | | X | |
| 342 | 29,0 | | | X | |
| 343 | 29,6 | | | X | |
| 344 | 30,1 | | | X | |
| 345 | 30,5 | | | X | |
| 346 | 30,7 | | | X | |
| 347 | 30,8 | | | X | |
| 348 | 30,8 | | | X | |
| 349 | 30,8 | | | X | |
| 350 | 30,8 | | | X | |
| 351 | 30,8 | | | X | |
| 352 | 30,8 | | | X | |
| 353 | 30,8 | | | X | |
| 354 | 30,9 | | | X | |
| 355 | 30,9 | | | X | |
| 356 | 30,9 | | | X | |
| 357 | 30,8 | | | X | |
| 358 | 30,4 | | | X | |
| 359 | 29,6 | | | X | |
| 360 | 28,4 | | | X | |

2.2.6

Tabuľka Ap 6-8

Prvá časť cyklu 2. etapy WMTC pre triedy vozidiel 2-2 a 3, 181 až 360 s

čas v s

otáčky valca v km/h

fázové indikátory

stop

zrých.

kon. rých.

spom.

181

0,0

X

182

0,0

X

183

2,0

X

184

6,0

X

185

12,4

X

186

21,4

X

187

30,0

X

188

37,1

X

189

42,5

X

190

46,6

X

191

49,8

X

192

52,4

X

193

54,4

X

194

55,6

X

195

56,1

X

196

56,2

X

197

56,2

X

198

56,2

X

199

56,7

X

200

57,2

X

201

57,7

X

202

58,2

X

203

58,7

X

204

59,3

X

205

59,8

X

206

60,0

X

207

60,0

X

208

59,9

X

209

59,9

X

210

59,9

X

211

59,9

X

212

59,9

X

213

59,8

X

214

59,6

X

215

59,1

X

216

57,1

X

217

53,2

X

218

48,3

X

219

43,9

X

220

40,3

X

221

39,5

X

222

41,3

X

223

45,2

X

224

50,1

X

225

53,7

X

226

55,8

X

227

55,8

X

228

54,7

X

229

53,3

X

230

52,3

X

231

52,0

X

232

52,1

X

233

51,8

X

234

50,8

X

235

49,2

X

236

47,5

X

237

45,7

X

238

43,9

X

239

42,0

X

240

40,2

X

241

38,3

X

242

36,4

X

243

34,6

X

244

32,7

X

245

30,6

X

246

28,1

X

247

25,5

X

248

23,1

X

249

21,2

X

250

19,5

X

251

17,8

X

252

15,3

X

253

11,5

X

254

7,2

X

255

2,5

X

256

0,0

X

257

0,0

X

258

0,0

X

259

0,0

X

260

0,0

X

261

0,0

X

262

0,0

X

263

0,0

X

264

0,0

X

265

0,0

X

266

0,0

X

267

0,5

X

268

2,9

X

269

8,2

X

270

13,2

X

271

17,8

X

272

21,4

X

273

24,1

X

274

26,4

X

275

28,4

X

276

29,9

X

277

30,5

X

278

30,5

X

279

30,3

X

280

30,2

X

281

30,1

X

282

30,1

X

283

30,1

X

284

30,1

X

285

30,1

X

286

30,1

X

287

30,2

X

288

30,4

X

289

31,0

X

290

31,8

X

291

32,7

X

292

33,6

X

293

34,4

X

294

35,0

X

295

35,4

X

296

35,5

X

297

35,3

X

298

34,9

X

299

33,9

X

300

32,4

X

301

30,6

X

302

28,9

X

303

27,8

X

304

27,2

X

305

26,9

X

306

26,5

X

307

26,1

X

308

25,7

X

309

25,5

X

310

25,7

X

311

26,4

X

312

27,3

X

313

28,1

X

314

27,9

X

315

26,0

X

316

22,7

X

317

19,0

X

318

16,0

X

319

14,6

X

320

15,2

X

321

16,9

X

322

19,3

X

323

22,0

X

324

24,6

X

325

26,8

X

326

27,9

X

327

28,1

X

328

27,7

X

329

27,2

X

330

26,8

X

331

26,6

X

332

26,8

X

333

27,0

X

334

27,2

X

335

27,4

X

336

27,6

X

337

27,7

X

338

27,9

X

339

28,1

X

340

28,3

X

341

28,6

X

342

29,0

X

343

29,6

X

344

30,1

X

345

30,5

X

346

30,7

X

347

30,8

X

348

30,8

X

349

30,8

X

350

30,8

X

351

30,8

X

352

30,8

X

353

30,8

X

354

30,9

X

355

30,9

X

356

30,9

X

357

30,8

X

358

30,4

X

359

29,6

X

360

28,4

X

| 2.2.7 | Tabuľka Ap 6-9


  Prvá časť cyklu 2. etapy WMTC pre triedy vozidiel 2-2 a 3, 361 až 540 s











  čas v s | otáčky valca v km/h | fázové indikátory |
| --- | --- | --- | --- |
| stop | zrých. | kon. rých. | spom. |
| 361 | 27,1 | | | X | |
| 362 | 26,0 | | | X | |
| 363 | 25,4 | | | X | |
| 364 | 25,5 | | | X | |
| 365 | 26,3 | | | X | |
| 366 | 27,3 | | | X | |
| 367 | 28,4 | | | X | |
| 368 | 29,2 | | | X | |
| 369 | 29,5 | | | X | |
| 370 | 29,5 | | | X | |
| 371 | 29,0 | | | X | |
| 372 | 28,1 | | | X | |
| 373 | 27,2 | | | X | |
| 374 | 26,3 | | | X | |
| 375 | 25,7 | | | X | |
| 376 | 25,5 | | | X | |
| 377 | 25,6 | | | X | |
| 378 | 26,0 | | | X | |
| 379 | 26,4 | | | X | |
| 380 | 27,0 | | | X | |
| 381 | 27,7 | | | X | |
| 382 | 28,5 | | | X | |
| 383 | 29,4 | | | X | |
| 384 | 30,2 | | | X | |
| 385 | 30,5 | | | X | |
| 386 | 30,3 | | | X | |
| 387 | 29,5 | | | X | |
| 388 | 28,7 | | | X | |
| 389 | 27,9 | | | X | |
| 390 | 27,5 | | | X | |
| 391 | 27,3 | | | X | |
| 392 | 27,0 | | | | X |
| 393 | 26,5 | | | | X |
| 394 | 25,8 | | | | X |
| 395 | 25,0 | | | | X |
| 396 | 21,5 | | | | X |
| 397 | 16,0 | | | | X |
| 398 | 10,0 | | | | X |
| 399 | 5,0 | | | | X |
| 400 | 2,2 | | | | X |
| 401 | 1,0 | | | | X |
| 402 | 0,0 | X | | | |
| 403 | 0,0 | X | | | |
| 404 | 0,0 | X | | | |
| 405 | 0,0 | X | | | |
| 406 | 0,0 | X | | | |
| 407 | 0,0 | X | | | |
| 408 | 1,2 | | X | | |
| 409 | 3,2 | | X | | |
| 410 | 5,9 | | X | | |
| 411 | 8,8 | | X | | |
| 412 | 12,0 | | X | | |
| 413 | 15,4 | | X | | |
| 414 | 18,9 | | X | | |
| 415 | 22,1 | | X | | |
| 416 | 24,8 | | X | | |
| 417 | 26,8 | | X | | |
| 418 | 28,7 | | X | | |
| 419 | 30,6 | | X | | |
| 420 | 32,4 | | X | | |
| 421 | 34,0 | | X | | |
| 422 | 35,4 | | X | | |
| 423 | 36,5 | | X | | |
| 424 | 37,5 | | X | | |
| 425 | 38,6 | | X | | |
| 426 | 39,7 | | X | | |
| 427 | 40,7 | | X | | |
| 428 | 41,5 | | X | | |
| 429 | 41,7 | | | X | |
| 430 | 41,5 | | | X | |
| 431 | 41,0 | | | X | |
| 432 | 40,6 | | | X | |
| 433 | 40,3 | | | X | |
| 434 | 40,2 | | | X | |
| 435 | 40,1 | | | X | |
| 436 | 39,8 | | | | X |
| 437 | 38,9 | | | | X |
| 438 | 37,5 | | | | X |
| 439 | 35,8 | | | | X |
| 440 | 34,2 | | | | X |
| 441 | 32,5 | | | | X |
| 442 | 30,9 | | | | X |
| 443 | 29,4 | | | | X |
| 444 | 28,0 | | | | X |
| 445 | 26,5 | | | | X |
| 446 | 25,0 | | | | X |
| 447 | 23,5 | | | | X |
| 448 | 21,9 | | | | X |
| 449 | 20,4 | | | | X |
| 450 | 19,4 | | | | X |
| 451 | 18,8 | | | | X |
| 452 | 18,4 | | | | X |
| 453 | 18,0 | | | | X |
| 454 | 17,5 | | | | X |
| 455 | 16,9 | | | | X |
| 456 | 16,4 | | | X | |
| 457 | 16,6 | | | X | |
| 458 | 17,7 | | | X | |
| 459 | 19,4 | | | X | |
| 460 | 20,9 | | | X | |
| 461 | 22,3 | | | X | |
| 462 | 23,2 | | | X | |
| 463 | 23,2 | | | | X |
| 464 | 22,2 | | | | X |
| 465 | 20,3 | | | | X |
| 466 | 17,9 | | | | X |
| 467 | 15,2 | | | | X |
| 468 | 12,3 | | | | X |
| 469 | 9,3 | | | | X |
| 470 | 6,4 | | | | X |
| 471 | 3,8 | | | | X |
| 472 | 2,0 | | | | X |
| 473 | 0,9 | | | | X |
| 474 | 0,0 | X | | | |
| 475 | 0,0 | X | | | |
| 476 | 0,0 | X | | | |
| 477 | 0,0 | X | | | |
| 478 | 0,0 | X | | | |
| 479 | 0,0 | X | | | |
| 480 | 0,0 | X | | | |
| 481 | 0,0 | X | | | |
| 482 | 0,0 | X | | | |
| 483 | 0,0 | X | | | |
| 484 | 0,0 | X | | | |
| 485 | 0,0 | X | | | |
| 486 | 1,4 | | X | | |
| 487 | 4,5 | | X | | |
| 488 | 8,8 | | X | | |
| 489 | 13,4 | | X | | |
| 490 | 17,3 | | X | | |
| 491 | 19,2 | | X | | |
| 492 | 19,7 | | X | | |
| 493 | 19,8 | | X | | |
| 494 | 20,7 | | X | | |
| 495 | 23,6 | | X | | |
| 496 | 28,1 | | X | | |
| 497 | 32,8 | | X | | |
| 498 | 36,3 | | X | | |
| 499 | 37,1 | | | | X |
| 500 | 35,1 | | | | X |
| 501 | 31,1 | | | | X |
| 502 | 28,0 | | | | X |
| 503 | 27,5 | | X | | |
| 504 | 29,5 | | X | | |
| 505 | 34,0 | | X | | |
| 506 | 37,0 | | X | | |
| 507 | 38,0 | | | | X |
| 508 | 36,1 | | | | X |
| 509 | 31,5 | | | | X |
| 510 | 24,5 | | | | X |
| 511 | 17,5 | | | | X |
| 512 | 10,5 | | | | X |
| 513 | 4,5 | | | | X |
| 514 | 1,0 | | | | X |
| 515 | 0,0 | X | | | |
| 516 | 0,0 | X | | | |
| 517 | 0,0 | X | | | |
| 518 | 0,0 | X | | | |
| 519 | 2,9 | | X | | |
| 520 | 8,0 | | X | | |
| 521 | 16,0 | | X | | |
| 522 | 24,0 | | X | | |
| 523 | 32,0 | | X | | |
| 524 | 38,8 | | X | | |
| 525 | 43,1 | | X | | |
| 526 | 46,0 | | X | | |
| 527 | 47,5 | | | | X |
| 528 | 47,5 | | | | X |
| 529 | 44,8 | | | | X |
| 530 | 40,1 | | | | X |
| 531 | 33,8 | | | | X |
| 532 | 27,2 | | | | X |
| 533 | 20,0 | | | | X |
| 534 | 12,8 | | | | X |
| 535 | 7,0 | | | | X |
| 536 | 2,2 | | | | X |
| 537 | 0,0 | X | | | |
| 538 | 0,0 | X | | | |
| 539 | 0,0 | X | | | |
| 540 | 0,0 | X | | | |

2.2.7

Tabuľka Ap 6-9

Prvá časť cyklu 2. etapy WMTC pre triedy vozidiel 2-2 a 3, 361 až 540 s

čas v s

otáčky valca v km/h

fázové indikátory

stop

zrých.

kon. rých.

spom.

361

27,1

X

362

26,0

X

363

25,4

X

364

25,5

X

365

26,3

X

366

27,3

X

367

28,4

X

368

29,2

X

369

29,5

X

370

29,5

X

371

29,0

X

372

28,1

X

373

27,2

X

374

26,3

X

375

25,7

X

376

25,5

X

377

25,6

X

378

26,0

X

379

26,4

X

380

27,0

X

381

27,7

X

382

28,5

X

383

29,4

X

384

30,2

X

385

30,5

X

386

30,3

X

387

29,5

X

388

28,7

X

389

27,9

X

390

27,5

X

391

27,3

X

392

27,0

X

393

26,5

X

394

25,8

X

395

25,0

X

396

21,5

X

397

16,0

X

398

10,0

X

399

5,0

X

400

2,2

X

401

1,0

X

402

0,0

X

403

0,0

X

404

0,0

X

405

0,0

X

406

0,0

X

407

0,0

X

408

1,2

X

409

3,2

X

410

5,9

X

411

8,8

X

412

12,0

X

413

15,4

X

414

18,9

X

415

22,1

X

416

24,8

X

417

26,8

X

418

28,7

X

419

30,6

X

420

32,4

X

421

34,0

X

422

35,4

X

423

36,5

X

424

37,5

X

425

38,6

X

426

39,7

X

427

40,7

X

428

41,5

X

429

41,7

X

430

41,5

X

431

41,0

X

432

40,6

X

433

40,3

X

434

40,2

X

435

40,1

X

436

39,8

X

437

38,9

X

438

37,5

X

439

35,8

X

440

34,2

X

441

32,5

X

442

30,9

X

443

29,4

X

444

28,0

X

445

26,5

X

446

25,0

X

447

23,5

X

448

21,9

X

449

20,4

X

450

19,4

X

451

18,8

X

452

18,4

X

453

18,0

X

454

17,5

X

455

16,9

X

456

16,4

X

457

16,6

X

458

17,7

X

459

19,4

X

460

20,9

X

461

22,3

X

462

23,2

X

463

23,2

X

464

22,2

X

465

20,3

X

466

17,9

X

467

15,2

X

468

12,3

X

469

9,3

X

470

6,4

X

471

3,8

X

472

2,0

X

473

0,9

X

474

0,0

X

475

0,0

X

476

0,0

X

477

0,0

X

478

0,0

X

479

0,0

X

480

0,0

X

481

0,0

X

482

0,0

X

483

0,0

X

484

0,0

X

485

0,0

X

486

1,4

X

487

4,5

X

488

8,8

X

489

13,4

X

490

17,3

X

491

19,2

X

492

19,7

X

493

19,8

X

494

20,7

X

495

23,6

X

496

28,1

X

497

32,8

X

498

36,3

X

499

37,1

X

500

35,1

X

501

31,1

X

502

28,0

X

503

27,5

X

504

29,5

X

505

34,0

X

506

37,0

X

507

38,0

X

508

36,1

X

509

31,5

X

510

24,5

X

511

17,5

X

512

10,5

X

513

4,5

X

514

1,0

X

515

0,0

X

516

0,0

X

517

0,0

X

518

0,0

X

519

2,9

X

520

8,0

X

521

16,0

X

522

24,0

X

523

32,0

X

524

38,8

X

525

43,1

X

526

46,0

X

527

47,5

X

528

47,5

X

529

44,8

X

530

40,1

X

531

33,8

X

532

27,2

X

533

20,0

X

534

12,8

X

535

7,0

X

536

2,2

X

537

0,0

X

538

0,0

X

539

0,0

X

540

0,0

X

| 2.2.8 | Tabuľka Ap 6-10


  Prvá časť cyklu 2. etapy WMTC pre triedy vozidiel 2-2 a 3, 541 až 600 s











  čas v s | otáčky valca v km/h | fázové indikátory |
| --- | --- | --- | --- |
| stop | zrých. | kon. rých. | spom. |
| 541 | 0,0 | X | | | |
| 542 | 2,7 | | X | | |
| 543 | 8,0 | | X | | |
| 544 | 16,0 | | X | | |
| 545 | 24,0 | | X | | |
| 546 | 32,0 | | X | | |
| 547 | 37,2 | | X | | |
| 548 | 40,4 | | X | | |
| 549 | 43,1 | | X | | |
| 550 | 44,6 | | X | | |
| 551 | 45,2 | | | X | |
| 552 | 45,3 | | | X | |
| 553 | 45,4 | | | X | |
| 554 | 45,5 | | | X | |
| 555 | 45,6 | | | X | |
| 556 | 45,7 | | | X | |
| 557 | 45,8 | | | X | |
| 558 | 45,9 | | | X | |
| 559 | 46,0 | | | X | |
| 560 | 46,1 | | | X | |
| 561 | 46,2 | | | X | |
| 562 | 46,3 | | | X | |
| 563 | 46,4 | | | X | |
| 564 | 46,7 | | | X | |
| 565 | 47,2 | | | X | |
| 566 | 48,0 | | | X | |
| 567 | 48,9 | | | X | |
| 568 | 49,8 | | | X | |
| 569 | 50,5 | | | X | |
| 570 | 51,0 | | | X | |
| 571 | 51,1 | | | X | |
| 572 | 51,0 | | | X | |
| 573 | 50,4 | | | | X |
| 574 | 49,0 | | | | X |
| 575 | 46,7 | | | | X |
| 576 | 44,0 | | | | X |
| 577 | 41,1 | | | | X |
| 578 | 38,3 | | | | X |
| 579 | 35,4 | | | | X |
| 580 | 31,8 | | | | X |
| 581 | 27,3 | | | | X |
| 582 | 22,4 | | | | X |
| 583 | 17,7 | | | | X |
| 584 | 13,4 | | | | X |
| 585 | 9,3 | | | | X |
| 586 | 5,5 | | | | X |
| 587 | 2,0 | | | | X |
| 588 | 0,0 | X | | | |
| 589 | 0,0 | X | | | |
| 590 | 0,0 | X | | | |
| 591 | 0,0 | X | | | |
| 592 | 0,0 | X | | | |
| 593 | 0,0 | X | | | |
| 594 | 0,0 | X | | | |
| 595 | 0,0 | X | | | |
| 596 | 0,0 | X | | | |
| 597 | 0,0 | X | | | |
| 598 | 0,0 | X | | | |
| 599 | 0,0 | X | | | |
| 600 | 0,0 | X | | | |

2.2.8

Tabuľka Ap 6-10

Prvá časť cyklu 2. etapy WMTC pre triedy vozidiel 2-2 a 3, 541 až 600 s

čas v s

otáčky valca v km/h

fázové indikátory

stop

zrých.

kon. rých.

spom.

541

0,0

X

542

2,7

X

543

8,0

X

544

16,0

X

545

24,0

X

546

32,0

X

547

37,2

X

548

40,4

X

549

43,1

X

550

44,6

X

551

45,2

X

552

45,3

X

553

45,4

X

554

45,5

X

555

45,6

X

556

45,7

X

557

45,8

X

558

45,9

X

559

46,0

X

560

46,1

X

561

46,2

X

562

46,3

X

563

46,4

X

564

46,7

X

565

47,2

X

566

48,0

X

567

48,9

X

568

49,8

X

569

50,5

X

570

51,0

X

571

51,1

X

572

51,0

X

573

50,4

X

574

49,0

X

575

46,7

X

576

44,0

X

577

41,1

X

578

38,3

X

579

35,4

X

580

31,8

X

581

27,3

X

582

22,4

X

583

17,7

X

584

13,4

X

585

9,3

X

586

5,5

X

587

2,0

X

588

0,0

X

589

0,0

X

590

0,0

X

591

0,0

X

592

0,0

X

593

0,0

X

594

0,0

X

595

0,0

X

596

0,0

X

597

0,0

X

598

0,0

X

599

0,0

X

600

0,0

X

3   Druhá etapa WMTC, 2. časť cyklu

Obrázok Ap 6-7

Druhá etapa WMTC, časť 2

Image

3.1   Druhá etapa WMTC zahŕňa rovnaký záznam rýchlostí vozidla, ako 1. etapa WMTC, s doplňujúcimi predpismi pre radenie prevodových stupňov. Charakteristická rýchlosť valca vo vzťahu k trvaniu skúšky 2. časti cyklu 2. etapy WMTC je stanovená v týchto tabuľkách.

| 3.1.1 | Tabuľka Ap 6-11


  Druhá časť cyklu 2. etapy WMTC, znížená rýchlosť pre triedy vozidiel 2-1, 0 až 180 s











  čas v s | otáčky valca v km/h | fázové indikátory |
| --- | --- | --- | --- |
| stop | zrých. | kon. rých. | spom. |
| 0 | 0,0 | X | | | |
| 1 | 0,0 | X | | | |
| 2 | 0,0 | X | | | |
| 3 | 0,0 | X | | | |
| 4 | 0,0 | X | | | |
| 5 | 0,0 | X | | | |
| 6 | 0,0 | X | | | |
| 7 | 0,0 | X | | | |
| 8 | 0,0 | X | | | |
| 9 | 2,3 | | X | | |
| 10 | 7,3 | | X | | |
| 11 | 13,6 | | X | | |
| 12 | 18,9 | | X | | |
| 13 | 23,6 | | X | | |
| 14 | 27,8 | | X | | |
| 15 | 31,8 | | X | | |
| 16 | 35,6 | | X | | |
| 17 | 39,3 | | X | | |
| 18 | 42,7 | | X | | |
| 19 | 46,0 | | X | | |
| 20 | 49,1 | | X | | |
| 21 | 52,1 | | X | | |
| 22 | 54,9 | | X | | |
| 23 | 57,5 | | X | | |
| 24 | 58,4 | | | X | |
| 25 | 58,5 | | | X | |
| 26 | 58,5 | | | X | |
| 27 | 58,6 | | | X | |
| 28 | 58,9 | | | X | |
| 29 | 59,3 | | | X | |
| 30 | 59,8 | | | X | |
| 31 | 60,2 | | | X | |
| 32 | 60,5 | | | X | |
| 33 | 60,8 | | | X | |
| 34 | 61,1 | | | X | |
| 35 | 61,5 | | | X | |
| 36 | 62,0 | | | X | |
| 37 | 62,5 | | | X | |
| 38 | 63,0 | | | X | |
| 39 | 63,4 | | | X | |
| 40 | 63,7 | | | X | |
| 41 | 63,8 | | | X | |
| 42 | 63,9 | | | X | |
| 43 | 63,8 | | | X | |
| 44 | 63,2 | | | | X |
| 45 | 61,7 | | | | X |
| 46 | 58,9 | | | | X |
| 47 | 55,2 | | | | X |
| 48 | 51,0 | | | | X |
| 49 | 46,7 | | | | X |
| 50 | 42,8 | | | | X |
| 51 | 40,2 | | | | X |
| 52 | 38,8 | | | | X |
| 53 | 37,9 | | | | X |
| 54 | 36,7 | | | | X |
| 55 | 35,1 | | | | X |
| 56 | 32,9 | | | | X |
| 57 | 30,4 | | | | X |
| 58 | 28,0 | | | | X |
| 59 | 25,9 | | | | X |
| 60 | 24,4 | | | | X |
| 61 | 23,7 | | X | | |
| 62 | 23,8 | | X | | |
| 63 | 25,0 | | X | | |
| 64 | 27,3 | | X | | |
| 65 | 30,4 | | X | | |
| 66 | 33,9 | | X | | |
| 67 | 37,3 | | X | | |
| 68 | 39,8 | | | | X |
| 69 | 39,5 | | | | X |
| 70 | 36,3 | | | | X |
| 71 | 31,4 | | | | X |
| 72 | 26,5 | | | | X |
| 73 | 24,2 | | | | X |
| 74 | 24,8 | | | | X |
| 75 | 26,6 | | | | X |
| 76 | 27,5 | | | | X |
| 77 | 26,8 | | | | X |
| 78 | 25,3 | | | | X |
| 79 | 24,0 | | | | X |
| 80 | 23,3 | | | X | |
| 81 | 23,7 | | | X | |
| 82 | 24,9 | | | X | |
| 83 | 26,4 | | | X | |
| 84 | 27,7 | | | X | |
| 85 | 28,3 | | | X | |
| 86 | 28,3 | | | X | |
| 87 | 28,1 | | | X | |
| 88 | 28,1 | | X | | |
| 89 | 28,6 | | X | | |
| 90 | 29,8 | | X | | |
| 91 | 31,6 | | X | | |
| 92 | 33,9 | | X | | |
| 93 | 36,5 | | X | | |
| 94 | 39,1 | | X | | |
| 95 | 41,5 | | X | | |
| 96 | 43,3 | | X | | |
| 97 | 44,5 | | X | | |
| 98 | 45,1 | | | | X |
| 99 | 45,1 | | | | X |
| 100 | 43,9 | | | | X |
| 101 | 41,4 | | | | X |
| 102 | 38,4 | | | | X |
| 103 | 35,5 | | | | X |
| 104 | 32,9 | | | | X |
| 105 | 31,3 | | | | X |
| 106 | 30,7 | | | | X |
| 107 | 31,0 | | | X | |
| 108 | 32,2 | | | X | |
| 109 | 34,0 | | | X | |
| 110 | 36,0 | | | X | |
| 111 | 37,9 | | | X | |
| 112 | 39,9 | | | X | |
| 113 | 41,6 | | | X | |
| 114 | 43,1 | | | X | |
| 115 | 44,3 | | | X | |
| 116 | 45,0 | | | X | |
| 117 | 45,5 | | | X | |
| 118 | 45,8 | | | X | |
| 119 | 46,0 | | | X | |
| 120 | 46,1 | | | X | |
| | | | | | |
| 121 | 46,2 | | | X | |
| 122 | 46,1 | | | X | |
| 123 | 45,7 | | | X | |
| 124 | 45,0 | | | X | |
| 125 | 44,3 | | | X | |
| 126 | 44,7 | | X | | |
| 127 | 46,8 | | X | | |
| 128 | 49,9 | | X | | |
| 129 | 52,8 | | X | | |
| 130 | 55,6 | | X | | |
| 131 | 58,2 | | X | | |
| 132 | 60,2 | | | | X |
| 133 | 59,3 | | | | X |
| 134 | 57,5 | | | | X |
| 135 | 55,4 | | | | X |
| 136 | 52,5 | | | | X |
| 137 | 47,9 | | | | X |
| 138 | 41,4 | | | | X |
| 139 | 34,4 | | | | X |
| 140 | 30,0 | | | | X |
| 141 | 27,0 | | | | X |
| 142 | 26,5 | | X | | |
| 143 | 28,7 | | X | | |
| 144 | 32,7 | | X | | |
| 145 | 36,5 | | X | | |
| 146 | 40,0 | | X | | |
| 147 | 43,5 | | X | | |
| 148 | 46,7 | | X | | |
| 149 | 49,8 | | X | | |
| 150 | 52,7 | | X | | |
| 151 | 55,5 | | X | | |
| 152 | 58,1 | | X | | |
| 153 | 60,6 | | X | | |
| 154 | 62,9 | | X | | |
| 155 | 62,9 | | | | X |
| 156 | 61,7 | | | | X |
| 157 | 59,4 | | | | X |
| 158 | 56,6 | | | | X |
| 159 | 53,7 | | | | X |
| 160 | 50,7 | | | | X |
| 161 | 47,7 | | | | X |
| 162 | 45,0 | | | | X |
| 163 | 43,1 | | | | X |
| 164 | 41,9 | | | X | |
| 165 | 41,6 | | | X | |
| 166 | 41,3 | | | X | |
| 167 | 40,9 | | | X | |
| 168 | 41,8 | | | X | |
| 169 | 42,1 | | | X | |
| 170 | 41,8 | | | X | |
| 171 | 41,3 | | | X | |
| 172 | 41,5 | | X | | |
| 173 | 43,5 | | X | | |
| 174 | 46,5 | | X | | |
| 175 | 49,7 | | X | | |
| 176 | 52,6 | | X | | |
| 177 | 55,0 | | X | | |
| 178 | 56,5 | | X | | |
| 179 | 57,1 | | X | | |
| 180 | 57,3 | | | | X |
| | | | | | |

3.1.1

Tabuľka Ap 6-11

Druhá časť cyklu 2. etapy WMTC, znížená rýchlosť pre triedy vozidiel 2-1, 0 až 180 s

čas v s

otáčky valca v km/h

fázové indikátory

stop

zrých.

kon. rých.

spom.

0

0,0

X

1

0,0

X

2

0,0

X

3

0,0

X

4

0,0

X

5

0,0

X

6

0,0

X

7

0,0

X

8

0,0

X

9

2,3

X

10

7,3

X

11

13,6

X

12

18,9

X

13

23,6

X

14

27,8

X

15

31,8

X

16

35,6

X

17

39,3

X

18

42,7

X

19

46,0

X

20

49,1

X

21

52,1

X

22

54,9

X

23

57,5

X

24

58,4

X

25

58,5

X

26

58,5

X

27

58,6

X

28

58,9

X

29

59,3

X

30

59,8

X

31

60,2

X

32

60,5

X

33

60,8

X

34

61,1

X

35

61,5

X

36

62,0

X

37

62,5

X

38

63,0

X

39

63,4

X

40

63,7

X

41

63,8

X

42

63,9

X

43

63,8

X

44

63,2

X

45

61,7

X

46

58,9

X

47

55,2

X

48

51,0

X

49

46,7

X

50

42,8

X

51

40,2

X

52

38,8

X

53

37,9

X

54

36,7

X

55

35,1

X

56

32,9

X

57

30,4

X

58

28,0

X

59

25,9

X

60

24,4

X

61

23,7

X

62

23,8

X

63

25,0

X

64

27,3

X

65

30,4

X

66

33,9

X

67

37,3

X

68

39,8

X

69

39,5

X

70

36,3

X

71

31,4

X

72

26,5

X

73

24,2

X

74

24,8

X

75

26,6

X

76

27,5

X

77

26,8

X

78

25,3

X

79

24,0

X

80

23,3

X

81

23,7

X

82

24,9

X

83

26,4

X

84

27,7

X

85

28,3

X

86

28,3

X

87

28,1

X

88

28,1

X

89

28,6

X

90

29,8

X

91

31,6

X

92

33,9

X

93

36,5

X

94

39,1

X

95

41,5

X

96

43,3

X

97

44,5

X

98

45,1

X

99

45,1

X

100

43,9

X

101

41,4

X

102

38,4

X

103

35,5

X

104

32,9

X

105

31,3

X

106

30,7

X

107

31,0

X

108

32,2

X

109

34,0

X

110

36,0

X

111

37,9

X

112

39,9

X

113

41,6

X

114

43,1

X

115

44,3

X

116

45,0

X

117

45,5

X

118

45,8

X

119

46,0

X

120

46,1

X

121

46,2

X

122

46,1

X

123

45,7

X

124

45,0

X

125

44,3

X

126

44,7

X

127

46,8

X

128

49,9

X

129

52,8

X

130

55,6

X

131

58,2

X

132

60,2

X

133

59,3

X

134

57,5

X

135

55,4

X

136

52,5

X

137

47,9

X

138

41,4

X

139

34,4

X

140

30,0

X

141

27,0

X

142

26,5

X

143

28,7

X

144

32,7

X

145

36,5

X

146

40,0

X

147

43,5

X

148

46,7

X

149

49,8

X

150

52,7

X

151

55,5

X

152

58,1

X

153

60,6

X

154

62,9

X

155

62,9

X

156

61,7

X

157

59,4

X

158

56,6

X

159

53,7

X

160

50,7

X

161

47,7

X

162

45,0

X

163

43,1

X

164

41,9

X

165

41,6

X

166

41,3

X

167

40,9

X

168

41,8

X

169

42,1

X

170

41,8

X

171

41,3

X

172

41,5

X

173

43,5

X

174

46,5

X

175

49,7

X

176

52,6

X

177

55,0

X

178

56,5

X

179

57,1

X

180

57,3

X

| 3.1.2 | Tabuľka Ap 6-12


  Druhá časť cyklu 2. etapy WMTC, znížená rýchlosť pre triedy vozidiel 2-1, 181 až 360 s











  čas v s | otáčky valca v km/h | fázové indikátory |
| --- | --- | --- | --- |
| stop | zrých. | kon. rých. | spom. |
| 181 | 57,0 | | | | X |
| 182 | 56,3 | | | | X |
| 183 | 55,2 | | | | X |
| 184 | 53,9 | | | | X |
| 185 | 52,6 | | | | X |
| 186 | 51,4 | | | | X |
| 187 | 50,1 | | X | | |
| 188 | 51,5 | | X | | |
| 189 | 53,1 | | X | | |
| 190 | 54,8 | | X | | |
| 191 | 56,6 | | X | | |
| 192 | 58,5 | | X | | |
| 193 | 60,6 | | X | | |
| 194 | 62,8 | | X | | |
| 195 | 64,9 | | X | | |
| 196 | 67,0 | | X | | |
| 197 | 69,1 | | X | | |
| 198 | 70,9 | | X | | |
| 199 | 72,2 | | X | | |
| 200 | 72,8 | | | | X |
| 201 | 72,8 | | | | X |
| 202 | 71,9 | | | | X |
| 203 | 70,5 | | | | X |
| 204 | 68,8 | | | | X |
| 205 | 67,1 | | | | X |
| 206 | 65,4 | | | | X |
| 207 | 63,9 | | | | X |
| 208 | 62,8 | | | | X |
| 209 | 61,8 | | | | X |
| 210 | 61,0 | | | | X |
| 211 | 60,4 | | | | X |
| 212 | 60,0 | | X | | |
| 213 | 60,2 | | X | | |
| 214 | 61,4 | | X | | |
| 215 | 63,3 | | X | | |
| 216 | 65,5 | | X | | |
| 217 | 67,4 | | X | | |
| 218 | 68,5 | | X | | |
| 219 | 68,7 | | | | X |
| 220 | 68,1 | | | | X |
| 221 | 67,3 | | | | X |
| 222 | 66,5 | | | | X |
| 223 | 65,9 | | | | X |
| 224 | 65,5 | | | | X |
| 225 | 64,9 | | | | X |
| 226 | 64,1 | | | | X |
| 227 | 63,0 | | | | X |
| 228 | 62,1 | | | | X |
| 229 | 61,6 | | X | | |
| 230 | 61,7 | | X | | |
| 231 | 62,3 | | X | | |
| 232 | 63,5 | | X | | |
| 233 | 65,3 | | X | | |
| 234 | 67,3 | | X | | |
| 235 | 69,2 | | X | | |
| 236 | 71,1 | | X | | |
| 237 | 73,0 | | X | | |
| 238 | 74,8 | | X | | |
| 239 | 75,7 | | X | | |
| 240 | 76,7 | | X | | |
| 241 | 77,5 | | X | | |
| 242 | 78,1 | | | X | |
| 243 | 78,6 | | | X | |
| 244 | 79,0 | | | X | |
| 245 | 79,4 | | | X | |
| 246 | 79,7 | | | X | |
| 247 | 80,1 | | | X | |
| 248 | 80,7 | | | X | |
| 249 | 80,8 | | | X | |
| 250 | 81,0 | | | X | |
| 251 | 81,2 | | | X | |
| 252 | 81,6 | | | X | |
| 253 | 81,9 | | | X | |
| 254 | 82,1 | | | X | |
| 255 | 82,1 | | | X | |
| 256 | 82,3 | | | X | |
| 257 | 82,4 | | | X | |
| 258 | 82,4 | | | X | |
| 259 | 82,3 | | | X | |
| 260 | 82,3 | | | X | |
| 261 | 82,2 | | | X | |
| 262 | 82,2 | | | X | |
| 263 | 82,1 | | | X | |
| 264 | 82,1 | | | X | |
| 265 | 82,0 | | | X | |
| 266 | 82,0 | | | X | |
| 267 | 81,9 | | | X | |
| 268 | 81,9 | | | X | |
| 269 | 81,9 | | | X | |
| 270 | 81,9 | | | X | |
| 271 | 81,9 | | | X | |
| 272 | 82,0 | | | X | |
| 273 | 82,0 | | | X | |
| 274 | 82,1 | | | X | |
| 275 | 82,2 | | | X | |
| 276 | 82,3 | | | X | |
| 277 | 82,4 | | | X | |
| 278 | 82,5 | | | X | |
| 279 | 82,5 | | | X | |
| 280 | 82,5 | | | X | |
| 281 | 82,5 | | | X | |
| 282 | 82,4 | | | X | |
| 283 | 82,4 | | | X | |
| 284 | 82,4 | | | X | |
| 285 | 82,5 | | | X | |
| 286 | 82,5 | | | X | |
| 287 | 82,5 | | | X | |
| 288 | 82,4 | | | X | |
| 289 | 82,3 | | | X | |
| 290 | 81,6 | | | X | |
| 291 | 81,3 | | | X | |
| 292 | 80,3 | | | X | |
| 293 | 79,9 | | | X | |
| 294 | 79,2 | | | X | |
| 295 | 79,2 | | | X | |
| 296 | 78,4 | | | | X |
| 297 | 75,7 | | | | X |
| 298 | 73,2 | | | | X |
| 299 | 71,1 | | | | X |
| 300 | 69,5 | | | | X |
| 301 | 68,3 | | | | X |
| 302 | 67,3 | | | | X |
| 303 | 66,1 | | | | X |
| 304 | 63,9 | | | | X |
| 305 | 60,2 | | | | X |
| 306 | 54,9 | | | | X |
| 307 | 48,1 | | | | X |
| 308 | 40,9 | | | | X |
| 309 | 36,0 | | | | X |
| 310 | 33,9 | | | | X |
| 311 | 33,9 | | X | | |
| 312 | 36,5 | | X | | |
| 313 | 40,1 | | X | | |
| 314 | 43,5 | | X | | |
| 315 | 46,8 | | X | | |
| 316 | 49,8 | | X | | |
| 317 | 52,8 | | X | | |
| 318 | 53,9 | | X | | |
| 319 | 53,9 | | X | | |
| 320 | 53,7 | | X | | |
| 321 | 53,7 | | X | | |
| 322 | 54,3 | | X | | |
| 323 | 55,4 | | X | | |
| 324 | 56,8 | | X | | |
| 325 | 58,1 | | X | | |
| 326 | 58,9 | | | | X |
| 327 | 58,2 | | | | X |
| 328 | 55,8 | | | | X |
| 329 | 52,6 | | | | X |
| 330 | 49,2 | | | | X |
| 331 | 47,6 | | X | | |
| 332 | 48,4 | | X | | |
| 333 | 51,4 | | X | | |
| 334 | 54,2 | | X | | |
| 335 | 56,9 | | X | | |
| 336 | 59,4 | | X | | |
| 337 | 61,8 | | X | | |
| 338 | 64,1 | | X | | |
| 339 | 66,2 | | X | | |
| 340 | 68,2 | | X | | |
| 341 | 70,2 | | X | | |
| 342 | 72,0 | | X | | |
| 343 | 73,7 | | X | | |
| 344 | 74,4 | | X | | |
| 345 | 75,1 | | X | | |
| 346 | 75,8 | | X | | |
| 347 | 76,5 | | X | | |
| 348 | 77,2 | | X | | |
| 349 | 77,8 | | X | | |
| 350 | 78,5 | | X | | |
| 351 | 79,2 | | X | | |
| 352 | 80,0 | | X | | |
| 353 | 81,0 | | | X | |
| 354 | 81,2 | | | X | |
| 355 | 81,8 | | | X | |
| 356 | 82,2 | | | X | |
| 357 | 82,2 | | | X | |
| 358 | 82,4 | | | X | |
| 359 | 82,5 | | | X | |
| 360 | 82,5 | | | X | |

3.1.2

Tabuľka Ap 6-12

Druhá časť cyklu 2. etapy WMTC, znížená rýchlosť pre triedy vozidiel 2-1, 181 až 360 s

čas v s

otáčky valca v km/h

fázové indikátory

stop

zrých.

kon. rých.

spom.

181

57,0

X

182

56,3

X

183

55,2

X

184

53,9

X

185

52,6

X

186

51,4

X

187

50,1

X

188

51,5

X

189

53,1

X

190

54,8

X

191

56,6

X

192

58,5

X

193

60,6

X

194

62,8

X

195

64,9

X

196

67,0

X

197

69,1

X

198

70,9

X

199

72,2

X

200

72,8

X

201

72,8

X

202

71,9

X

203

70,5

X

204

68,8

X

205

67,1

X

206

65,4

X

207

63,9

X

208

62,8

X

209

61,8

X

210

61,0

X

211

60,4

X

212

60,0

X

213

60,2

X

214

61,4

X

215

63,3

X

216

65,5

X

217

67,4

X

218

68,5

X

219

68,7

X

220

68,1

X

221

67,3

X

222

66,5

X

223

65,9

X

224

65,5

X

225

64,9

X

226

64,1

X

227

63,0

X

228

62,1

X

229

61,6

X

230

61,7

X

231

62,3

X

232

63,5

X

233

65,3

X

234

67,3

X

235

69,2

X

236

71,1

X

237

73,0

X

238

74,8

X

239

75,7

X

240

76,7

X

241

77,5

X

242

78,1

X

243

78,6

X

244

79,0

X

245

79,4

X

246

79,7

X

247

80,1

X

248

80,7

X

249

80,8

X

250

81,0

X

251

81,2

X

252

81,6

X

253

81,9

X

254

82,1

X

255

82,1

X

256

82,3

X

257

82,4

X

258

82,4

X

259

82,3

X

260

82,3

X

261

82,2

X

262

82,2

X

263

82,1

X

264

82,1

X

265

82,0

X

266

82,0

X

267

81,9

X

268

81,9

X

269

81,9

X

270

81,9

X

271

81,9

X

272

82,0

X

273

82,0

X

274

82,1

X

275

82,2

X

276

82,3

X

277

82,4

X

278

82,5

X

279

82,5

X

280

82,5

X

281

82,5

X

282

82,4

X

283

82,4

X

284

82,4

X

285

82,5

X

286

82,5

X

287

82,5

X

288

82,4

X

289

82,3

X

290

81,6

X

291

81,3

X

292

80,3

X

293

79,9

X

294

79,2

X

295

79,2

X

296

78,4

X

297

75,7

X

298

73,2

X

299

71,1

X

300

69,5

X

301

68,3

X

302

67,3

X

303

66,1

X

304

63,9

X

305

60,2

X

306

54,9

X

307

48,1

X

308

40,9

X

309

36,0

X

310

33,9

X

311

33,9

X

312

36,5

X

313

40,1

X

314

43,5

X

315

46,8

X

316

49,8

X

317

52,8

X

318

53,9

X

319

53,9

X

320

53,7

X

321

53,7

X

322

54,3

X

323

55,4

X

324

56,8

X

325

58,1

X

326

58,9

X

327

58,2

X

328

55,8

X

329

52,6

X

330

49,2

X

331

47,6

X

332

48,4

X

333

51,4

X

334

54,2

X

335

56,9

X

336

59,4

X

337

61,8

X

338

64,1

X

339

66,2

X

340

68,2

X

341

70,2

X

342

72,0

X

343

73,7

X

344

74,4

X

345

75,1

X

346

75,8

X

347

76,5

X

348

77,2

X

349

77,8

X

350

78,5

X

351

79,2

X

352

80,0

X

353

81,0

X

354

81,2

X

355

81,8

X

356

82,2

X

357

82,2

X

358

82,4

X

359

82,5

X

360

82,5

X

| 3.1.3 | Tabuľka Ap 6-13


  Druhá časť cyklu 2. etapy WMTC, znížená rýchlosť pre triedy vozidiel 2-1, 361 až 540 s











  čas v s | otáčky valca v km/h | fázové indikátory |
| --- | --- | --- | --- |
| stop | zrých. | kon. rých. | spom. |
| 361 | 82,5 | | | X | |
| 362 | 82,5 | | | X | |
| 363 | 82,3 | | | X | |
| 364 | 82,1 | | | X | |
| 365 | 82,1 | | | X | |
| 366 | 82,1 | | | X | |
| 367 | 82,1 | | | X | |
| 368 | 82,1 | | | X | |
| 369 | 82,1 | | | X | |
| 370 | 82,1 | | | X | |
| 371 | 82,1 | | | X | |
| 372 | 82,1 | | | X | |
| 373 | 81,9 | | | X | |
| 374 | 81,6 | | | X | |
| 375 | 81,3 | | | X | |
| 376 | 81,1 | | | X | |
| 377 | 80,8 | | | X | |
| 378 | 80,6 | | | X | |
| 379 | 80,4 | | | X | |
| 380 | 80,1 | | | X | |
| 381 | 79,7 | | | | X |
| 382 | 78,6 | | | | X |
| 383 | 76,8 | | | | X |
| 384 | 73,7 | | | | X |
| 385 | 69,4 | | | | X |
| 386 | 64,0 | | | | X |
| 387 | 58,6 | | | | X |
| 388 | 53,2 | | | | X |
| 389 | 47,8 | | | | X |
| 390 | 42,4 | | | | X |
| 391 | 37,0 | | | | X |
| 392 | 33,0 | | | | X |
| 393 | 30,9 | | | | X |
| 394 | 30,9 | | X | | |
| 395 | 33,5 | | X | | |
| 396 | 37,2 | | X | | |
| 397 | 40,8 | | X | | |
| 398 | 44,2 | | X | | |
| 399 | 47,4 | | X | | |
| 400 | 50,4 | | X | | |
| 401 | 53,3 | | X | | |
| 402 | 56,1 | | X | | |
| 403 | 57,3 | | X | | |
| 404 | 58,1 | | X | | |
| 405 | 58,8 | | X | | |
| 406 | 59,4 | | X | | |
| 407 | 59,8 | | | X | |
| 408 | 59,7 | | | X | |
| 409 | 59,4 | | | X | |
| 410 | 59,2 | | | X | |
| 411 | 59,2 | | | X | |
| 412 | 59,6 | | | X | |
| 413 | 60,0 | | | X | |
| 414 | 60,5 | | | X | |
| 415 | 61,0 | | | X | |
| 416 | 61,2 | | | X | |
| 417 | 61,3 | | | X | |
| 418 | 61,4 | | | X | |
| 419 | 61,7 | | | X | |
| 420 | 62,3 | | | X | |
| 421 | 63,1 | | | X | |
| 422 | 63,6 | | | X | |
| 423 | 63,9 | | | X | |
| 424 | 63,8 | | | X | |
| 425 | 63,6 | | | X | |
| 426 | 63,3 | | | | X |
| 427 | 62,8 | | | | X |
| 428 | 61,9 | | | | X |
| 429 | 60,5 | | | | X |
| 430 | 58,6 | | | | X |
| 431 | 56,5 | | | | X |
| 432 | 54,6 | | | | X |
| 433 | 53,8 | | | X | |
| 434 | 54,5 | | | X | |
| 435 | 56,1 | | | X | |
| 436 | 57,9 | | | X | |
| 437 | 59,7 | | | X | |
| 438 | 61,2 | | | X | |
| 439 | 62,3 | | | X | |
| 440 | 63,1 | | | X | |
| 441 | 63,6 | | | | X |
| 442 | 63,5 | | | | X |
| 443 | 62,7 | | | | X |
| 444 | 60,9 | | | | X |
| 445 | 58,7 | | | | X |
| 446 | 56,4 | | | | X |
| 447 | 54,5 | | | | X |
| 448 | 53,3 | | | | X |
| 449 | 53,0 | | | X | |
| 450 | 53,5 | | | X | |
| 451 | 54,6 | | | X | |
| 452 | 56,1 | | | X | |
| 453 | 57,6 | | | X | |
| 454 | 58,9 | | | X | |
| 455 | 59,8 | | | X | |
| 456 | 60,3 | | | X | |
| 457 | 60,7 | | | X | |
| 458 | 61,3 | | | X | |
| 459 | 62,4 | | | X | |
| 460 | 64,1 | | | X | |
| 461 | 66,2 | | | X | |
| 462 | 68,1 | | | X | |
| 463 | 69,7 | | | X | |
| 464 | 70,4 | | | X | |
| 465 | 70,7 | | | X | |
| 466 | 70,7 | | | X | |
| 467 | 70,7 | | | X | |
| 468 | 70,7 | | | X | |
| 469 | 70,6 | | | X | |
| 470 | 70,5 | | | X | |
| 471 | 70,4 | | | X | |
| 472 | 70,2 | | | X | |
| 473 | 70,1 | | | X | |
| 474 | 69,8 | | | X | |
| 475 | 69,5 | | | X | |
| 476 | 69,1 | | | X | |
| 477 | 69,1 | | | X | |
| 478 | 69,5 | | | X | |
| 479 | 70,3 | | | X | |
| 480 | 71,2 | | | X | |
| 481 | 72,0 | | | X | |
| 482 | 72,6 | | | X | |
| 483 | 72,8 | | | X | |
| 484 | 72,7 | | | X | |
| 485 | 72,0 | | | | X |
| 486 | 70,4 | | | | X |
| 487 | 67,7 | | | | X |
| 488 | 64,4 | | | | X |
| 489 | 61,0 | | | | X |
| 490 | 57,6 | | | | X |
| 491 | 54,0 | | | | X |
| 492 | 49,7 | | | | X |
| 493 | 44,4 | | | | X |
| 494 | 38,2 | | | | X |
| 495 | 31,2 | | | | X |
| 496 | 24,0 | | | | X |
| 497 | 16,8 | | | | X |
| 498 | 10,4 | | | | X |
| 499 | 5,7 | | | | X |
| 500 | 2,8 | | | | X |
| 501 | 1,6 | | | | X |
| 502 | 0,3 | | | | X |
| 503 | 0,0 | X | | | |
| 504 | 0,0 | X | | | |
| 505 | 0,0 | X | | | |
| 506 | 0,0 | X | | | |
| 507 | 0,0 | X | | | |
| 508 | 0,0 | X | | | |
| 509 | 0,0 | X | | | |
| 510 | 0,0 | X | | | |
| 511 | 0,0 | X | | | |
| 512 | 0,0 | X | | | |
| 513 | 0,0 | X | | | |
| 514 | 0,0 | X | | | |
| 515 | 0,0 | X | | | |
| 516 | 0,0 | X | | | |
| 517 | 0,0 | X | | | |
| 518 | 0,0 | X | | | |
| 519 | 0,0 | X | | | |
| 520 | 0,0 | X | | | |
| 521 | 0,0 | X | | | |
| 522 | 0,0 | X | | | |
| 523 | 0,0 | X | | | |
| 524 | 0,0 | X | | | |
| 525 | 0,0 | X | | | |
| 526 | 0,0 | X | | | |
| 527 | 0,0 | X | | | |
| 528 | 0,0 | X | | | |
| 529 | 0,0 | X | | | |
| 530 | 0,0 | X | | | |
| 531 | 0,0 | X | | | |
| 532 | 0,0 | X | | | |
| 533 | 2,3 | | X | | |
| 534 | 7,2 | | X | | |
| 535 | 13,5 | | X | | |
| 536 | 18,7 | | X | | |
| 537 | 22,9 | | X | | |
| 538 | 26,7 | | X | | |
| 539 | 30,0 | | X | | |
| 540 | 32,8 | | X | | |

3.1.3

Tabuľka Ap 6-13

Druhá časť cyklu 2. etapy WMTC, znížená rýchlosť pre triedy vozidiel 2-1, 361 až 540 s

čas v s

otáčky valca v km/h

fázové indikátory

stop

zrých.

kon. rých.

spom.

361

82,5

X

362

82,5

X

363

82,3

X

364

82,1

X

365

82,1

X

366

82,1

X

367

82,1

X

368

82,1

X

369

82,1

X

370

82,1

X

371

82,1

X

372

82,1

X

373

81,9

X

374

81,6

X

375

81,3

X

376

81,1

X

377

80,8

X

378

80,6

X

379

80,4

X

380

80,1

X

381

79,7

X

382

78,6

X

383

76,8

X

384

73,7

X

385

69,4

X

386

64,0

X

387

58,6

X

388

53,2

X

389

47,8

X

390

42,4

X

391

37,0

X

392

33,0

X

393

30,9

X

394

30,9

X

395

33,5

X

396

37,2

X

397

40,8

X

398

44,2

X

399

47,4

X

400

50,4

X

401

53,3

X

402

56,1

X

403

57,3

X

404

58,1

X

405

58,8

X

406

59,4

X

407

59,8

X

408

59,7

X

409

59,4

X

410

59,2

X

411

59,2

X

412

59,6

X

413

60,0

X

414

60,5

X

415

61,0

X

416

61,2

X

417

61,3

X

418

61,4

X

419

61,7

X

420

62,3

X

421

63,1

X

422

63,6

X

423

63,9

X

424

63,8

X

425

63,6

X

426

63,3

X

427

62,8

X

428

61,9

X

429

60,5

X

430

58,6

X

431

56,5

X

432

54,6

X

433

53,8

X

434

54,5

X

435

56,1

X

436

57,9

X

437

59,7

X

438

61,2

X

439

62,3

X

440

63,1

X

441

63,6

X

442

63,5

X

443

62,7

X

444

60,9

X

445

58,7

X

446

56,4

X

447

54,5

X

448

53,3

X

449

53,0

X

450

53,5

X

451

54,6

X

452

56,1

X

453

57,6

X

454

58,9

X

455

59,8

X

456

60,3

X

457

60,7

X

458

61,3

X

459

62,4

X

460

64,1

X

461

66,2

X

462

68,1

X

463

69,7

X

464

70,4

X

465

70,7

X

466

70,7

X

467

70,7

X

468

70,7

X

469

70,6

X

470

70,5

X

471

70,4

X

472

70,2

X

473

70,1

X

474

69,8

X

475

69,5

X

476

69,1

X

477

69,1

X

478

69,5

X

479

70,3

X

480

71,2

X

481

72,0

X

482

72,6

X

483

72,8

X

484

72,7

X

485

72,0

X

486

70,4

X

487

67,7

X

488

64,4

X

489

61,0

X

490

57,6

X

491

54,0

X

492

49,7

X

493

44,4

X

494

38,2

X

495

31,2

X

496

24,0

X

497

16,8

X

498

10,4

X

499

5,7

X

500

2,8

X

501

1,6

X

502

0,3

X

503

0,0

X

504

0,0

X

505

0,0

X

506

0,0

X

507

0,0

X

508

0,0

X

509

0,0

X

510

0,0

X

511

0,0

X

512

0,0

X

513

0,0

X

514

0,0

X

515

0,0

X

516

0,0

X

517

0,0

X

518

0,0

X

519

0,0

X

520

0,0

X

521

0,0

X

522

0,0

X

523

0,0

X

524

0,0

X

525

0,0

X

526

0,0

X

527

0,0

X

528

0,0

X

529

0,0

X

530

0,0

X

531

0,0

X

532

0,0

X

533

2,3

X

534

7,2

X

535

13,5

X

536

18,7

X

537

22,9

X

538

26,7

X

539

30,0

X

540

32,8

X

| 3.1.4 | Tabuľka Ap 6-14


  Druhá časť cyklu 2. etapy WMTC, znížená rýchlosť pre triedy vozidiel 2-1, 541 až 600 s











  čas v s | otáčky valca v km/h | fázové indikátory |
| --- | --- | --- | --- |
| stop | zrých. | kon. rých. | spom. |
| 541 | 35,2 | | X | | |
| 542 | 37,3 | | X | | |
| 543 | 39,1 | | X | | |
| 544 | 40,8 | | X | | |
| 545 | 41,8 | | X | | |
| 546 | 42,5 | | X | | |
| 547 | 43,3 | | X | | |
| 548 | 44,1 | | X | | |
| 549 | 45,0 | | X | | |
| 550 | 45,7 | | X | | |
| 551 | 46,2 | | | X | |
| 552 | 46,3 | | | X | |
| 553 | 46,1 | | | X | |
| 554 | 45,6 | | | X | |
| 555 | 44,9 | | | X | |
| 556 | 44,4 | | | X | |
| 557 | 44,0 | | | X | |
| 558 | 44,0 | | | X | |
| 559 | 44,3 | | | X | |
| 560 | 44,8 | | | X | |
| 561 | 45,3 | | | X | |
| 562 | 45,9 | | | X | |
| 563 | 46,5 | | | X | |
| 564 | 46,8 | | | X | |
| 565 | 47,1 | | | X | |
| 566 | 47,1 | | | X | |
| 567 | 47,0 | | | X | |
| 568 | 46,7 | | | X | |
| 569 | 46,3 | | | X | |
| 570 | 45,9 | | | X | |
| 571 | 45,6 | | | X | |
| 572 | 45,4 | | | X | |
| 573 | 45,2 | | | X | |
| 574 | 45,1 | | | X | |
| 575 | 44,8 | | | | X |
| 576 | 43,5 | | | | X |
| 577 | 40,9 | | | | X |
| 578 | 38,2 | | | | X |
| 579 | 35,6 | | | | X |
| 580 | 33,0 | | | | X |
| 581 | 30,4 | | | | X |
| 582 | 27,7 | | | | X |
| 583 | 25,1 | | | | X |
| 584 | 22,5 | | | | X |
| 585 | 19,8 | | | | X |
| 586 | 17,2 | | | | X |
| 587 | 14,6 | | | | X |
| 588 | 12,0 | | | | X |
| 589 | 9,3 | | | | X |
| 590 | 6,7 | | | | X |
| 591 | 4,1 | | | | X |
| 592 | 1,5 | | | | X |
| 593 | 0,0 | X | | | |
| 594 | 0,0 | X | | | |
| 595 | 0,0 | X | | | |
| 596 | 0,0 | X | | | |
| 597 | 0,0 | X | | | |
| 598 | 0,0 | X | | | |
| 599 | 0,0 | X | | | |
| 600 | 0,0 | X | | | |

3.1.4

Tabuľka Ap 6-14

Druhá časť cyklu 2. etapy WMTC, znížená rýchlosť pre triedy vozidiel 2-1, 541 až 600 s

čas v s

otáčky valca v km/h

fázové indikátory

stop

zrých.

kon. rých.

spom.

541

35,2

X

542

37,3

X

543

39,1

X

544

40,8

X

545

41,8

X

546

42,5

X

547

43,3

X

548

44,1

X

549

45,0

X

550

45,7

X

551

46,2

X

552

46,3

X

553

46,1

X

554

45,6

X

555

44,9

X

556

44,4

X

557

44,0

X

558

44,0

X

559

44,3

X

560

44,8

X

561

45,3

X

562

45,9

X

563

46,5

X

564

46,8

X

565

47,1

X

566

47,1

X

567

47,0

X

568

46,7

X

569

46,3

X

570

45,9

X

571

45,6

X

572

45,4

X

573

45,2

X

574

45,1

X

575

44,8

X

576

43,5

X

577

40,9

X

578

38,2

X

579

35,6

X

580

33,0

X

581

30,4

X

582

27,7

X

583

25,1

X

584

22,5

X

585

19,8

X

586

17,2

X

587

14,6

X

588

12,0

X

589

9,3

X

590

6,7

X

591

4,1

X

592

1,5

X

593

0,0

X

594

0,0

X

595

0,0

X

596

0,0

X

597

0,0

X

598

0,0

X

599

0,0

X

600

0,0

X

| 3.1.5 | Tabuľka Ap 6-15


  Druhá časť cyklu 2. etapy WMTC pre triedy vozidiel 2-2 a 3, 0 až 180 s











  čas v s | otáčky valca v km/h | fázové indikátory |
| --- | --- | --- | --- |
| stop | zrých. | kon. rých. | spom. |
| 0 | 0,0 | X | | | |
| 1 | 0,0 | X | | | |
| 2 | 0,0 | X | | | |
| 3 | 0,0 | X | | | |
| 4 | 0,0 | X | | | |
| 5 | 0,0 | X | | | |
| 6 | 0,0 | X | | | |
| 7 | 0,0 | X | | | |
| 8 | 0,0 | X | | | |
| 9 | 2,3 | | X | | |
| 10 | 7,3 | | X | | |
| 11 | 15,2 | | X | | |
| 12 | 23,9 | | X | | |
| 13 | 32,5 | | X | | |
| 14 | 39,2 | | X | | |
| 15 | 44,1 | | X | | |
| 16 | 48,1 | | X | | |
| 17 | 51,2 | | X | | |
| 18 | 53,3 | | X | | |
| 19 | 54,5 | | X | | |
| 20 | 55,7 | | X | | |
| 21 | 56,9 | | | X | |
| 22 | 57,5 | | | X | |
| 23 | 58,0 | | | X | |
| 24 | 58,4 | | | X | |
| 25 | 58,5 | | | X | |
| 26 | 58,5 | | | X | |
| 27 | 58,6 | | | X | |
| 28 | 58,9 | | | X | |
| 29 | 59,3 | | | X | |
| 30 | 59,8 | | | X | |
| 31 | 60,2 | | | X | |
| 32 | 60,5 | | | X | |
| 33 | 60,8 | | | X | |
| 34 | 61,1 | | | X | |
| 35 | 61,5 | | | X | |
| 36 | 62,0 | | | X | |
| 37 | 62,5 | | | X | |
| 38 | 63,0 | | | X | |
| 39 | 63,4 | | | X | |
| 40 | 63,7 | | | X | |
| 41 | 63,8 | | | X | |
| 42 | 63,9 | | | X | |
| 43 | 63,8 | | | X | |
| 44 | 63,2 | | | | X |
| 45 | 61,7 | | | | X |
| 46 | 58,9 | | | | X |
| 47 | 55,2 | | | | X |
| 48 | 51,0 | | | | X |
| 49 | 46,7 | | | | X |
| 50 | 42,8 | | | | X |
| 51 | 40,2 | | | | X |
| 52 | 38,8 | | | | X |
| 53 | 37,9 | | | | X |
| 54 | 36,7 | | | | X |
| 55 | 35,1 | | | | X |
| 56 | 32,9 | | | | X |
| 57 | 30,4 | | | | X |
| 58 | 28,0 | | | | X |
| 59 | 25,9 | | | | X |
| 60 | 24,4 | | | | X |
| 61 | 23,7 | | X | | |
| 62 | 23,8 | | X | | |
| 63 | 25,0 | | X | | |
| 64 | 27,3 | | X | | |
| 65 | 30,4 | | X | | |
| 66 | 33,9 | | X | | |
| 67 | 37,3 | | X | | |
| 68 | 39,8 | | X | | |
| 69 | 39,5 | | | | X |
| 70 | 36,3 | | | | X |
| 71 | 31,4 | | | | X |
| 72 | 26,5 | | | | X |
| 73 | 24,2 | | | | X |
| 74 | 24,8 | | | | X |
| 75 | 26,6 | | | | X |
| 76 | 27,5 | | | | X |
| 77 | 26,8 | | | | X |
| 78 | 25,3 | | | | X |
| 79 | 24,0 | | | | X |
| 80 | 23,3 | | | X | |
| 81 | 23,7 | | | X | |
| 82 | 24,9 | | | X | |
| 83 | 26,4 | | | X | |
| 84 | 27,7 | | | X | |
| 85 | 28,3 | | | X | |
| 86 | 28,3 | | | X | |
| 87 | 28,1 | | | X | |
| 88 | 28,1 | | | X | |
| 89 | 28,6 | | | X | |
| 90 | 29,8 | | | X | |
| 91 | 31,6 | | | X | |
| 92 | 33,9 | | | X | |
| 93 | 36,5 | | | X | |
| 94 | 39,1 | | | X | |
| 95 | 41,5 | | | X | |
| 96 | 43,3 | | | X | |
| 97 | 44,5 | | | X | |
| 98 | 45,1 | | | | X |
| 99 | 45,1 | | | | X |
| 100 | 43,9 | | | | X |
| 101 | 41,4 | | | | X |
| 102 | 38,4 | | | | X |
| 103 | 35,5 | | | | X |
| 104 | 32,9 | | | | X |
| 105 | 31,3 | | | | X |
| 106 | 30,7 | | | | X |
| 107 | 31,0 | | | X | |
| 108 | 32,2 | | | X | |
| 109 | 34,0 | | | X | |
| 110 | 36,0 | | | X | |
| 111 | 37,9 | | | X | |
| 112 | 39,9 | | | X | |
| 113 | 41,6 | | | X | |
| 114 | 43,1 | | | X | |
| 115 | 44,3 | | | X | |
| 116 | 45,0 | | | X | |
| 117 | 45,5 | | | X | |
| 118 | 45,8 | | | X | |
| 119 | 46,0 | | | X | |
| 120 | 46,1 | | | X | |
| | | | | | |
| 121 | 46,2 | | | X | |
| 122 | 46,1 | | | X | |
| 123 | 45,7 | | | X | |
| 124 | 45,0 | | | X | |
| 125 | 44,3 | | | X | |
| 126 | 44,7 | | X | | |
| 127 | 46,8 | | X | | |
| 128 | 50,1 | | X | | |
| 129 | 53,6 | | X | | |
| 130 | 56,9 | | X | | |
| 131 | 59,4 | | X | | |
| 132 | 60,2 | | | | X |
| 133 | 59,3 | | | | X |
| 134 | 57,5 | | | | X |
| 135 | 55,4 | | | | X |
| 136 | 52,5 | | | | X |
| 137 | 47,9 | | | | X |
| 138 | 41,4 | | | | X |
| 139 | 34,4 | | | | X |
| 140 | 30,0 | | | | X |
| 141 | 27,0 | | | | X |
| 142 | 26,5 | | X | | |
| 143 | 28,7 | | X | | |
| 144 | 33,8 | | X | | |
| 145 | 40,3 | | X | | |
| 146 | 46,6 | | X | | |
| 147 | 50,4 | | X | | |
| 148 | 54,0 | | X | | |
| 149 | 56,9 | | X | | |
| 150 | 59,1 | | X | | |
| 151 | 60,6 | | X | | |
| 152 | 61,7 | | X | | |
| 153 | 62,6 | | X | | |
| 154 | 63,1 | | | | X |
| 155 | 62,9 | | | | X |
| 156 | 61,7 | | | | X |
| 157 | 59,4 | | | | X |
| 158 | 56,6 | | | | X |
| 159 | 53,7 | | | | X |
| 160 | 50,7 | | | | X |
| 161 | 47,7 | | | | X |
| 162 | 45,0 | | | | X |
| 163 | 43,1 | | | | X |
| 164 | 41,9 | | | X | |
| 165 | 41,6 | | | X | |
| 166 | 41,3 | | | X | |
| 167 | 40,9 | | | X | |
| 168 | 41,8 | | | X | |
| 169 | 42,1 | | | X | |
| 170 | 41,8 | | | X | |
| 171 | 41,3 | | | X | |
| 172 | 41,5 | | X | | |
| 173 | 43,5 | | X | | |
| 174 | 46,5 | | X | | |
| 175 | 49,7 | | X | | |
| 176 | 52,6 | | X | | |
| 177 | 55,0 | | X | | |
| 178 | 56,5 | | X | | |
| 179 | 57,1 | | X | | |
| 180 | 57,3 | | | | X |
| | | | | | |

3.1.5

Tabuľka Ap 6-15

Druhá časť cyklu 2. etapy WMTC pre triedy vozidiel 2-2 a 3, 0 až 180 s

čas v s

otáčky valca v km/h

fázové indikátory

stop

zrých.

kon. rých.

spom.

0

0,0

X

1

0,0

X

2

0,0

X

3

0,0

X

4

0,0

X

5

0,0

X

6

0,0

X

7

0,0

X

8

0,0

X

9

2,3

X

10

7,3

X

11

15,2

X

12

23,9

X

13

32,5

X

14

39,2

X

15

44,1

X

16

48,1

X

17

51,2

X

18

53,3

X

19

54,5

X

20

55,7

X

21

56,9

X

22

57,5

X

23

58,0

X

24

58,4

X

25

58,5

X

26

58,5

X

27

58,6

X

28

58,9

X

29

59,3

X

30

59,8

X

31

60,2

X

32

60,5

X

33

60,8

X

34

61,1

X

35

61,5

X

36

62,0

X

37

62,5

X

38

63,0

X

39

63,4

X

40

63,7

X

41

63,8

X

42

63,9

X

43

63,8

X

44

63,2

X

45

61,7

X

46

58,9

X

47

55,2

X

48

51,0

X

49

46,7

X

50

42,8

X

51

40,2

X

52

38,8

X

53

37,9

X

54

36,7

X

55

35,1

X

56

32,9

X

57

30,4

X

58

28,0

X

59

25,9

X

60

24,4

X

61

23,7

X

62

23,8

X

63

25,0

X

64

27,3

X

65

30,4

X

66

33,9

X

67

37,3

X

68

39,8

X

69

39,5

X

70

36,3

X

71

31,4

X

72

26,5

X

73

24,2

X

74

24,8

X

75

26,6

X

76

27,5

X

77

26,8

X

78

25,3

X

79

24,0

X

80

23,3

X

81

23,7

X

82

24,9

X

83

26,4

X

84

27,7

X

85

28,3

X

86

28,3

X

87

28,1

X

88

28,1

X

89

28,6

X

90

29,8

X

91

31,6

X

92

33,9

X

93

36,5

X

94

39,1

X

95

41,5

X

96

43,3

X

97

44,5

X

98

45,1

X

99

45,1

X

100

43,9

X

101

41,4

X

102

38,4

X

103

35,5

X

104

32,9

X

105

31,3

X

106

30,7

X

107

31,0

X

108

32,2

X

109

34,0

X

110

36,0

X

111

37,9

X

112

39,9

X

113

41,6

X

114

43,1

X

115

44,3

X

116

45,0

X

117

45,5

X

118

45,8

X

119

46,0

X

120

46,1

X

121

46,2

X

122

46,1

X

123

45,7

X

124

45,0

X

125

44,3

X

126

44,7

X

127

46,8

X

128

50,1

X

129

53,6

X

130

56,9

X

131

59,4

X

132

60,2

X

133

59,3

X

134

57,5

X

135

55,4

X

136

52,5

X

137

47,9

X

138

41,4

X

139

34,4

X

140

30,0

X

141

27,0

X

142

26,5

X

143

28,7

X

144

33,8

X

145

40,3

X

146

46,6

X

147

50,4

X

148

54,0

X

149

56,9

X

150

59,1

X

151

60,6

X

152

61,7

X

153

62,6

X

154

63,1

X

155

62,9

X

156

61,7

X

157

59,4

X

158

56,6

X

159

53,7

X

160

50,7

X

161

47,7

X

162

45,0

X

163

43,1

X

164

41,9

X

165

41,6

X

166

41,3

X

167

40,9

X

168

41,8

X

169

42,1

X

170

41,8

X

171

41,3

X

172

41,5

X

173

43,5

X

174

46,5

X

175

49,7

X

176

52,6

X

177

55,0

X

178

56,5

X

179

57,1

X

180

57,3

X

| 3.1.6 | Tabuľka Ap 6-16


  Druhá časť cyklu 2. etapy WMTC pre triedy vozidiel 2-2 a 3, 181 až 360 s











  čas v s | otáčky valca v km/h | fázové indikátory |
| --- | --- | --- | --- |
| stop | zrých. | kon. rých. | spom. |
| 181 | 57,0 | | | | X |
| 182 | 56,3 | | | | X |
| 183 | 55,2 | | | | X |
| 184 | 53,9 | | | | X |
| 185 | 52,6 | | | | X |
| 186 | 51,4 | | | | X |
| 187 | 50,1 | | X | | |
| 188 | 51,5 | | X | | |
| 189 | 53,1 | | X | | |
| 190 | 54,8 | | X | | |
| 191 | 56,6 | | X | | |
| 192 | 58,5 | | X | | |
| 193 | 60,6 | | X | | |
| 194 | 62,8 | | X | | |
| 195 | 64,9 | | X | | |
| 196 | 67,0 | | X | | |
| 197 | 69,1 | | X | | |
| 198 | 70,9 | | X | | |
| 199 | 72,2 | | X | | |
| 200 | 72,8 | | | | X |
| 201 | 72,8 | | | | X |
| 202 | 71,9 | | | | X |
| 203 | 70,5 | | | | X |
| 204 | 68,8 | | | | X |
| 205 | 67,1 | | | | X |
| 206 | 65,4 | | | | X |
| 207 | 63,9 | | | | X |
| 208 | 62,8 | | | | X |
| 209 | 61,8 | | | | X |
| 210 | 61,0 | | | | X |
| 211 | 60,4 | | | | X |
| 212 | 60,0 | | | | X |
| 213 | 60,2 | | | X | |
| 214 | 61,4 | | | X | |
| 215 | 63,3 | | | X | |
| 216 | 65,5 | | | X | |
| 217 | 67,4 | | | X | |
| 218 | 68,5 | | | X | |
| 219 | 68,7 | | | | X |
| 220 | 68,1 | | | | X |
| 221 | 67,3 | | | | X |
| 222 | 66,5 | | | | X |
| 223 | 65,9 | | | | X |
| 224 | 65,5 | | | | X |
| 225 | 64,9 | | | | X |
| 226 | 64,1 | | | | X |
| 227 | 63,0 | | | | X |
| 228 | 62,1 | | | | X |
| 229 | 61,6 | | X | | |
| 230 | 61,7 | | X | | |
| 231 | 62,3 | | X | | |
| 232 | 63,5 | | X | | |
| 233 | 65,3 | | X | | |
| 234 | 67,3 | | X | | |
| 235 | 69,3 | | X | | |
| 236 | 71,4 | | X | | |
| 237 | 73,5 | | X | | |
| 238 | 75,6 | | X | | |
| 239 | 77,7 | | X | | |
| 240 | 79,7 | | X | | |
| 241 | 81,5 | | X | | |
| 242 | 83,1 | | X | | |
| 243 | 84,6 | | X | | |
| 244 | 86,0 | | X | | |
| 245 | 87,4 | | X | | |
| 246 | 88,7 | | X | | |
| 247 | 89,6 | | X | | |
| 248 | 90,2 | | X | | |
| 249 | 90,7 | | X | | |
| 250 | 91,2 | | X | | |
| 251 | 91,8 | | X | | |
| 252 | 92,4 | | X | | |
| 253 | 93,0 | | X | | |
| 254 | 93,6 | | X | | |
| 255 | 94,1 | | | X | |
| 256 | 94,3 | | | X | |
| 257 | 94,4 | | | X | |
| 258 | 94,4 | | | X | |
| 259 | 94,3 | | | X | |
| 260 | 94,3 | | | X | |
| 261 | 94,2 | | | X | |
| 262 | 94,2 | | | X | |
| 263 | 94,2 | | | X | |
| 264 | 94,1 | | | X | |
| 265 | 94,0 | | | X | |
| 266 | 94,0 | | | X | |
| 267 | 93,9 | | | X | |
| 268 | 93,9 | | | X | |
| 269 | 93,9 | | | X | |
| 270 | 93,9 | | | X | |
| 271 | 93,9 | | | X | |
| 272 | 94,0 | | | X | |
| 273 | 94,0 | | | X | |
| 274 | 94,1 | | | X | |
| 275 | 94,2 | | | X | |
| 276 | 94,3 | | | X | |
| 277 | 94,4 | | | X | |
| 278 | 94,5 | | | X | |
| 279 | 94,5 | | | X | |
| 280 | 94,5 | | | X | |
| 281 | 94,5 | | | X | |
| 282 | 94,4 | | | X | |
| 283 | 94,5 | | | X | |
| 284 | 94,6 | | | X | |
| 285 | 94,7 | | | X | |
| 286 | 94,8 | | | X | |
| 287 | 94,9 | | | X | |
| 288 | 94,8 | | | X | |
| 289 | 94,3 | | | | X |
| 290 | 93,3 | | | | X |
| 291 | 91,8 | | | | X |
| 292 | 89,6 | | | | X |
| 293 | 87,0 | | | | X |
| 294 | 84,1 | | | | X |
| 295 | 81,2 | | | | X |
| 296 | 78,4 | | | | X |
| 297 | 75,7 | | | | X |
| 298 | 73,2 | | | | X |
| 299 | 71,1 | | | | X |
| 300 | 69,5 | | | | X |
| 301 | 68,3 | | | | X |
| 302 | 67,3 | | | | X |
| 303 | 66,1 | | | | X |
| 304 | 63,9 | | | | X |
| 305 | 60,2 | | | | X |
| 306 | 54,9 | | | | X |
| 307 | 48,1 | | | | X |
| 308 | 40,9 | | | | X |
| 309 | 36,0 | | | | X |
| 310 | 33,9 | | | | X |
| 311 | 33,9 | | X | | |
| 312 | 36,5 | | X | | |
| 313 | 41,0 | | X | | |
| 314 | 45,3 | | X | | |
| 315 | 49,2 | | X | | |
| 316 | 51,5 | | X | | |
| 317 | 53,2 | | X | | |
| 318 | 53,9 | | X | | |
| 319 | 53,9 | | X | | |
| 320 | 53,7 | | X | | |
| 321 | 53,7 | | X | | |
| 322 | 54,3 | | X | | |
| 323 | 55,4 | | X | | |
| 324 | 56,8 | | X | | |
| 325 | 58,1 | | X | | |
| 326 | 58,9 | | | | X |
| 327 | 58,2 | | | | X |
| 328 | 55,8 | | | | X |
| 329 | 52,6 | | | | X |
| 330 | 49,2 | | | | X |
| 331 | 47,6 | | X | | |
| 332 | 48,4 | | X | | |
| 333 | 51,8 | | X | | |
| 334 | 55,7 | | X | | |
| 335 | 59,6 | | X | | |
| 336 | 63,0 | | X | | |
| 337 | 65,9 | | X | | |
| 338 | 68,1 | | X | | |
| 339 | 69,8 | | X | | |
| 340 | 71,1 | | X | | |
| 341 | 72,1 | | X | | |
| 342 | 72,9 | | X | | |
| 343 | 73,7 | | X | | |
| 344 | 74,4 | | X | | |
| 345 | 75,1 | | X | | |
| 346 | 75,8 | | X | | |
| 347 | 76,5 | | X | | |
| 348 | 77,2 | | X | | |
| 349 | 77,8 | | X | | |
| 350 | 78,5 | | X | | |
| 351 | 79,2 | | X | | |
| 352 | 80,0 | | X | | |
| 353 | 81,0 | | X | | |
| 354 | 82,0 | | X | | |
| 355 | 83,0 | | X | | |
| 356 | 83,7 | | X | | |
| 357 | 84,2 | | | X | |
| 358 | 84,4 | | | X | |
| 359 | 84,5 | | | X | |
| 360 | 84,4 | | | X | |

3.1.6

Tabuľka Ap 6-16

Druhá časť cyklu 2. etapy WMTC pre triedy vozidiel 2-2 a 3, 181 až 360 s

čas v s

otáčky valca v km/h

fázové indikátory

stop

zrých.

kon. rých.

spom.

181

57,0

X

182

56,3

X

183

55,2

X

184

53,9

X

185

52,6

X

186

51,4

X

187

50,1

X

188

51,5

X

189

53,1

X

190

54,8

X

191

56,6

X

192

58,5

X

193

60,6

X

194

62,8

X

195

64,9

X

196

67,0

X

197

69,1

X

198

70,9

X

199

72,2

X

200

72,8

X

201

72,8

X

202

71,9

X

203

70,5

X

204

68,8

X

205

67,1

X

206

65,4

X

207

63,9

X

208

62,8

X

209

61,8

X

210

61,0

X

211

60,4

X

212

60,0

X

213

60,2

X

214

61,4

X

215

63,3

X

216

65,5

X

217

67,4

X

218

68,5

X

219

68,7

X

220

68,1

X

221

67,3

X

222

66,5

X

223

65,9

X

224

65,5

X

225

64,9

X

226

64,1

X

227

63,0

X

228

62,1

X

229

61,6

X

230

61,7

X

231

62,3

X

232

63,5

X

233

65,3

X

234

67,3

X

235

69,3

X

236

71,4

X

237

73,5

X

238

75,6

X

239

77,7

X

240

79,7

X

241

81,5

X

242

83,1

X

243

84,6

X

244

86,0

X

245

87,4

X

246

88,7

X

247

89,6

X

248

90,2

X

249

90,7

X

250

91,2

X

251

91,8

X

252

92,4

X

253

93,0

X

254

93,6

X

255

94,1

X

256

94,3

X

257

94,4

X

258

94,4

X

259

94,3

X

260

94,3

X

261

94,2

X

262

94,2

X

263

94,2

X

264

94,1

X

265

94,0

X

266

94,0

X

267

93,9

X

268

93,9

X

269

93,9

X

270

93,9

X

271

93,9

X

272

94,0

X

273

94,0

X

274

94,1

X

275

94,2

X

276

94,3

X

277

94,4

X

278

94,5

X

279

94,5

X

280

94,5

X

281

94,5

X

282

94,4

X

283

94,5

X

284

94,6

X

285

94,7

X

286

94,8

X

287

94,9

X

288

94,8

X

289

94,3

X

290

93,3

X

291

91,8

X

292

89,6

X

293

87,0

X

294

84,1

X

295

81,2

X

296

78,4

X

297

75,7

X

298

73,2

X

299

71,1

X

300

69,5

X

301

68,3

X

302

67,3

X

303

66,1

X

304

63,9

X

305

60,2

X

306

54,9

X

307

48,1

X

308

40,9

X

309

36,0

X

310

33,9

X

311

33,9

X

312

36,5

X

313

41,0

X

314

45,3

X

315

49,2

X

316

51,5

X

317

53,2

X

318

53,9

X

319

53,9

X

320

53,7

X

321

53,7

X

322

54,3

X

323

55,4

X

324

56,8

X

325

58,1

X

326

58,9

X

327

58,2

X

328

55,8

X

329

52,6

X

330

49,2

X

331

47,6

X

332

48,4

X

333

51,8

X

334

55,7

X

335

59,6

X

336

63,0

X

337

65,9

X

338

68,1

X

339

69,8

X

340

71,1

X

341

72,1

X

342

72,9

X

343

73,7

X

344

74,4

X

345

75,1

X

346

75,8

X

347

76,5

X

348

77,2

X

349

77,8

X

350

78,5

X

351

79,2

X

352

80,0

X

353

81,0

X

354

82,0

X

355

83,0

X

356

83,7

X

357

84,2

X

358

84,4

X

359

84,5

X

360

84,4

X

| 3.1.7 | Tabuľka Ap 6-17


  Druhá časť cyklu 2. etapy WMTC pre triedy vozidiel 2-2 a 3, 361 až 540 s











  čas v s | otáčky valca v km/h | fázové indikátory |
| --- | --- | --- | --- |
| stop | zrých. | kon. rých. | spom. |
| 361 | 84,1 | | | X | |
| 362 | 83,7 | | | X | |
| 363 | 83,2 | | | X | |
| 364 | 82,8 | | | X | |
| 365 | 82,6 | | | X | |
| 366 | 82,5 | | | X | |
| 367 | 82,4 | | | X | |
| 368 | 82,3 | | | X | |
| 369 | 82,2 | | | X | |
| 370 | 82,2 | | | X | |
| 371 | 82,2 | | | X | |
| 372 | 82,1 | | | X | |
| 373 | 81,9 | | | X | |
| 374 | 81,6 | | | X | |
| 375 | 81,3 | | | X | |
| 376 | 81,1 | | | X | |
| 377 | 80,8 | | | X | |
| 378 | 80,6 | | | X | |
| 379 | 80,4 | | | X | |
| 380 | 80,1 | | | X | |
| 381 | 79,7 | | | | X |
| 382 | 78,6 | | | | X |
| 383 | 76,8 | | | | X |
| 384 | 73,7 | | | | X |
| 385 | 69,4 | | | | X |
| 386 | 64,0 | | | | X |
| 387 | 58,6 | | | | X |
| 388 | 53,2 | | | | X |
| 389 | 47,8 | | | | X |
| 390 | 42,4 | | | | X |
| 391 | 37,0 | | | | X |
| 392 | 33,0 | | | | X |
| 393 | 30,9 | | | | X |
| 394 | 30,9 | | X | | |
| 395 | 33,5 | | X | | |
| 396 | 38,0 | | X | | |
| 397 | 42,5 | | X | | |
| 398 | 47,0 | | X | | |
| 399 | 51,0 | | X | | |
| 400 | 53,5 | | X | | |
| 401 | 55,1 | | X | | |
| 402 | 56,4 | | X | | |
| 403 | 57,3 | | X | | |
| 404 | 58,1 | | X | | |
| 405 | 58,8 | | X | | |
| 406 | 59,4 | | X | | |
| 407 | 59,8 | | | X | |
| 408 | 59,7 | | | X | |
| 409 | 59,4 | | | X | |
| 410 | 59,2 | | | X | |
| 411 | 59,2 | | | X | |
| 412 | 59,6 | | | X | |
| 413 | 60,0 | | | X | |
| 414 | 60,5 | | | X | |
| 415 | 61,0 | | | X | |
| 416 | 61,2 | | | X | |
| 417 | 61,3 | | | X | |
| 418 | 61,4 | | | X | |
| 419 | 61,7 | | | X | |
| 420 | 62,3 | | | X | |
| 421 | 63,1 | | | X | |
| 422 | 63,6 | | | X | |
| 423 | 63,9 | | | X | |
| 424 | 63,8 | | | X | |
| 425 | 63,6 | | | X | |
| 426 | 63,3 | | | | X |
| 427 | 62,8 | | | | X |
| 428 | 61,9 | | | | X |
| 429 | 60,5 | | | | X |
| 430 | 58,6 | | | | X |
| 431 | 56,5 | | | | X |
| 432 | 54,6 | | | | X |
| 433 | 53,8 | | | X | |
| 434 | 54,5 | | | X | |
| 435 | 56,1 | | | X | |
| 436 | 57,9 | | | X | |
| 437 | 59,7 | | | X | |
| 438 | 61,2 | | | X | |
| 439 | 62,3 | | | X | |
| 440 | 63,1 | | | X | |
| 441 | 63,6 | | | | X |
| 442 | 63,5 | | | | X |
| 443 | 62,7 | | | | X |
| 444 | 60,9 | | | | X |
| 445 | 58,7 | | | | X |
| 446 | 56,4 | | | | X |
| 447 | 54,5 | | | | X |
| 448 | 53,3 | | | | X |
| 449 | 53,0 | | | X | |
| 450 | 53,5 | | | X | |
| 451 | 54,6 | | | X | |
| 452 | 56,1 | | | X | |
| 453 | 57,6 | | | X | |
| 454 | 58,9 | | | X | |
| 455 | 59,8 | | | X | |
| 456 | 60,3 | | | X | |
| 457 | 60,7 | | | X | |
| 458 | 61,3 | | | X | |
| 459 | 62,4 | | | X | |
| 460 | 64,1 | | | X | |
| 461 | 66,2 | | | X | |
| 462 | 68,1 | | | X | |
| 463 | 69,7 | | | X | |
| 464 | 70,4 | | | X | |
| 465 | 70,7 | | | X | |
| 466 | 70,7 | | | X | |
| 467 | 70,7 | | | X | |
| 468 | 70,7 | | | X | |
| 469 | 70,6 | | | X | |
| 470 | 70,5 | | | X | |
| 471 | 70,4 | | | X | |
| 472 | 70,2 | | | X | |
| 473 | 70,1 | | | X | |
| 474 | 69,8 | | | X | |
| 475 | 69,5 | | | X | |
| 476 | 69,1 | | | X | |
| 477 | 69,1 | | | X | |
| 478 | 69,5 | | | X | |
| 479 | 70,3 | | | X | |
| 480 | 71,2 | | | X | |
| 481 | 72,0 | | | X | |
| 482 | 72,6 | | | X | |
| 483 | 72,8 | | | X | |
| 484 | 72,7 | | | X | |
| 485 | 72,0 | | | | X |
| 486 | 70,4 | | | | X |
| 487 | 67,7 | | | | X |
| 488 | 64,4 | | | | X |
| 489 | 61,0 | | | | X |
| 490 | 57,6 | | | | X |
| 491 | 54,0 | | | | X |
| 492 | 49,7 | | | | X |
| 493 | 44,4 | | | | X |
| 494 | 38,2 | | | | X |
| 495 | 31,2 | | | | X |
| 496 | 24,0 | | | | X |
| 497 | 16,8 | | | | X |
| 498 | 10,4 | | | | X |
| 499 | 5,7 | | | | X |
| 500 | 2,8 | | | | X |
| 501 | 1,6 | | | | X |
| 502 | 0,3 | | | | X |
| 503 | 0,0 | X | | | |
| 504 | 0,0 | X | | | |
| 505 | 0,0 | X | | | |
| 506 | 0,0 | X | | | |
| 507 | 0,0 | X | | | |
| 508 | 0,0 | X | | | |
| 509 | 0,0 | X | | | |
| 510 | 0,0 | X | | | |
| 511 | 0,0 | X | | | |
| 512 | 0,0 | X | | | |
| 513 | 0,0 | X | | | |
| 514 | 0,0 | X | | | |
| 515 | 0,0 | X | | | |
| 516 | 0,0 | X | | | |
| 517 | 0,0 | X | | | |
| 518 | 0,0 | X | | | |
| 519 | 0,0 | X | | | |
| 520 | 0,0 | X | | | |
| 521 | 0,0 | X | | | |
| 522 | 0,0 | X | | | |
| 523 | 0,0 | X | | | |
| 524 | 0,0 | X | | | |
| 525 | 0,0 | X | | | |
| 526 | 0,0 | X | | | |
| 527 | 0,0 | X | | | |
| 528 | 0,0 | X | | | |
| 529 | 0,0 | X | | | |
| 530 | 0,0 | X | | | |
| 531 | 0,0 | X | | | |
| 532 | 0,0 | X | | | |
| 533 | 2,3 | | X | | |
| 534 | 7,2 | | X | | |
| 535 | 14,6 | | X | | |
| 536 | 23,5 | | X | | |
| 537 | 33,0 | | X | | |
| 538 | 42,7 | | X | | |
| 539 | 51,8 | | X | | |
| 540 | 59,4 | | X | | |

3.1.7

Tabuľka Ap 6-17

Druhá časť cyklu 2. etapy WMTC pre triedy vozidiel 2-2 a 3, 361 až 540 s

čas v s

otáčky valca v km/h

fázové indikátory

stop

zrých.

kon. rých.

spom.

361

84,1

X

362

83,7

X

363

83,2

X

364

82,8

X

365

82,6

X

366

82,5

X

367

82,4

X

368

82,3

X

369

82,2

X

370

82,2

X

371

82,2

X

372

82,1

X

373

81,9

X

374

81,6

X

375

81,3

X

376

81,1

X

377

80,8

X

378

80,6

X

379

80,4

X

380

80,1

X

381

79,7

X

382

78,6

X

383

76,8

X

384

73,7

X

385

69,4

X

386

64,0

X

387

58,6

X

388

53,2

X

389

47,8

X

390

42,4

X

391

37,0

X

392

33,0

X

393

30,9

X

394

30,9

X

395

33,5

X

396

38,0

X

397

42,5

X

398

47,0

X

399

51,0

X

400

53,5

X

401

55,1

X

402

56,4

X

403

57,3

X

404

58,1

X

405

58,8

X

406

59,4

X

407

59,8

X

408

59,7

X

409

59,4

X

410

59,2

X

411

59,2

X

412

59,6

X

413

60,0

X

414

60,5

X

415

61,0

X

416

61,2

X

417

61,3

X

418

61,4

X

419

61,7

X

420

62,3

X

421

63,1

X

422

63,6

X

423

63,9

X

424

63,8

X

425

63,6

X

426

63,3

X

427

62,8

X

428

61,9

X

429

60,5

X

430

58,6

X

431

56,5

X

432

54,6

X

433

53,8

X

434

54,5

X

435

56,1

X

436

57,9

X

437

59,7

X

438

61,2

X

439

62,3

X

440

63,1

X

441

63,6

X

442

63,5

X

443

62,7

X

444

60,9

X

445

58,7

X

446

56,4

X

447

54,5

X

448

53,3

X

449

53,0

X

450

53,5

X

451

54,6

X

452

56,1

X

453

57,6

X

454

58,9

X

455

59,8

X

456

60,3

X

457

60,7

X

458

61,3

X

459

62,4

X

460

64,1

X

461

66,2

X

462

68,1

X

463

69,7

X

464

70,4

X

465

70,7

X

466

70,7

X

467

70,7

X

468

70,7

X

469

70,6

X

470

70,5

X

471

70,4

X

472

70,2

X

473

70,1

X

474

69,8

X

475

69,5

X

476

69,1

X

477

69,1

X

478

69,5

X

479

70,3

X

480

71,2

X

481

72,0

X

482

72,6

X

483

72,8

X

484

72,7

X

485

72,0

X

486

70,4

X

487

67,7

X

488

64,4

X

489

61,0

X

490

57,6

X

491

54,0

X

492

49,7

X

493

44,4

X

494

38,2

X

495

31,2

X

496

24,0

X

497

16,8

X

498

10,4

X

499

5,7

X

500

2,8

X

501

1,6

X

502

0,3

X

503

0,0

X

504

0,0

X

505

0,0

X

506

0,0

X

507

0,0

X

508

0,0

X

509

0,0

X

510

0,0

X

511

0,0

X

512

0,0

X

513

0,0

X

514

0,0

X

515

0,0

X

516

0,0

X

517

0,0

X

518

0,0

X

519

0,0

X

520

0,0

X

521

0,0

X

522

0,0

X

523

0,0

X

524

0,0

X

525

0,0

X

526

0,0

X

527

0,0

X

528

0,0

X

529

0,0

X

530

0,0

X

531

0,0

X

532

0,0

X

533

2,3

X

534

7,2

X

535

14,6

X

536

23,5

X

537

33,0

X

538

42,7

X

539

51,8

X

540

59,4

X

| 3.1.8 | Tabuľka Ap 6-18


  Druhá časť cyklu 2. etapy WMTC pre triedy vozidiel 2-2 a 3, 541 až 600 s











  oas v s | otáčky valca v km/h | fázové indikátory |
| --- | --- | --- | --- |
| stop | zrých. | kon. rých. | spom. |
| 541 | 65,3 | | X | | |
| 542 | 69,6 | | X | | |
| 543 | 72,3 | | X | | |
| 544 | 73,9 | | X | | |
| 545 | 75,0 | | X | | |
| 546 | 75,7 | | X | | |
| 547 | 76,5 | | X | | |
| 548 | 77,3 | | X | | |
| 549 | 78,2 | | X | | |
| 550 | 78,9 | | X | | |
| 551 | 79,4 | | | X | |
| 552 | 79,6 | | | X | |
| 553 | 79,3 | | | X | |
| 554 | 78,8 | | | X | |
| 555 | 78,1 | | | X | |
| 556 | 77,5 | | | X | |
| 557 | 77,2 | | | X | |
| 558 | 77,2 | | | X | |
| 559 | 77,5 | | | X | |
| 560 | 77,9 | | | X | |
| 561 | 78,5 | | | X | |
| 562 | 79,1 | | | X | |
| 563 | 79,6 | | | X | |
| 564 | 80,0 | | | X | |
| 565 | 80,2 | | | X | |
| 566 | 80,3 | | | X | |
| 567 | 80,1 | | | X | |
| 568 | 79,8 | | | X | |
| 569 | 79,5 | | | X | |
| 570 | 79,1 | | | X | |
| 571 | 78,8 | | | X | |
| 572 | 78,6 | | | X | |
| 573 | 78,4 | | | X | |
| 574 | 78,3 | | | X | |
| 575 | 78,0 | | | | X |
| 576 | 76,7 | | | | X |
| 577 | 73,7 | | | | X |
| 578 | 69,5 | | | | X |
| 579 | 64,8 | | | | X |
| 580 | 60,3 | | | | X |
| 581 | 56,2 | | | | X |
| 582 | 52,5 | | | | X |
| 583 | 49,0 | | | | X |
| 584 | 45,2 | | | | X |
| 585 | 40,8 | | | | X |
| 586 | 35,4 | | | | X |
| 587 | 29,4 | | | | X |
| 588 | 23,4 | | | | X |
| 589 | 17,7 | | | | X |
| 590 | 12,6 | | | | X |
| 591 | 8,0 | | | | X |
| 592 | 4,1 | | | | X |
| 593 | 1,3 | | | | X |
| 594 | 0,0 | X | | | |
| 595 | 0,0 | X | | | |
| 596 | 0,0 | X | | | |
| 597 | 0,0 | X | | | |
| 598 | 0,0 | X | | | |
| 599 | 0,0 | X | | | |
| 600 | 0,0 | X | | | |

3.1.8

Tabuľka Ap 6-18

Druhá časť cyklu 2. etapy WMTC pre triedy vozidiel 2-2 a 3, 541 až 600 s

oas v s

otáčky valca v km/h

fázové indikátory

stop

zrých.

kon. rých.

spom.

541

65,3

X

542

69,6

X

543

72,3

X

544

73,9

X

545

75,0

X

546

75,7

X

547

76,5

X

548

77,3

X

549

78,2

X

550

78,9

X

551

79,4

X

552

79,6

X

553

79,3

X

554

78,8

X

555

78,1

X

556

77,5

X

557

77,2

X

558

77,2

X

559

77,5

X

560

77,9

X

561

78,5

X

562

79,1

X

563

79,6

X

564

80,0

X

565

80,2

X

566

80,3

X

567

80,1

X

568

79,8

X

569

79,5

X

570

79,1

X

571

78,8

X

572

78,6

X

573

78,4

X

574

78,3

X

575

78,0

X

576

76,7

X

577

73,7

X

578

69,5

X

579

64,8

X

580

60,3

X

581

56,2

X

582

52,5

X

583

49,0

X

584

45,2

X

585

40,8

X

586

35,4

X

587

29,4

X

588

23,4

X

589

17,7

X

590

12,6

X

591

8,0

X

592

4,1

X

593

1,3

X

594

0,0

X

595

0,0

X

596

0,0

X

597

0,0

X

598

0,0

X

599

0,0

X

600

0,0

X

4   Druhá etapa WMTC, 3. časť cyklu

Obrázok Ap 6-8

Druhá etapa WMTC, 3. časť cyklu

Image

4.1   Druhá etapa WMTC zahŕňa rovnaký záznam rýchlostí vozidla, ako 1. etapa WMTC, s doplňujúcimi predpismi pre radenie prevodových stupňov. Charakteristická rýchlosť valca vo vzťahu k trvaniu skúšky 2. časti cyklu 3. etapy WMTC je stanovená v týchto tabuľkách.

| 4.1.1 | Tabuľka Ap 6-19


  Tretia časť cyklu 2. etapy WMTC, znížená rýchlosť pre triedy vozidiel 3-1, 0 až 180 s











  čas v s | otáčky valca v km/h | fázové indikátory |
| --- | --- | --- | --- |
| stop | zrých. | kon. rých. | spom. |
| 0 | 0,0 | X | | | |
| 1 | 0,0 | X | | | |
| 2 | 0,0 | X | | | |
| 3 | 0,0 | X | | | |
| 4 | 0,0 | X | | | |
| 5 | 0,0 | X | | | |
| 6 | 0,0 | X | | | |
| 7 | 0,0 | X | | | |
| 8 | 0,9 | | X | | |
| 9 | 3,2 | | X | | |
| 10 | 7,3 | | X | | |
| 11 | 12,4 | | X | | |
| 12 | 17,9 | | X | | |
| 13 | 23,5 | | X | | |
| 14 | 29,1 | | X | | |
| 15 | 34,3 | | X | | |
| 16 | 38,6 | | X | | |
| 17 | 41,6 | | X | | |
| 18 | 43,9 | | X | | |
| 19 | 45,9 | | X | | |
| 20 | 48,1 | | X | | |
| 21 | 50,3 | | X | | |
| 22 | 52,6 | | X | | |
| 23 | 54,8 | | X | | |
| 24 | 55,8 | | X | | |
| 25 | 55,2 | | X | | |
| 26 | 53,9 | | X | | |
| 27 | 52,7 | | X | | |
| 28 | 52,8 | | X | | |
| 29 | 55,0 | | X | | |
| 30 | 58,5 | | X | | |
| 31 | 62,3 | | X | | |
| 32 | 65,7 | | X | | |
| 33 | 68,1 | | X | | |
| 34 | 69,1 | | X | | |
| 35 | 69,5 | | X | | |
| 36 | 69,9 | | X | | |
| 37 | 70,6 | | X | | |
| 38 | 71,3 | | X | | |
| 39 | 72,2 | | X | | |
| 40 | 72,8 | | X | | |
| 41 | 73,2 | | X | | |
| 42 | 73,4 | | X | | |
| 43 | 73,8 | | X | | |
| 44 | 74,8 | | X | | |
| 45 | 76,7 | | X | | |
| 46 | 79,1 | | X | | |
| 47 | 81,1 | | X | | |
| 48 | 82,1 | | | | X |
| 49 | 81,7 | | | | X |
| 50 | 80,3 | | | | X |
| 51 | 78,8 | | | | X |
| 52 | 77,3 | | | | X |
| 53 | 75,9 | | | | X |
| 54 | 75,0 | | | | X |
| 55 | 74,7 | | | | X |
| 56 | 74,7 | | | | X |
| 57 | 74,7 | | | | X |
| 58 | 74,6 | | | | X |
| 59 | 74,4 | | | | X |
| 60 | 74,1 | | | | X |
| 61 | 73,9 | | | | X |
| 62 | 74,1 | | X | | |
| 63 | 75,1 | | X | | |
| 64 | 76,8 | | X | | |
| 65 | 78,7 | | X | | |
| 66 | 80,4 | | X | | |
| 67 | 81,7 | | X | | |
| 68 | 82,6 | | X | | |
| 69 | 83,5 | | X | | |
| 70 | 84,4 | | X | | |
| 71 | 85,1 | | X | | |
| 72 | 85,7 | | X | | |
| 73 | 86,3 | | X | | |
| 74 | 87,0 | | X | | |
| 75 | 87,9 | | X | | |
| 76 | 88,8 | | X | | |
| 77 | 89,7 | | X | | |
| 78 | 90,3 | | | X | |
| 79 | 90,6 | | | X | |
| 80 | 90,6 | | | X | |
| 81 | 90,5 | | | X | |
| 82 | 90,4 | | | X | |
| 83 | 90,1 | | | X | |
| 84 | 89,7 | | | X | |
| 85 | 89,3 | | | X | |
| 86 | 89,0 | | | X | |
| 87 | 88,8 | | | X | |
| 88 | 88,9 | | | X | |
| 89 | 89,1 | | | X | |
| 90 | 89,3 | | | X | |
| 91 | 89,4 | | | X | |
| 92 | 89,4 | | | X | |
| 93 | 89,2 | | | X | |
| 94 | 88,9 | | | X | |
| 95 | 88,5 | | | X | |
| 96 | 88,0 | | | X | |
| 97 | 87,5 | | | X | |
| 98 | 87,2 | | | X | |
| 99 | 87,1 | | | X | |
| 100 | 87,2 | | | X | |
| 101 | 87,3 | | | X | |
| 102 | 87,4 | | | X | |
| 103 | 87,5 | | | X | |
| 104 | 87,4 | | | X | |
| 105 | 87,1 | | | X | |
| 106 | 86,8 | | | X | |
| 107 | 86,4 | | | X | |
| 108 | 85,9 | | | X | |
| 109 | 85,2 | | | | X |
| 110 | 84,0 | | | | X |
| 111 | 82,2 | | | | X |
| 112 | 80,3 | | | | X |
| 113 | 78,6 | | | | X |
| 114 | 77,2 | | | | X |
| 115 | 75,9 | | | | X |
| 116 | 73,8 | | | | X |
| 117 | 70,4 | | | | X |
| 118 | 65,7 | | | | X |
| 119 | 60,5 | | | | X |
| 120 | 55,9 | | | | X |
| | | | | | |
| 121 | 53,0 | | | | X |
| 122 | 51,6 | | | | X |
| 123 | 50,9 | | | | X |
| 124 | 50,5 | | | | X |
| 125 | 50,2 | | | | X |
| 126 | 50,3 | | X | | |
| 127 | 50,6 | | X | | |
| 128 | 51,2 | | X | | |
| 129 | 51,8 | | X | | |
| 130 | 52,5 | | X | | |
| 131 | 53,4 | | X | | |
| 132 | 54,9 | | X | | |
| 133 | 57,0 | | X | | |
| 134 | 59,4 | | X | | |
| 135 | 61,9 | | X | | |
| 136 | 64,3 | | X | | |
| 137 | 66,4 | | X | | |
| 138 | 68,1 | | X | | |
| 139 | 69,6 | | X | | |
| 140 | 70,7 | | X | | |
| 141 | 71,4 | | X | | |
| 142 | 71,8 | | X | | |
| 143 | 72,8 | | X | | |
| 144 | 75,0 | | X | | |
| 145 | 77,8 | | X | | |
| 146 | 80,7 | | X | | |
| 147 | 83,3 | | X | | |
| 148 | 75,4 | | X | | |
| 149 | 87,3 | | X | | |
| 150 | 89,1 | | X | | |
| 151 | 90,6 | | X | | |
| 152 | 91,9 | | X | | |
| 153 | 93,2 | | X | | |
| 154 | 94,6 | | X | | |
| 155 | 96,0 | | X | | |
| 156 | 97,5 | | X | | |
| 157 | 99,0 | | X | | |
| 158 | 99,8 | | | | X |
| 159 | 99,0 | | | | X |
| 160 | 96,7 | | | | X |
| 161 | 93,7 | | | | X |
| 162 | 91,3 | | | | X |
| 163 | 90,4 | | | | X |
| 164 | 90,6 | | | | X |
| 165 | 91,1 | | | | X |
| 166 | 90,9 | | | | X |
| 167 | 89,0 | | | | X |
| 168 | 85,6 | | | | X |
| 169 | 81,6 | | | | X |
| 170 | 77,6 | | | | X |
| 171 | 73,6 | | | | X |
| 172 | 69,7 | | | | X |
| 173 | 66,0 | | | | X |
| 174 | 62,7 | | | | X |
| 175 | 60,0 | | | | X |
| 176 | 58,0 | | | | X |
| 177 | 56,4 | | | | X |
| 178 | 54,8 | | | | X |
| 179 | 53,3 | | | | X |
| 180 | 51,7 | | | | X |
| | | | | | |

4.1.1

Tabuľka Ap 6-19

Tretia časť cyklu 2. etapy WMTC, znížená rýchlosť pre triedy vozidiel 3-1, 0 až 180 s

čas v s

otáčky valca v km/h

fázové indikátory

stop

zrých.

kon. rých.

spom.

0

0,0

X

1

0,0

X

2

0,0

X

3

0,0

X

4

0,0

X

5

0,0

X

6

0,0

X

7

0,0

X

8

0,9

X

9

3,2

X

10

7,3

X

11

12,4

X

12

17,9

X

13

23,5

X

14

29,1

X

15

34,3

X

16

38,6

X

17

41,6

X

18

43,9

X

19

45,9

X

20

48,1

X

21

50,3

X

22

52,6

X

23

54,8

X

24

55,8

X

25

55,2

X

26

53,9

X

27

52,7

X

28

52,8

X

29

55,0

X

30

58,5

X

31

62,3

X

32

65,7

X

33

68,1

X

34

69,1

X

35

69,5

X

36

69,9

X

37

70,6

X

38

71,3

X

39

72,2

X

40

72,8

X

41

73,2

X

42

73,4

X

43

73,8

X

44

74,8

X

45

76,7

X

46

79,1

X

47

81,1

X

48

82,1

X

49

81,7

X

50

80,3

X

51

78,8

X

52

77,3

X

53

75,9

X

54

75,0

X

55

74,7

X

56

74,7

X

57

74,7

X

58

74,6

X

59

74,4

X

60

74,1

X

61

73,9

X

62

74,1

X

63

75,1

X

64

76,8

X

65

78,7

X

66

80,4

X

67

81,7

X

68

82,6

X

69

83,5

X

70

84,4

X

71

85,1

X

72

85,7

X

73

86,3

X

74

87,0

X

75

87,9

X

76

88,8

X

77

89,7

X

78

90,3

X

79

90,6

X

80

90,6

X

81

90,5

X

82

90,4

X

83

90,1

X

84

89,7

X

85

89,3

X

86

89,0

X

87

88,8

X

88

88,9

X

89

89,1

X

90

89,3

X

91

89,4

X

92

89,4

X

93

89,2

X

94

88,9

X

95

88,5

X

96

88,0

X

97

87,5

X

98

87,2

X

99

87,1

X

100

87,2

X

101

87,3

X

102

87,4

X

103

87,5

X

104

87,4

X

105

87,1

X

106

86,8

X

107

86,4

X

108

85,9

X

109

85,2

X

110

84,0

X

111

82,2

X

112

80,3

X

113

78,6

X

114

77,2

X

115

75,9

X

116

73,8

X

117

70,4

X

118

65,7

X

119

60,5

X

120

55,9

X

121

53,0

X

122

51,6

X

123

50,9

X

124

50,5

X

125

50,2

X

126

50,3

X

127

50,6

X

128

51,2

X

129

51,8

X

130

52,5

X

131

53,4

X

132

54,9

X

133

57,0

X

134

59,4

X

135

61,9

X

136

64,3

X

137

66,4

X

138

68,1

X

139

69,6

X

140

70,7

X

141

71,4

X

142

71,8

X

143

72,8

X

144

75,0

X

145

77,8

X

146

80,7

X

147

83,3

X

148

75,4

X

149

87,3

X

150

89,1

X

151

90,6

X

152

91,9

X

153

93,2

X

154

94,6

X

155

96,0

X

156

97,5

X

157

99,0

X

158

99,8

X

159

99,0

X

160

96,7

X

161

93,7

X

162

91,3

X

163

90,4

X

164

90,6

X

165

91,1

X

166

90,9

X

167

89,0

X

168

85,6

X

169

81,6

X

170

77,6

X

171

73,6

X

172

69,7

X

173

66,0

X

174

62,7

X

175

60,0

X

176

58,0

X

177

56,4

X

178

54,8

X

179

53,3

X

180

51,7

X

| 4.1.2 | Tabuľka Ap 6-20


  Tretia časť cyklu 2. etapy WMTC, znížená rýchlosť pre triedy vozidiel 3-1, 181 až 360 s











  čas v s | otáčky valca v km/h | fázové indikátory |
| --- | --- | --- | --- |
| stop | zrých. | kon. rých. | spom. |
| 181 | 50,2 | | | | X |
| 182 | 48,7 | | | | X |
| 183 | 47,2 | | | X | |
| 184 | 47,1 | | | X | |
| 185 | 47,0 | | | X | |
| 186 | 46,9 | | | X | |
| 187 | 46,6 | | | X | |
| 188 | 46,3 | | | X | |
| 189 | 46,1 | | | X | |
| 190 | 46,1 | | X | | |
| 191 | 46,5 | | X | | |
| 192 | 47,1 | | X | | |
| 193 | 48,1 | | X | | |
| 194 | 49,8 | | X | | |
| 195 | 52,2 | | X | | |
| 196 | 54,8 | | X | | |
| 197 | 57,3 | | X | | |
| 198 | 59,5 | | X | | |
| 199 | 61,7 | | X | | |
| 200 | 64,4 | | X | | |
| 201 | 67,7 | | X | | |
| 202 | 71,4 | | X | | |
| 203 | 74,9 | | X | | |
| 204 | 78,2 | | X | | |
| 205 | 81,1 | | X | | |
| 206 | 83,9 | | X | | |
| 207 | 86,6 | | X | | |
| 208 | 89,1 | | X | | |
| 209 | 91,6 | | X | | |
| 210 | 94,0 | | X | | |
| 211 | 96,3 | | X | | |
| 212 | 98,4 | | X | | |
| 213 | 100,4 | | X | | |
| 214 | 102,1 | | X | | |
| 215 | 103,6 | | X | | |
| 216 | 104,9 | | X | | |
| 217 | 106,2 | | | X | |
| 218 | 106,5 | | | X | |
| 219 | 106,5 | | | X | |
| 220 | 106,6 | | | X | |
| 221 | 106,6 | | | X | |
| 222 | 107,0 | | | X | |
| 223 | 107,3 | | | X | |
| 224 | 107,3 | | | X | |
| 225 | 107,2 | | | X | |
| 226 | 107,2 | | | X | |
| 227 | 107,2 | | | X | |
| 228 | 107,3 | | | X | |
| 229 | 107,5 | | | X | |
| 230 | 107,3 | | | X | |
| 231 | 107,3 | | | X | |
| 232 | 107,3 | | | X | |
| 233 | 107,3 | | | X | |
| 234 | 108,0 | | | X | |
| 235 | 108,2 | | | X | |
| 236 | 108,9 | | | X | |
| 237 | 109,0 | | | X | |
| 238 | 108,9 | | | X | |
| 239 | 108,8 | | | X | |
| 240 | 108,6 | | | X | |
| 241 | 108,4 | | | X | |
| 242 | 108,3 | | | X | |
| 243 | 108,2 | | | X | |
| 244 | 108,2 | | | X | |
| 245 | 108,2 | | | X | |
| 246 | 108,2 | | | X | |
| 247 | 108,3 | | | X | |
| 248 | 108,4 | | | X | |
| 249 | 108,5 | | | X | |
| 250 | 108,5 | | | X | |
| 251 | 108,5 | | | X | |
| 252 | 108,5 | | | X | |
| 253 | 108,5 | | | X | |
| 254 | 108,7 | | | X | |
| 255 | 108,8 | | | X | |
| 256 | 109,0 | | | X | |
| 257 | 109,2 | | | X | |
| 258 | 109,3 | | | X | |
| 259 | 109,4 | | | X | |
| 260 | 109,5 | | | X | |
| 261 | 109,5 | | | X | |
| 262 | 109,6 | | | X | |
| 263 | 109,8 | | | X | |
| 264 | 110,0 | | | X | |
| 265 | 110,2 | | | X | |
| 266 | 110,5 | | | X | |
| 267 | 110,7 | | | X | |
| 268 | 111,0 | | | X | |
| 269 | 111,1 | | | X | |
| 270 | 111,2 | | | X | |
| 271 | 111,3 | | | X | |
| 272 | 111,3 | | | X | |
| 273 | 111,3 | | | X | |
| 274 | 111,2 | | | X | |
| 275 | 111,0 | | | X | |
| 276 | 110,8 | | | X | |
| 277 | 110,6 | | | X | |
| 278 | 110,4 | | | X | |
| 279 | 110,3 | | | X | |
| 280 | 109,9 | | | X | |
| 281 | 109,3 | | | | X |
| 282 | 108,1 | | | | X |
| 283 | 106,3 | | | | X |
| 284 | 104,0 | | | | X |
| 285 | 101,5 | | | | X |
| 286 | 99,2 | | | | X |
| 287 | 97,2 | | | | X |
| 288 | 96,1 | | | | X |
| 289 | 95,7 | | | X | |
| 290 | 95,8 | | | X | |
| 291 | 96,1 | | | X | |
| 292 | 96,4 | | | X | |
| 293 | 96,7 | | | X | |
| 294 | 96,9 | | | X | |
| 295 | 96,9 | | | X | |
| 296 | 96,8 | | | X | |
| 297 | 96,7 | | | X | |
| 298 | 96,4 | | | X | |
| 299 | 96,1 | | | X | |
| 300 | 95,9 | | | X | |
| 301 | 95,8 | | | X | |
| 302 | 95,9 | | | X | |
| 303 | 96,2 | | | X | |
| 304 | 96,4 | | | X | |
| 305 | 96,7 | | | X | |
| 306 | 96,7 | | | X | |
| 307 | 96,3 | | | X | |
| 308 | 95,3 | | | | X |
| 309 | 94,0 | | | | X |
| 310 | 92,5 | | | | X |
| 311 | 91,4 | | | | X |
| 312 | 90,9 | | | | X |
| 313 | 90,7 | | | | X |
| 314 | 90,3 | | | | X |
| 315 | 89,6 | | | | X |
| 316 | 88,6 | | | | X |
| 317 | 87,7 | | | | X |
| 318 | 86,8 | | | | X |
| 319 | 86,2 | | | | X |
| 320 | 85,8 | | | | X |
| 321 | 85,7 | | | | X |
| 322 | 85,7 | | | | X |
| 323 | 86,0 | | | X | |
| 324 | 86,7 | | | X | |
| 325 | 87,8 | | | X | |
| 326 | 89,2 | | | X | |
| 327 | 90,9 | | | X | |
| 328 | 92,6 | | | X | |
| 329 | 94,3 | | | X | |
| 330 | 95,9 | | | X | |
| 331 | 97,4 | | | X | |
| 332 | 98,7 | | | X | |
| 333 | 99,7 | | | X | |
| 334 | 100,3 | | | X | |
| 335 | 100,6 | | | X | |
| 336 | 101,0 | | | X | |
| 337 | 101,4 | | | X | |
| 338 | 101,8 | | | X | |
| 339 | 102,2 | | | X | |
| 340 | 102,5 | | | X | |
| 341 | 102,6 | | | X | |
| 342 | 102,7 | | | X | |
| 343 | 102,8 | | | X | |
| 344 | 103,0 | | | X | |
| 345 | 103,5 | | | X | |
| 346 | 104,3 | | | X | |
| 347 | 105,2 | | | X | |
| 348 | 106,1 | | | X | |
| 349 | 106,8 | | | X | |
| 350 | 107,1 | | | | X |
| 351 | 106,7 | | | | X |
| 352 | 105,0 | | | | X |
| 353 | 102,3 | | | | X |
| 354 | 99,1 | | | | X |
| 355 | 96,3 | | | | X |
| 356 | 95,0 | | | | X |
| 357 | 95,4 | | | | X |
| 358 | 96,4 | | | | X |
| 359 | 97,3 | | | | X |
| 360 | 97,5 | | | | X |

4.1.2

Tabuľka Ap 6-20

Tretia časť cyklu 2. etapy WMTC, znížená rýchlosť pre triedy vozidiel 3-1, 181 až 360 s

čas v s

otáčky valca v km/h

fázové indikátory

stop

zrých.

kon. rých.

spom.

181

50,2

X

182

48,7

X

183

47,2

X

184

47,1

X

185

47,0

X

186

46,9

X

187

46,6

X

188

46,3

X

189

46,1

X

190

46,1

X

191

46,5

X

192

47,1

X

193

48,1

X

194

49,8

X

195

52,2

X

196

54,8

X

197

57,3

X

198

59,5

X

199

61,7

X

200

64,4

X

201

67,7

X

202

71,4

X

203

74,9

X

204

78,2

X

205

81,1

X

206

83,9

X

207

86,6

X

208

89,1

X

209

91,6

X

210

94,0

X

211

96,3

X

212

98,4

X

213

100,4

X

214

102,1

X

215

103,6

X

216

104,9

X

217

106,2

X

218

106,5

X

219

106,5

X

220

106,6

X

221

106,6

X

222

107,0

X

223

107,3

X

224

107,3

X

225

107,2

X

226

107,2

X

227

107,2

X

228

107,3

X

229

107,5

X

230

107,3

X

231

107,3

X

232

107,3

X

233

107,3

X

234

108,0

X

235

108,2

X

236

108,9

X

237

109,0

X

238

108,9

X

239

108,8

X

240

108,6

X

241

108,4

X

242

108,3

X

243

108,2

X

244

108,2

X

245

108,2

X

246

108,2

X

247

108,3

X

248

108,4

X

249

108,5

X

250

108,5

X

251

108,5

X

252

108,5

X

253

108,5

X

254

108,7

X

255

108,8

X

256

109,0

X

257

109,2

X

258

109,3

X

259

109,4

X

260

109,5

X

261

109,5

X

262

109,6

X

263

109,8

X

264

110,0

X

265

110,2

X

266

110,5

X

267

110,7

X

268

111,0

X

269

111,1

X

270

111,2

X

271

111,3

X

272

111,3

X

273

111,3

X

274

111,2

X

275

111,0

X

276

110,8

X

277

110,6

X

278

110,4

X

279

110,3

X

280

109,9

X

281

109,3

X

282

108,1

X

283

106,3

X

284

104,0

X

285

101,5

X

286

99,2

X

287

97,2

X

288

96,1

X

289

95,7

X

290

95,8

X

291

96,1

X

292

96,4

X

293

96,7

X

294

96,9

X

295

96,9

X

296

96,8

X

297

96,7

X

298

96,4

X

299

96,1

X

300

95,9

X

301

95,8

X

302

95,9

X

303

96,2

X

304

96,4

X

305

96,7

X

306

96,7

X

307

96,3

X

308

95,3

X

309

94,0

X

310

92,5

X

311

91,4

X

312

90,9

X

313

90,7

X

314

90,3

X

315

89,6

X

316

88,6

X

317

87,7

X

318

86,8

X

319

86,2

X

320

85,8

X

321

85,7

X

322

85,7

X

323

86,0

X

324

86,7

X

325

87,8

X

326

89,2

X

327

90,9

X

328

92,6

X

329

94,3

X

330

95,9

X

331

97,4

X

332

98,7

X

333

99,7

X

334

100,3

X

335

100,6

X

336

101,0

X

337

101,4

X

338

101,8

X

339

102,2

X

340

102,5

X

341

102,6

X

342

102,7

X

343

102,8

X

344

103,0

X

345

103,5

X

346

104,3

X

347

105,2

X

348

106,1

X

349

106,8

X

350

107,1

X

351

106,7

X

352

105,0

X

353

102,3

X

354

99,1

X

355

96,3

X

356

95,0

X

357

95,4

X

358

96,4

X

359

97,3

X

360

97,5

X

| 4.1.3 | Tabuľka Ap 6-21


  Tretia časť cyklu 2. etapy WMTC, znížená rýchlosť pre triedy vozidiel 3-1, 361 až 540 s











  čas v s | otáčky valca v km/h | fázové indikátory |
| --- | --- | --- | --- |
| stop | zrých. | kon. rých. | spom. |
| 361 | 96,1 | | | | X |
| 362 | 93,4 | | | | X |
| 363 | 90,4 | | | | X |
| 364 | 87,8 | | | | X |
| 365 | 86,0 | | | | X |
| 366 | 85,1 | | | | X |
| 367 | 84,7 | | | | X |
| 368 | 84,2 | | | X | |
| 369 | 85,0 | | | X | |
| 370 | 86,5 | | | X | |
| 371 | 88,3 | | | X | |
| 372 | 89,9 | | | X | |
| 373 | 91,0 | | | X | |
| 374 | 91,8 | | | X | |
| 375 | 92,5 | | | X | |
| 376 | 93,1 | | | X | |
| 377 | 93,7 | | | X | |
| 378 | 94,4 | | | X | |
| 379 | 95,0 | | | X | |
| 380 | 95,6 | | | X | |
| 381 | 96,3 | | | X | |
| 382 | 96,9 | | | X | |
| 383 | 97,5 | | | X | |
| 384 | 98,0 | | | X | |
| 385 | 98,3 | | | X | |
| 386 | 98,6 | | | X | |
| 387 | 98,9 | | | X | |
| 388 | 99,1 | | | X | |
| 389 | 99,3 | | | X | |
| 390 | 99,3 | | | X | |
| 391 | 99,2 | | | X | |
| 392 | 99,2 | | | X | |
| 393 | 99,3 | | | X | |
| 394 | 99,5 | | | X | |
| 395 | 99,9 | | | X | |
| 396 | 100,3 | | | X | |
| 397 | 100,6 | | | X | |
| 398 | 100,9 | | | X | |
| 399 | 101,1 | | | X | |
| 400 | 101,3 | | | X | |
| 401 | 101,4 | | | X | |
| 402 | 101,5 | | | X | |
| 403 | 101,6 | | | X | |
| 404 | 101,8 | | | X | |
| 405 | 101,9 | | | X | |
| 406 | 102,0 | | | X | |
| 407 | 102,0 | | | X | |
| 408 | 102,0 | | | X | |
| 409 | 102,0 | | | X | |
| 410 | 101,9 | | | X | |
| 411 | 101,9 | | | X | |
| 412 | 101,9 | | | X | |
| 413 | 101,8 | | | X | |
| 414 | 101,8 | | | X | |
| 415 | 101,8 | | | X | |
| 416 | 101,8 | | | X | |
| 417 | 101,8 | | | X | |
| 418 | 101,8 | | | X | |
| 419 | 101,9 | | | X | |
| 420 | 102,0 | | | X | |
| 421 | 102,2 | | | X | |
| 422 | 102,4 | | | X | |
| 423 | 102,6 | | | X | |
| 424 | 102,8 | | | X | |
| 425 | 103,1 | | | X | |
| 426 | 103,4 | | | X | |
| 427 | 103,9 | | | X | |
| 428 | 104,4 | | | X | |
| 429 | 104,9 | | | X | |
| 430 | 105,2 | | | X | |
| 431 | 105,5 | | | X | |
| 432 | 105,7 | | | X | |
| 433 | 105,9 | | | X | |
| 434 | 106,1 | | | X | |
| 435 | 106,3 | | | X | |
| 436 | 106,5 | | | X | |
| 437 | 106,8 | | | X | |
| 438 | 107,1 | | | X | |
| 439 | 107,5 | | | X | |
| 440 | 108,0 | | | X | |
| 441 | 108,3 | | | X | |
| 442 | 108,6 | | | X | |
| 443 | 108,9 | | | X | |
| 444 | 109,1 | | | X | |
| 445 | 109,2 | | | X | |
| 446 | 109,4 | | | X | |
| 447 | 109,5 | | | X | |
| 448 | 109,7 | | | X | |
| 449 | 109,9 | | | X | |
| 450 | 110,2 | | | X | |
| 451 | 110,5 | | | X | |
| 452 | 110,8 | | | X | |
| 453 | 111,0 | | | X | |
| 454 | 111,2 | | | X | |
| 455 | 111,3 | | | X | |
| 456 | 111,1 | | | X | |
| 457 | 110,4 | | | X | |
| 458 | 109,3 | | | X | |
| 459 | 108,1 | | | X | |
| 460 | 106,8 | | | X | |
| 461 | 105,5 | | | X | |
| 462 | 104,4 | | | X | |
| 463 | 103,8 | | | X | |
| 464 | 103,6 | | | X | |
| 465 | 103,5 | | | X | |
| 466 | 103,5 | | | X | |
| 467 | 103,4 | | | X | |
| 468 | 103,3 | | | X | |
| 469 | 103,1 | | | X | |
| 470 | 102,9 | | | X | |
| 471 | 102,6 | | | X | |
| 472 | 102,5 | | | X | |
| 473 | 102,4 | | | X | |
| 474 | 102,4 | | | X | |
| 475 | 102,5 | | | X | |
| 476 | 102,7 | | | X | |
| 477 | 103,0 | | | X | |
| 478 | 103,3 | | | X | |
| 479 | 103,7 | | | X | |
| 480 | 104,1 | | | X | |
| 481 | 104,5 | | | X | |
| 482 | 104,8 | | | X | |
| 483 | 104,9 | | | X | |
| 484 | 105,1 | | | X | |
| 485 | 105,1 | | | X | |
| 486 | 105,2 | | | X | |
| 487 | 105,2 | | | X | |
| 488 | 105,2 | | | X | |
| 489 | 105,3 | | | X | |
| 490 | 105,3 | | | X | |
| 491 | 105,4 | | | X | |
| 492 | 105,5 | | | X | |
| 493 | 105,5 | | | X | |
| 494 | 105,3 | | | X | |
| 495 | 105,1 | | | X | |
| 496 | 104,7 | | | X | |
| 497 | 104,2 | | | X | |
| 498 | 103,9 | | | X | |
| 499 | 103,6 | | | X | |
| 500 | 103,5 | | | X | |
| 501 | 103,5 | | | X | |
| 502 | 103,4 | | | X | |
| 503 | 103,3 | | | X | |
| 504 | 103,0 | | | X | |
| 505 | 102,7 | | | X | |
| 506 | 102,4 | | | X | |
| 507 | 102,1 | | | X | |
| 508 | 101,9 | | | X | |
| 509 | 101,7 | | | X | |
| 510 | 101,5 | | | X | |
| 511 | 101,3 | | | X | |
| 512 | 101,2 | | | X | |
| 513 | 101,0 | | | X | |
| 514 | 100,9 | | | X | |
| 515 | 100,9 | | | X | |
| 516 | 101,0 | | | X | |
| 517 | 101,2 | | | X | |
| 518 | 101,3 | | | X | |
| 519 | 101,4 | | | X | |
| 520 | 101,4 | | | X | |
| 521 | 101,2 | | | X | |
| 522 | 100,8 | | | X | |
| 523 | 100,4 | | | X | |
| 524 | 99,9 | | | X | |
| 525 | 99,6 | | | X | |
| 526 | 99,5 | | | X | |
| 527 | 99,5 | | | X | |
| 528 | 99,6 | | | X | |
| 529 | 99,7 | | | X | |
| 530 | 99,8 | | | X | |
| 531 | 99,9 | | | X | |
| 532 | 100,0 | | | X | |
| 533 | 100,0 | | | X | |
| 534 | 100,1 | | | X | |
| 535 | 100,2 | | | X | |
| 536 | 100,4 | | | X | |
| 537 | 100,5 | | | X | |
| 538 | 100,6 | | | X | |
| 539 | 100,7 | | | X | |
| 540 | 100,8 | | | X | |

4.1.3

Tabuľka Ap 6-21

Tretia časť cyklu 2. etapy WMTC, znížená rýchlosť pre triedy vozidiel 3-1, 361 až 540 s

čas v s

otáčky valca v km/h

fázové indikátory

stop

zrých.

kon. rých.

spom.

361

96,1

X

362

93,4

X

363

90,4

X

364

87,8

X

365

86,0

X

366

85,1

X

367

84,7

X

368

84,2

X

369

85,0

X

370

86,5

X

371

88,3

X

372

89,9

X

373

91,0

X

374

91,8

X

375

92,5

X

376

93,1

X

377

93,7

X

378

94,4

X

379

95,0

X

380

95,6

X

381

96,3

X

382

96,9

X

383

97,5

X

384

98,0

X

385

98,3

X

386

98,6

X

387

98,9

X

388

99,1

X

389

99,3

X

390

99,3

X

391

99,2

X

392

99,2

X

393

99,3

X

394

99,5

X

395

99,9

X

396

100,3

X

397

100,6

X

398

100,9

X

399

101,1

X

400

101,3

X

401

101,4

X

402

101,5

X

403

101,6

X

404

101,8

X

405

101,9

X

406

102,0

X

407

102,0

X

408

102,0

X

409

102,0

X

410

101,9

X

411

101,9

X

412

101,9

X

413

101,8

X

414

101,8

X

415

101,8

X

416

101,8

X

417

101,8

X

418

101,8

X

419

101,9

X

420

102,0

X

421

102,2

X

422

102,4

X

423

102,6

X

424

102,8

X

425

103,1

X

426

103,4

X

427

103,9

X

428

104,4

X

429

104,9

X

430

105,2

X

431

105,5

X

432

105,7

X

433

105,9

X

434

106,1

X

435

106,3

X

436

106,5

X

437

106,8

X

438

107,1

X

439

107,5

X

440

108,0

X

441

108,3

X

442

108,6

X

443

108,9

X

444

109,1

X

445

109,2

X

446

109,4

X

447

109,5

X

448

109,7

X

449

109,9

X

450

110,2

X

451

110,5

X

452

110,8

X

453

111,0

X

454

111,2

X

455

111,3

X

456

111,1

X

457

110,4

X

458

109,3

X

459

108,1

X

460

106,8

X

461

105,5

X

462

104,4

X

463

103,8

X

464

103,6

X

465

103,5

X

466

103,5

X

467

103,4

X

468

103,3

X

469

103,1

X

470

102,9

X

471

102,6

X

472

102,5

X

473

102,4

X

474

102,4

X

475

102,5

X

476

102,7

X

477

103,0

X

478

103,3

X

479

103,7

X

480

104,1

X

481

104,5

X

482

104,8

X

483

104,9

X

484

105,1

X

485

105,1

X

486

105,2

X

487

105,2

X

488

105,2

X

489

105,3

X

490

105,3

X

491

105,4

X

492

105,5

X

493

105,5

X

494

105,3

X

495

105,1

X

496

104,7

X

497

104,2

X

498

103,9

X

499

103,6

X

500

103,5

X

501

103,5

X

502

103,4

X

503

103,3

X

504

103,0

X

505

102,7

X

506

102,4

X

507

102,1

X

508

101,9

X

509

101,7

X

510

101,5

X

511

101,3

X

512

101,2

X

513

101,0

X

514

100,9

X

515

100,9

X

516

101,0

X

517

101,2

X

518

101,3

X

519

101,4

X

520

101,4

X

521

101,2

X

522

100,8

X

523

100,4

X

524

99,9

X

525

99,6

X

526

99,5

X

527

99,5

X

528

99,6

X

529

99,7

X

530

99,8

X

531

99,9

X

532

100,0

X

533

100,0

X

534

100,1

X

535

100,2

X

536

100,4

X

537

100,5

X

538

100,6

X

539

100,7

X

540

100,8

X

| 4.1.4 | Tabuľka Ap 6-22


  Tretia časť cyklu 2. etapy WMTC, znížená rýchlosť pre triedy vozidiel 3-1, 541 až 600 s











  čas v s | otáčky valca v km/h | fázové indikátory |
| --- | --- | --- | --- |
| stop | zrých. | kon. rých. | spom. |
| 541 | 101,0 | | | X | |
| 542 | 101,3 | | | X | |
| 543 | 102,0 | | | X | |
| 544 | 102,7 | | | X | |
| 545 | 103,5 | | | X | |
| 546 | 104,2 | | | X | |
| 547 | 104,6 | | | X | |
| 548 | 104,7 | | | X | |
| 549 | 104,8 | | | X | |
| 550 | 104,8 | | | X | |
| 551 | 104,9 | | | X | |
| 552 | 105,1 | | | X | |
| 553 | 105,4 | | | X | |
| 554 | 105,7 | | | X | |
| 555 | 105,9 | | | X | |
| 556 | 106,0 | | | X | |
| 557 | 105,7 | | | | X |
| 558 | 105,4 | | | | X |
| 559 | 103,9 | | | | X |
| 560 | 102,2 | | | | X |
| 561 | 100,5 | | | | X |
| 562 | 99,2 | | | | X |
| 563 | 98,0 | | | | X |
| 564 | 96,4 | | | | X |
| 565 | 94,8 | | | | X |
| 566 | 92,8 | | | | X |
| 567 | 88,9 | | | | X |
| 568 | 84,9 | | | | X |
| 569 | 80,6 | | | | X |
| 570 | 76,3 | | | | X |
| 571 | 72,3 | | | | X |
| 572 | 68,7 | | | | X |
| 573 | 65,5 | | | | X |
| 574 | 63,0 | | | | X |
| 575 | 61,2 | | | | X |
| 576 | 60,5 | | | | X |
| 577 | 60,0 | | | | X |
| 578 | 59,7 | | | | X |
| 579 | 59,4 | | | | X |
| 580 | 59,4 | | | | X |
| 581 | 58,0 | | | | X |
| 582 | 55,0 | | | | X |
| 583 | 51,0 | | | | X |
| 584 | 46,0 | | | | X |
| 585 | 38,8 | | | | X |
| 586 | 31,6 | | | | X |
| 587 | 24,4 | | | | X |
| 588 | 17,2 | | | | X |
| 589 | 10,0 | | | | X |
| 590 | 5,0 | | | | X |
| 591 | 2,0 | | | | X |
| 592 | 0,0 | X | | | |
| 593 | 0,0 | X | | | |
| 594 | 0,0 | X | | | |
| 595 | 0,0 | X | | | |
| 596 | 0,0 | X | | | |
| 597 | 0,0 | X | | | |
| 598 | 0,0 | X | | | |
| 599 | 0,0 | X | | | |
| 600 | 0,0 | X | | | |

4.1.4

Tabuľka Ap 6-22

Tretia časť cyklu 2. etapy WMTC, znížená rýchlosť pre triedy vozidiel 3-1, 541 až 600 s

čas v s

otáčky valca v km/h

fázové indikátory

stop

zrých.

kon. rých.

spom.

541

101,0

X

542

101,3

X

543

102,0

X

544

102,7

X

545

103,5

X

546

104,2

X

547

104,6

X

548

104,7

X

549

104,8

X

550

104,8

X

551

104,9

X

552

105,1

X

553

105,4

X

554

105,7

X

555

105,9

X

556

106,0

X

557

105,7

X

558

105,4

X

559

103,9

X

560

102,2

X

561

100,5

X

562

99,2

X

563

98,0

X

564

96,4

X

565

94,8

X

566

92,8

X

567

88,9

X

568

84,9

X

569

80,6

X

570

76,3

X

571

72,3

X

572

68,7

X

573

65,5

X

574

63,0

X

575

61,2

X

576

60,5

X

577

60,0

X

578

59,7

X

579

59,4

X

580

59,4

X

581

58,0

X

582

55,0

X

583

51,0

X

584

46,0

X

585

38,8

X

586

31,6

X

587

24,4

X

588

17,2

X

589

10,0

X

590

5,0

X

591

2,0

X

592

0,0

X

593

0,0

X

594

0,0

X

595

0,0

X

596

0,0

X

597

0,0

X

598

0,0

X

599

0,0

X

600

0,0

X

| 4.1.5 | Tabuľka Ap 6-23


  Tretia časť cyklu 2. etapy WMTC pre vozidlá triedy 3-2, 0 až 180 s











  čas v s | otáčky valca v km/h | fázové indikátory |
| --- | --- | --- | --- |
| stop | zrých. | kon. rých. | spom. |
| 0 | 0,0 | X | | | |
| 1 | 0,0 | X | | | |
| 2 | 0,0 | X | | | |
| 3 | 0,0 | X | | | |
| 4 | 0,0 | X | | | |
| 5 | 0,0 | X | | | |
| 6 | 0,0 | X | | | |
| 7 | 0,0 | X | | | |
| 8 | 0,9 | | X | | |
| 9 | 3,2 | | X | | |
| 10 | 7,3 | | X | | |
| 11 | 12,4 | | X | | |
| 12 | 17,9 | | X | | |
| 13 | 23,5 | | X | | |
| 14 | 29,1 | | X | | |
| 15 | 34,3 | | X | | |
| 16 | 38,6 | | X | | |
| 17 | 41,6 | | X | | |
| 18 | 43,9 | | X | | |
| 19 | 45,9 | | X | | |
| 20 | 48,1 | | X | | |
| 21 | 50,3 | | X | | |
| 22 | 52,6 | | X | | |
| 23 | 54,8 | | X | | |
| 24 | 55,8 | | X | | |
| 25 | 55,2 | | X | | |
| 26 | 53,9 | | X | | |
| 27 | 52,7 | | X | | |
| 28 | 52,8 | | X | | |
| 29 | 55,0 | | X | | |
| 30 | 58,5 | | X | | |
| 31 | 62,3 | | X | | |
| 32 | 65,7 | | X | | |
| 33 | 68,1 | | X | | |
| 34 | 69,1 | | X | | |
| 35 | 69,5 | | X | | |
| 36 | 69,9 | | X | | |
| 37 | 70,6 | | X | | |
| 38 | 71,3 | | X | | |
| 39 | 72,2 | | X | | |
| 40 | 72,8 | | X | | |
| 41 | 73,2 | | X | | |
| 42 | 73,4 | | X | | |
| 43 | 73,8 | | X | | |
| 44 | 74,8 | | X | | |
| 45 | 76,7 | | X | | |
| 46 | 79,1 | | X | | |
| 47 | 81,1 | | X | | |
| 48 | 82,1 | | | | X |
| 49 | 81,7 | | | | X |
| 50 | 80,3 | | | | X |
| 51 | 78,8 | | | | X |
| 52 | 77,3 | | | | X |
| 53 | 75,9 | | | | X |
| 54 | 75,0 | | | | X |
| 55 | 74,7 | | | | X |
| 56 | 74,7 | | | | X |
| 57 | 74,7 | | | | X |
| 58 | 74,6 | | | | X |
| 59 | 74,4 | | | | X |
| 60 | 74,1 | | | | X |
| 61 | 73,9 | | | | X |
| 62 | 74,1 | | X | | |
| 63 | 75,1 | | X | | |
| 64 | 76,8 | | X | | |
| 65 | 78,7 | | X | | |
| 66 | 80,4 | | X | | |
| 67 | 81,7 | | X | | |
| 68 | 82,6 | | X | | |
| 69 | 83,5 | | X | | |
| 70 | 84,4 | | X | | |
| 71 | 85,1 | | X | | |
| 72 | 85,7 | | X | | |
| 73 | 86,3 | | X | | |
| 74 | 87,0 | | X | | |
| 75 | 87,9 | | X | | |
| 76 | 88,8 | | X | | |
| 77 | 89,7 | | X | | |
| 78 | 90,3 | | | X | |
| 79 | 90,6 | | | X | |
| 80 | 90,6 | | | X | |
| 81 | 90,5 | | | X | |
| 82 | 90,4 | | | X | |
| 83 | 90,1 | | | X | |
| 84 | 89,7 | | | X | |
| 85 | 89,3 | | | X | |
| 86 | 89,0 | | | X | |
| 87 | 88,8 | | | X | |
| 88 | 88,9 | | | X | |
| 89 | 89,1 | | | X | |
| 90 | 89,3 | | | X | |
| 91 | 89,4 | | | X | |
| 92 | 89,4 | | | X | |
| 93 | 89,2 | | | X | |
| 94 | 88,9 | | | X | |
| 95 | 88,5 | | | X | |
| 96 | 88,0 | | | X | |
| 97 | 87,5 | | | X | |
| 98 | 87,2 | | | X | |
| 99 | 87,1 | | | X | |
| 100 | 87,2 | | | X | |
| 101 | 87,3 | | | X | |
| 102 | 87,4 | | | X | |
| 103 | 87,5 | | | X | |
| 104 | 87,4 | | | X | |
| 105 | 87,1 | | | X | |
| 106 | 86,8 | | | X | |
| 107 | 86,4 | | | X | |
| 108 | 85,9 | | | X | |
| 109 | 85,2 | | | | X |
| 110 | 84,0 | | | | X |
| 111 | 82,2 | | | | X |
| 112 | 80,3 | | | | X |
| 113 | 78,6 | | | | X |
| 114 | 77,2 | | | | X |
| 115 | 75,9 | | | | X |
| 116 | 73,8 | | | | X |
| 117 | 70,4 | | | | X |
| 118 | 65,7 | | | | X |
| 119 | 60,5 | | | | X |
| 120 | 55,9 | | | | X |
| | | | | | |
| 121 | 53,0 | | | | X |
| 122 | 51,6 | | | | X |
| 123 | 50,9 | | | | X |
| 124 | 50,5 | | | | X |
| 125 | 50,2 | | | | X |
| 126 | 50,3 | | X | | |
| 127 | 50,6 | | X | | |
| 128 | 51,2 | | X | | |
| 129 | 51,8 | | X | | |
| 130 | 52,5 | | X | | |
| 131 | 53,4 | | X | | |
| 132 | 54,9 | | X | | |
| 133 | 57,0 | | X | | |
| 134 | 59,4 | | X | | |
| 135 | 61,9 | | X | | |
| 136 | 64,3 | | X | | |
| 137 | 66,4 | | X | | |
| 138 | 68,1 | | X | | |
| 139 | 69,6 | | X | | |
| 140 | 70,7 | | X | | |
| 141 | 71,4 | | X | | |
| 142 | 71,8 | | X | | |
| 143 | 72,8 | | X | | |
| 144 | 75,0 | | X | | |
| 145 | 77,8 | | X | | |
| 146 | 80,7 | | X | | |
| 147 | 83,3 | | X | | |
| 148 | 85,4 | | X | | |
| 149 | 87,3 | | X | | |
| 150 | 89,1 | | X | | |
| 151 | 90,6 | | X | | |
| 152 | 91,9 | | X | | |
| 153 | 93,2 | | X | | |
| 154 | 94,6 | | X | | |
| 155 | 96,0 | | X | | |
| 156 | 97,5 | | X | | |
| 157 | 99,0 | | X | | |
| 158 | 99,8 | | | | X |
| 159 | 99,0 | | | | X |
| 160 | 96,7 | | | | X |
| 161 | 93,7 | | | | X |
| 162 | 91,3 | | | | X |
| 163 | 90,4 | | | | X |
| 164 | 90,6 | | | | X |
| 165 | 91,1 | | | | X |
| 166 | 90,9 | | | | X |
| 167 | 89,0 | | | | X |
| 168 | 85,6 | | | | X |
| 169 | 81,6 | | | | X |
| 170 | 77,6 | | | | X |
| 171 | 73,6 | | | | X |
| 172 | 69,7 | | | | X |
| 173 | 66,0 | | | | X |
| 174 | 62,7 | | | | X |
| 175 | 60,0 | | | | X |
| 176 | 58,0 | | | | X |
| 177 | 56,4 | | | | X |
| 178 | 54,8 | | | | X |
| 179 | 53,3 | | | | X |
| 180 | 51,7 | | | | X |
| | | | | | |

4.1.5

Tabuľka Ap 6-23

Tretia časť cyklu 2. etapy WMTC pre vozidlá triedy 3-2, 0 až 180 s

čas v s

otáčky valca v km/h

fázové indikátory

stop

zrých.

kon. rých.

spom.

0

0,0

X

1

0,0

X

2

0,0

X

3

0,0

X

4

0,0

X

5

0,0

X

6

0,0

X

7

0,0

X

8

0,9

X

9

3,2

X

10

7,3

X

11

12,4

X

12

17,9

X

13

23,5

X

14

29,1

X

15

34,3

X

16

38,6

X

17

41,6

X

18

43,9

X

19

45,9

X

20

48,1

X

21

50,3

X

22

52,6

X

23

54,8

X

24

55,8

X

25

55,2

X

26

53,9

X

27

52,7

X

28

52,8

X

29

55,0

X

30

58,5

X

31

62,3

X

32

65,7

X

33

68,1

X

34

69,1

X

35

69,5

X

36

69,9

X

37

70,6

X

38

71,3

X

39

72,2

X

40

72,8

X

41

73,2

X

42

73,4

X

43

73,8

X

44

74,8

X

45

76,7

X

46

79,1

X

47

81,1

X

48

82,1

X

49

81,7

X

50

80,3

X

51

78,8

X

52

77,3

X

53

75,9

X

54

75,0

X

55

74,7

X

56

74,7

X

57

74,7

X

58

74,6

X

59

74,4

X

60

74,1

X

61

73,9

X

62

74,1

X

63

75,1

X

64

76,8

X

65

78,7

X

66

80,4

X

67

81,7

X

68

82,6

X

69

83,5

X

70

84,4

X

71

85,1

X

72

85,7

X

73

86,3

X

74

87,0

X

75

87,9

X

76

88,8

X

77

89,7

X

78

90,3

X

79

90,6

X

80

90,6

X

81

90,5

X

82

90,4

X

83

90,1

X

84

89,7

X

85

89,3

X

86

89,0

X

87

88,8

X

88

88,9

X

89

89,1

X

90

89,3

X

91

89,4

X

92

89,4

X

93

89,2

X

94

88,9

X

95

88,5

X

96

88,0

X

97

87,5

X

98

87,2

X

99

87,1

X

100

87,2

X

101

87,3

X

102

87,4

X

103

87,5

X

104

87,4

X

105

87,1

X

106

86,8

X

107

86,4

X

108

85,9

X

109

85,2

X

110

84,0

X

111

82,2

X

112

80,3

X

113

78,6

X

114

77,2

X

115

75,9

X

116

73,8

X

117

70,4

X

118

65,7

X

119

60,5

X

120

55,9

X

121

53,0

X

122

51,6

X

123

50,9

X

124

50,5

X

125

50,2

X

126

50,3

X

127

50,6

X

128

51,2

X

129

51,8

X

130

52,5

X

131

53,4

X

132

54,9

X

133

57,0

X

134

59,4

X

135

61,9

X

136

64,3

X

137

66,4

X

138

68,1

X

139

69,6

X

140

70,7

X

141

71,4

X

142

71,8

X

143

72,8

X

144

75,0

X

145

77,8

X

146

80,7

X

147

83,3

X

148

85,4

X

149

87,3

X

150

89,1

X

151

90,6

X

152

91,9

X

153

93,2

X

154

94,6

X

155

96,0

X

156

97,5

X

157

99,0

X

158

99,8

X

159

99,0

X

160

96,7

X

161

93,7

X

162

91,3

X

163

90,4

X

164

90,6

X

165

91,1

X

166

90,9

X

167

89,0

X

168

85,6

X

169

81,6

X

170

77,6

X

171

73,6

X

172

69,7

X

173

66,0

X

174

62,7

X

175

60,0

X

176

58,0

X

177

56,4

X

178

54,8

X

179

53,3

X

180

51,7

X

| 4.1.6 | Tabuľka Ap 6-24


  Tretia časť cyklu 2. etapy WMTC pre vozidlá triedy 3-2, 181 až 360 s











  čas v s | otáčky valca v km/h | fázové indikátory |
| --- | --- | --- | --- |
| stop | zrých. | kon. rých. | spom. |
| 181 | 50,2 | | | | X |
| 182 | 48,7 | | | | X |
| 183 | 47,2 | | | X | |
| 184 | 47,1 | | | X | |
| 185 | 47,0 | | | X | |
| 186 | 46,9 | | | X | |
| 187 | 46,6 | | | X | |
| 188 | 46,3 | | | X | |
| 189 | 46,1 | | | X | |
| 190 | 46,1 | | X | | |
| 191 | 46,5 | | X | | |
| 192 | 47,1 | | X | | |
| 193 | 48,1 | | X | | |
| 194 | 49,8 | | X | | |
| 195 | 52,2 | | X | | |
| 196 | 54,8 | | X | | |
| 197 | 57,3 | | X | | |
| 198 | 59,5 | | X | | |
| 199 | 61,7 | | X | | |
| 200 | 64,4 | | X | | |
| 201 | 67,7 | | X | | |
| 202 | 71,4 | | X | | |
| 203 | 74,9 | | X | | |
| 204 | 78,2 | | X | | |
| 205 | 81,1 | | X | | |
| 206 | 83,9 | | X | | |
| 207 | 86,6 | | X | | |
| 208 | 89,1 | | X | | |
| 209 | 91,6 | | X | | |
| 210 | 94,0 | | X | | |
| 211 | 96,3 | | X | | |
| 212 | 98,4 | | X | | |
| 213 | 100,4 | | X | | |
| 214 | 102,1 | | X | | |
| 215 | 103,6 | | X | | |
| 216 | 104,9 | | X | | |
| 217 | 106,2 | | X | | |
| 218 | 107,5 | | X | | |
| 219 | 108,5 | | X | | |
| 220 | 109,3 | | X | | |
| 221 | 109,9 | | X | | |
| 222 | 110,5 | | X | | |
| 223 | 110,9 | | X | | |
| 224 | 111,2 | | X | | |
| 225 | 111,4 | | X | | |
| 226 | 111,7 | | X | | |
| 227 | 111,9 | | X | | |
| 228 | 112,3 | | X | | |
| 229 | 113,0 | | X | | |
| 230 | 114,1 | | X | | |
| 231 | 115,7 | | X | | |
| 232 | 117,5 | | X | | |
| 233 | 119,3 | | X | | |
| 234 | 121,0 | | X | | |
| 235 | 122,2 | | | X | |
| 236 | 122,9 | | | X | |
| 237 | 123,0 | | | X | |
| 238 | 122,9 | | | X | |
| 239 | 122,8 | | | X | |
| 240 | 122,6 | | | X | |
| 241 | 122,4 | | | X | |
| 242 | 122,3 | | | X | |
| 243 | 122,2 | | | X | |
| 244 | 122,2 | | | X | |
| 245 | 122,2 | | | X | |
| 246 | 122,2 | | | X | |
| 247 | 122,3 | | | X | |
| 248 | 122,4 | | | X | |
| 249 | 122,5 | | | X | |
| 250 | 122,5 | | | X | |
| 251 | 122,5 | | | X | |
| 252 | 122,5 | | | X | |
| 253 | 122,5 | | | X | |
| 254 | 122,7 | | | X | |
| 255 | 122,8 | | | X | |
| 256 | 123,0 | | | X | |
| 257 | 123,2 | | | X | |
| 258 | 123,3 | | | X | |
| 259 | 123,4 | | | X | |
| 260 | 123,5 | | | X | |
| 261 | 123,5 | | | X | |
| 262 | 123,6 | | | X | |
| 263 | 123,8 | | | X | |
| 264 | 124,0 | | | X | |
| 265 | 124,2 | | | X | |
| 266 | 124,5 | | | X | |
| 267 | 124,7 | | | X | |
| 268 | 125,0 | | | X | |
| 269 | 125,1 | | | X | |
| 270 | 125,2 | | | X | |
| 271 | 125,3 | | | X | |
| 272 | 125,3 | | | X | |
| 273 | 125,3 | | | X | |
| 274 | 125,2 | | | X | |
| 275 | 125,0 | | | X | |
| 276 | 124,8 | | | X | |
| 277 | 124,6 | | | X | |
| 278 | 124,4 | | | X | |
| 279 | 124,3 | | | X | |
| 280 | 123,9 | | | X | |
| 281 | 123,3 | | | | X |
| 282 | 122,1 | | | | X |
| 283 | 120,3 | | | | X |
| 284 | 118,0 | | | | X |
| 285 | 115,5 | | | | X |
| 286 | 113,2 | | | | X |
| 287 | 111,2 | | | | X |
| 288 | 110,1 | | | | X |
| 289 | 109,7 | | | X | |
| 290 | 109,8 | | | X | |
| 291 | 110,1 | | | X | |
| 292 | 110,4 | | | X | |
| 293 | 110,7 | | | X | |
| 294 | 110,9 | | | X | |
| 295 | 110,9 | | | X | |
| 296 | 110,8 | | | X | |
| 297 | 110,7 | | | X | |
| 298 | 110,4 | | | X | |
| 299 | 110,1 | | | X | |
| 300 | 109,9 | | | X | |
| 301 | 109,8 | | | X | |
| 302 | 109,9 | | | X | |
| 303 | 110,2 | | | X | |
| 304 | 110,4 | | | X | |
| 305 | 110,7 | | | X | |
| 306 | 110,7 | | | X | |
| 307 | 110,3 | | | X | |
| 308 | 109,3 | | | | X |
| 309 | 108,0 | | | | X |
| 310 | 106,5 | | | | X |
| 311 | 105,4 | | | | X |
| 312 | 104,9 | | | | X |
| 313 | 104,7 | | | | X |
| 314 | 104,3 | | | | X |
| 315 | 103,6 | | | | X |
| 316 | 102,6 | | | | X |
| 317 | 101,7 | | | | X |
| 318 | 100,8 | | | | X |
| 319 | 100,2 | | | | X |
| 320 | 99,8 | | | | X |
| 321 | 99,7 | | | | X |
| 322 | 99,7 | | | | X |
| 323 | 100,0 | | | X | |
| 324 | 100,7 | | | X | |
| 325 | 101,8 | | | X | |
| 326 | 103,2 | | | X | |
| 327 | 104,9 | | | X | |
| 328 | 106,6 | | | X | |
| 329 | 108,3 | | | X | |
| 330 | 109,9 | | | X | |
| 331 | 111,4 | | | X | |
| 332 | 112,7 | | | X | |
| 333 | 113,7 | | | X | |
| 334 | 114,3 | | | X | |
| 335 | 114,6 | | | X | |
| 336 | 115,0 | | | X | |
| 337 | 115,4 | | | X | |
| 338 | 115,8 | | | X | |
| 339 | 116,2 | | | X | |
| 340 | 116,5 | | | X | |
| 341 | 116,6 | | | X | |
| 342 | 116,7 | | | X | |
| 343 | 116,8 | | | X | |
| 344 | 117,0 | | | X | |
| 345 | 117,5 | | | X | |
| 346 | 118,3 | | | X | |
| 347 | 119,2 | | | X | |
| 348 | 120,1 | | | X | |
| 349 | 120,8 | | | X | |
| 350 | 121,1 | | | | X |
| 351 | 120,7 | | | | X |
| 352 | 119,0 | | | | X |
| 353 | 116,3 | | | | X |
| 354 | 113,1 | | | | X |
| 355 | 110,3 | | | | X |
| 356 | 109,0 | | | | X |
| 357 | 109,4 | | | | X |
| 358 | 110,4 | | | | X |
| 359 | 111,3 | | | | X |
| 360 | 111,5 | | | | X |

4.1.6

Tabuľka Ap 6-24

Tretia časť cyklu 2. etapy WMTC pre vozidlá triedy 3-2, 181 až 360 s

čas v s

otáčky valca v km/h

fázové indikátory

stop

zrých.

kon. rých.

spom.

181

50,2

X

182

48,7

X

183

47,2

X

184

47,1

X

185

47,0

X

186

46,9

X

187

46,6

X

188

46,3

X

189

46,1

X

190

46,1

X

191

46,5

X

192

47,1

X

193

48,1

X

194

49,8

X

195

52,2

X

196

54,8

X

197

57,3

X

198

59,5

X

199

61,7

X

200

64,4

X

201

67,7

X

202

71,4

X

203

74,9

X

204

78,2

X

205

81,1

X

206

83,9

X

207

86,6

X

208

89,1

X

209

91,6

X

210

94,0

X

211

96,3

X

212

98,4

X

213

100,4

X

214

102,1

X

215

103,6

X

216

104,9

X

217

106,2

X

218

107,5

X

219

108,5

X

220

109,3

X

221

109,9

X

222

110,5

X

223

110,9

X

224

111,2

X

225

111,4

X

226

111,7

X

227

111,9

X

228

112,3

X

229

113,0

X

230

114,1

X

231

115,7

X

232

117,5

X

233

119,3

X

234

121,0

X

235

122,2

X

236

122,9

X

237

123,0

X

238

122,9

X

239

122,8

X

240

122,6

X

241

122,4

X

242

122,3

X

243

122,2

X

244

122,2

X

245

122,2

X

246

122,2

X

247

122,3

X

248

122,4

X

249

122,5

X

250

122,5

X

251

122,5

X

252

122,5

X

253

122,5

X

254

122,7

X

255

122,8

X

256

123,0

X

257

123,2

X

258

123,3

X

259

123,4

X

260

123,5

X

261

123,5

X

262

123,6

X

263

123,8

X

264

124,0

X

265

124,2

X

266

124,5

X

267

124,7

X

268

125,0

X

269

125,1

X

270

125,2

X

271

125,3

X

272

125,3

X

273

125,3

X

274

125,2

X

275

125,0

X

276

124,8

X

277

124,6

X

278

124,4

X

279

124,3

X

280

123,9

X

281

123,3

X

282

122,1

X

283

120,3

X

284

118,0

X

285

115,5

X

286

113,2

X

287

111,2

X

288

110,1

X

289

109,7

X

290

109,8

X

291

110,1

X

292

110,4

X

293

110,7

X

294

110,9

X

295

110,9

X

296

110,8

X

297

110,7

X

298

110,4

X

299

110,1

X

300

109,9

X

301

109,8

X

302

109,9

X

303

110,2

X

304

110,4

X

305

110,7

X

306

110,7

X

307

110,3

X

308

109,3

X

309

108,0

X

310

106,5

X

311

105,4

X

312

104,9

X

313

104,7

X

314

104,3

X

315

103,6

X

316

102,6

X

317

101,7

X

318

100,8

X

319

100,2

X

320

99,8

X

321

99,7

X

322

99,7

X

323

100,0

X

324

100,7

X

325

101,8

X

326

103,2

X

327

104,9

X

328

106,6

X

329

108,3

X

330

109,9

X

331

111,4

X

332

112,7

X

333

113,7

X

334

114,3

X

335

114,6

X

336

115,0

X

337

115,4

X

338

115,8

X

339

116,2

X

340

116,5

X

341

116,6

X

342

116,7

X

343

116,8

X

344

117,0

X

345

117,5

X

346

118,3

X

347

119,2

X

348

120,1

X

349

120,8

X

350

121,1

X

351

120,7

X

352

119,0

X

353

116,3

X

354

113,1

X

355

110,3

X

356

109,0

X

357

109,4

X

358

110,4

X

359

111,3

X

360

111,5

X

| 4.1.7 | Tabuľka Ap 6-25


  Tretia časť cyklu 2. etapy WMTC pre vozidlá triedy 3-2, 361 až 540 s











  čas v s | otáčky valca v km/h | fázové indikátory |
| --- | --- | --- | --- |
| stop | zrých. | kon. rých. | spom. |
| 361 | 110,1 | | | | X |
| 362 | 107,4 | | | | X |
| 363 | 104,4 | | | | X |
| 364 | 101,8 | | | | X |
| 365 | 100,0 | | | | X |
| 366 | 99,1 | | | | X |
| 367 | 98,7 | | | | X |
| 368 | 98,2 | | | X | |
| 369 | 99,0 | | | X | |
| 370 | 100,5 | | | X | |
| 371 | 102,3 | | | X | |
| 372 | 103,9 | | | X | |
| 373 | 105,0 | | | X | |
| 374 | 105,8 | | | X | |
| 375 | 106,5 | | | X | |
| 376 | 107,1 | | | X | |
| 377 | 107,7 | | | X | |
| 378 | 108,4 | | | X | |
| 379 | 109,0 | | | X | |
| 380 | 109,6 | | | X | |
| 381 | 110,3 | | | X | |
| 382 | 110,9 | | | X | |
| 383 | 111,5 | | | X | |
| 384 | 112,0 | | | X | |
| 385 | 112,3 | | | X | |
| 386 | 112,6 | | | X | |
| 387 | 112,9 | | | X | |
| 388 | 113,1 | | | X | |
| 389 | 113,3 | | | X | |
| 390 | 113,3 | | | X | |
| 391 | 113,2 | | | X | |
| 392 | 113,2 | | | X | |
| 393 | 113,3 | | | X | |
| 394 | 113,5 | | | X | |
| 395 | 113,9 | | | X | |
| 396 | 114,3 | | | X | |
| 397 | 114,6 | | | X | |
| 398 | 114,9 | | | X | |
| 399 | 115,1 | | | X | |
| 400 | 115,3 | | | X | |
| 401 | 115,4 | | | X | |
| 402 | 115,5 | | | X | |
| 403 | 115,6 | | | X | |
| 404 | 115,8 | | | X | |
| 405 | 115,9 | | | X | |
| 406 | 116,0 | | | X | |
| 407 | 116,0 | | | X | |
| 408 | 116,0 | | | X | |
| 409 | 116,0 | | | X | |
| 410 | 115,9 | | | X | |
| 411 | 115,9 | | | X | |
| 412 | 115,9 | | | X | |
| 413 | 115,8 | | | X | |
| 414 | 115,8 | | | X | |
| 415 | 115,8 | | | X | |
| 416 | 115,8 | | | X | |
| 417 | 115,8 | | | X | |
| 418 | 115,8 | | | X | |
| 419 | 115,9 | | | X | |
| 420 | 116,0 | | | X | |
| 421 | 116,2 | | | X | |
| 422 | 116,4 | | | X | |
| 423 | 116,6 | | | X | |
| 424 | 116,8 | | | X | |
| 425 | 117,1 | | | X | |
| 426 | 117,4 | | | X | |
| 427 | 117,9 | | | X | |
| 428 | 118,4 | | | X | |
| 429 | 118,9 | | | X | |
| 430 | 119,2 | | | X | |
| 431 | 119,5 | | | X | |
| 432 | 119,7 | | | X | |
| 433 | 119,9 | | | X | |
| 434 | 120,1 | | | X | |
| 435 | 120,3 | | | X | |
| 436 | 120,5 | | | X | |
| 437 | 120,8 | | | X | |
| 438 | 121,1 | | | X | |
| 439 | 121,5 | | | X | |
| 440 | 122,0 | | | X | |
| 441 | 122,3 | | | X | |
| 442 | 122,6 | | | X | |
| 443 | 122,9 | | | X | |
| 444 | 123,1 | | | X | |
| 445 | 123,2 | | | X | |
| 446 | 123,4 | | | X | |
| 447 | 123,5 | | | X | |
| 448 | 123,7 | | | X | |
| 449 | 123,9 | | | X | |
| 450 | 124,2 | | | X | |
| 451 | 124,5 | | | X | |
| 452 | 124,8 | | | X | |
| 453 | 125,0 | | | X | |
| 454 | 125,2 | | | X | |
| 455 | 125,3 | | | X | |
| 456 | 125,1 | | | X | |
| 457 | 124,4 | | | X | |
| 458 | 123,3 | | | X | |
| 459 | 122,1 | | | X | |
| 460 | 120,8 | | | X | |
| 461 | 119,5 | | | X | |
| 462 | 118,4 | | | X | |
| 463 | 117,8 | | | X | |
| 464 | 117,6 | | | X | |
| 465 | 117,5 | | | X | |
| 466 | 117,5 | | | X | |
| 467 | 117,4 | | | X | |
| 468 | 117,3 | | | X | |
| 469 | 117,1 | | | X | |
| 470 | 116,9 | | | X | |
| 471 | 116,6 | | | X | |
| 472 | 116,5 | | | X | |
| 473 | 116,4 | | | X | |
| 474 | 116,4 | | | X | |
| 475 | 116,5 | | | X | |
| 476 | 116,7 | | | X | |
| 477 | 117,0 | | | X | |
| 478 | 117,3 | | | X | |
| 479 | 117,7 | | | X | |
| 480 | 118,1 | | | X | |
| 481 | 118,5 | | | X | |
| 482 | 118,8 | | | X | |
| 483 | 118,9 | | | X | |
| 484 | 119,1 | | | X | |
| 485 | 119,1 | | | X | |
| 486 | 119,2 | | | X | |
| 487 | 119,2 | | | X | |
| 488 | 119,2 | | | X | |
| 489 | 119,3 | | | X | |
| 490 | 119,3 | | | X | |
| 491 | 119,4 | | | X | |
| 492 | 119,5 | | | X | |
| 493 | 119,5 | | | X | |
| 494 | 119,3 | | | X | |
| 495 | 119,1 | | | X | |
| 496 | 118,7 | | | X | |
| 497 | 118,2 | | | X | |
| 498 | 117,9 | | | X | |
| 499 | 117,6 | | | X | |
| 500 | 117,5 | | | X | |
| 501 | 117,5 | | | X | |
| 502 | 117,4 | | | X | |
| 503 | 117,3 | | | X | |
| 504 | 117,0 | | | X | |
| 505 | 116,7 | | | X | |
| 506 | 116,4 | | | X | |
| 507 | 116,1 | | | X | |
| 508 | 115,9 | | | X | |
| 509 | 115,7 | | | X | |
| 510 | 115,5 | | | X | |
| 511 | 115,3 | | | X | |
| 512 | 115,2 | | | X | |
| 513 | 115,0 | | | X | |
| 514 | 114,9 | | | X | |
| 515 | 114,9 | | | X | |
| 516 | 115,0 | | | X | |
| 517 | 115,2 | | | X | |
| 518 | 115,3 | | | X | |
| 519 | 115,4 | | | X | |
| 520 | 115,4 | | | X | |
| 521 | 115,2 | | | X | |
| 522 | 114,8 | | | X | |
| 523 | 114,4 | | | X | |
| 524 | 113,9 | | | X | |
| 525 | 113,6 | | | X | |
| 526 | 113,5 | | | X | |
| 527 | 113,5 | | | X | |
| 528 | 113,6 | | | X | |
| 529 | 113,7 | | | X | |
| 530 | 113,8 | | | X | |
| 531 | 113,9 | | | X | |
| 532 | 114,0 | | | X | |
| 533 | 114,0 | | | X | |
| 534 | 114,1 | | | X | |
| 535 | 114,2 | | | X | |
| 536 | 114,4 | | | X | |
| 537 | 114,5 | | | X | |
| 538 | 114,6 | | | X | |
| 539 | 114,7 | | | X | |
| 540 | 114,8 | | | X | |

4.1.7

Tabuľka Ap 6-25

Tretia časť cyklu 2. etapy WMTC pre vozidlá triedy 3-2, 361 až 540 s

čas v s

otáčky valca v km/h

fázové indikátory

stop

zrých.

kon. rých.

spom.

361

110,1

X

362

107,4

X

363

104,4

X

364

101,8

X

365

100,0

X

366

99,1

X

367

98,7

X

368

98,2

X

369

99,0

X

370

100,5

X

371

102,3

X

372

103,9

X

373

105,0

X

374

105,8

X

375

106,5

X

376

107,1

X

377

107,7

X

378

108,4

X

379

109,0

X

380

109,6

X

381

110,3

X

382

110,9

X

383

111,5

X

384

112,0

X

385

112,3

X

386

112,6

X

387

112,9

X

388

113,1

X

389

113,3

X

390

113,3

X

391

113,2

X

392

113,2

X

393

113,3

X

394

113,5

X

395

113,9

X

396

114,3

X

397

114,6

X

398

114,9

X

399

115,1

X

400

115,3

X

401

115,4

X

402

115,5

X

403

115,6

X

404

115,8

X

405

115,9

X

406

116,0

X

407

116,0

X

408

116,0

X

409

116,0

X

410

115,9

X

411

115,9

X

412

115,9

X

413

115,8

X

414

115,8

X

415

115,8

X

416

115,8

X

417

115,8

X

418

115,8

X

419

115,9

X

420

116,0

X

421

116,2

X

422

116,4

X

423

116,6

X

424

116,8

X

425

117,1

X

426

117,4

X

427

117,9

X

428

118,4

X

429

118,9

X

430

119,2

X

431

119,5

X

432

119,7

X

433

119,9

X

434

120,1

X

435

120,3

X

436

120,5

X

437

120,8

X

438

121,1

X

439

121,5

X

440

122,0

X

441

122,3

X

442

122,6

X

443

122,9

X

444

123,1

X

445

123,2

X

446

123,4

X

447

123,5

X

448

123,7

X

449

123,9

X

450

124,2

X

451

124,5

X

452

124,8

X

453

125,0

X

454

125,2

X

455

125,3

X

456

125,1

X

457

124,4

X

458

123,3

X

459

122,1

X

460

120,8

X

461

119,5

X

462

118,4

X

463

117,8

X

464

117,6

X

465

117,5

X

466

117,5

X

467

117,4

X

468

117,3

X

469

117,1

X

470

116,9

X

471

116,6

X

472

116,5

X

473

116,4

X

474

116,4

X

475

116,5

X

476

116,7

X

477

117,0

X

478

117,3

X

479

117,7

X

480

118,1

X

481

118,5

X

482

118,8

X

483

118,9

X

484

119,1

X

485

119,1

X

486

119,2

X

487

119,2

X

488

119,2

X

489

119,3

X

490

119,3

X

491

119,4

X

492

119,5

X

493

119,5

X

494

119,3

X

495

119,1

X

496

118,7

X

497

118,2

X

498

117,9

X

499

117,6

X

500

117,5

X

501

117,5

X

502

117,4

X

503

117,3

X

504

117,0

X

505

116,7

X

506

116,4

X

507

116,1

X

508

115,9

X

509

115,7

X

510

115,5

X

511

115,3

X

512

115,2

X

513

115,0

X

514

114,9

X

515

114,9

X

516

115,0

X

517

115,2

X

518

115,3

X

519

115,4

X

520

115,4

X

521

115,2

X

522

114,8

X

523

114,4

X

524

113,9

X

525

113,6

X

526

113,5

X

527

113,5

X

528

113,6

X

529

113,7

X

530

113,8

X

531

113,9

X

532

114,0

X

533

114,0

X

534

114,1

X

535

114,2

X

536

114,4

X

537

114,5

X

538

114,6

X

539

114,7

X

540

114,8

X

| 4.1.8 | Tabuľka Ap 6-26


  Tretia časť cyklu 2. etapy WMTC pre vozidlá triedy 3-2, 541 až 600 s











  čas v s | otáčky valca v km/h | fázové indikátory |
| --- | --- | --- | --- |
| stop | zrých. | kon. rých. | spom. |
| 541 | 115,0 | | | X | |
| 542 | 115,3 | | | X | |
| 543 | 116,0 | | | X | |
| 544 | 116,7 | | | X | |
| 545 | 117,5 | | | X | |
| 546 | 118,2 | | | X | |
| 547 | 118,6 | | | X | |
| 548 | 118,7 | | | X | |
| 549 | 118,8 | | | X | |
| 550 | 118,8 | | | X | |
| 551 | 118,9 | | | X | |
| 552 | 119,1 | | | X | |
| 553 | 119,4 | | | X | |
| 554 | 119,7 | | | X | |
| 555 | 119,9 | | | X | |
| 556 | 120,0 | | | X | |
| 557 | 119,7 | | | | X |
| 558 | 118,4 | | | | X |
| 559 | 115,9 | | | | X |
| 560 | 113,2 | | | | X |
| 561 | 110,5 | | | | X |
| 562 | 107,2 | | | | X |
| 563 | 104,0 | | | | X |
| 564 | 100,4 | | | | X |
| 565 | 96,8 | | | | X |
| 566 | 92,8 | | | | X |
| 567 | 88,9 | | | | X |
| 568 | 84,9 | | | | X |
| 569 | 80,6 | | | | X |
| 570 | 76,3 | | | | X |
| 571 | 72,3 | | | | X |
| 572 | 68,7 | | | | X |
| 573 | 65,5 | | | | X |
| 574 | 63,0 | | | | X |
| 575 | 61,2 | | | | X |
| 576 | 60,5 | | | | X |
| 577 | 60,0 | | | | X |
| 578 | 59,7 | | | | X |
| 579 | 59,4 | | | | X |
| 580 | 59,4 | | | | X |
| 581 | 58,0 | | | | X |
| 582 | 55,0 | | | | X |
| 583 | 51,0 | | | | X |
| 584 | 46,0 | | | | X |
| 585 | 38,8 | | | | X |
| 586 | 31,6 | | | | X |
| 587 | 24,4 | | | | X |
| 588 | 17,2 | | | | X |
| 589 | 10,0 | | | | X |
| 590 | 5,0 | | | | X |
| 591 | 2,0 | | | | X |
| 592 | 0,0 | X | | | |
| 593 | 0,0 | X | | | |
| 594 | 0,0 | X | | | |
| 595 | 0,0 | X | | | |
| 596 | 0,0 | X | | | |
| 597 | 0,0 | X | | | |
| 598 | 0,0 | X | | | |
| 599 | 0,0 | X | | | |
| 600 | 0,0 | X | | | |

4.1.8

Tabuľka Ap 6-26

Tretia časť cyklu 2. etapy WMTC pre vozidlá triedy 3-2, 541 až 600 s

čas v s

otáčky valca v km/h

fázové indikátory

stop

zrých.

kon. rých.

spom.

541

115,0

X

542

115,3

X

543

116,0

X

544

116,7

X

545

117,5

X

546

118,2

X

547

118,6

X

548

118,7

X

549

118,8

X

550

118,8

X

551

118,9

X

552

119,1

X

553

119,4

X

554

119,7

X

555

119,9

X

556

120,0

X

557

119,7

X

558

118,4

X

559

115,9

X

560

113,2

X

561

110,5

X

562

107,2

X

563

104,0

X

564

100,4

X

565

96,8

X

566

92,8

X

567

88,9

X

568

84,9

X

569

80,6

X

570

76,3

X

571

72,3

X

572

68,7

X

573

65,5

X

574

63,0

X

575

61,2

X

576

60,5

X

577

60,0

X

578

59,7

X

579

59,4

X

580

59,4

X

581

58,0

X

582

55,0

X

583

51,0

X

584

46,0

X

585

38,8

X

586

31,6

X

587

24,4

X

588

17,2

X

589

10,0

X

590

5,0

X

591

2,0

X

592

0,0

X

593

0,0

X

594

0,0

X

595

0,0

X

596

0,0

X

597

0,0

X

598

0,0

X

599

0,0

X

600

0,0

X

4)   Celosvetový harmonizovaný skúšobný cyklus pre motocykle (WMTC), 3. etapa

1   Opis 3. etapy skúšobného cyklu WMTC pre (pod-)kategórie vozidiel L3e, L4e, L5e-A, L7e-A, L7e-B a L7e-C

Tretia etapa WMTC, ktorá sa má použiť na vozidlovom dynamometri, je zobrazená v nasledujúcom grafe pre vozidlá (pod-)kategórie L3e, L4e, L5e-A, L7e-A, L7e-B a L7e-C:

Obrázok Ap 6-9

Tretia etapa WMTC pre vozidlá kategórie L3e, L4e, L5e-A, L7e-A, L7e-B a L7e-C.

Image

„Zrevidovaný WMTC“ znázornený na obrázku Ap 6-9, uvádzaný aj ako 3. etapa WMTC, sa uplatňuje na vozidlá kategórií L3e, L4e, L5e-A, L7e-A, L7e-B a L7e-C a záznam rýchlosti vozidla v 3. etape WMTC je rovnocenný 1. a 2. etape WMTC. Tretia etapa WMTC trvá 1 800 sekúnd a pozostáva z dvoch častí v prípade vozidiel s nízkou maximálnou konštrukčnou rýchlosťou a z troch častí v prípade ostatných vozidiel kategórie L a ak to dovoľuje obmedzenie maximálnej rýchlosti vozidla, má sa vykonávať bez prerušenia. Charakteristické jazdné podmienky (voľnobeh, akcelerácia, konštantná rýchlosť, decelerácia atď.) 3. etapy WMTC sú stanovené v kapitole 3, v ktorej je uvedený podrobný záznam rýchlosti vozidla v 2. etape WMTC.

2   Opis 3. etapy WMTC pre vozidlá (pod-)kategórií L1e-A, L1e-B, L2e, L5e-B, L6e-A a L6e-B

Tretia etapa WMTC, ktorá sa má použiť na vozidlovom dynamometri, je zobrazená v nasledujúcom grafe pre vozidlá (pod-)kategórií L1e-A, L1e-B, L2e, L6e-A a L6e-B s nízkou maximálnou konštrukčnou rýchlosťou:

Obrázok Ap 6-10

Tretia etapa WMTC pre vozidlá L1e-A, L1e-B, L2e, L5e-B, L6e-A a L6e-B. Pri vozidlách L1e-A a L1e-B s maximálnou konštrukčnou rýchlosťou vozidla obmedzenou na 25 km/h sa používa skrátený záznam rýchlosti vozidla obmedzenej na 25 km/h.

Image

2.1   Záznamy rýchlosti studeného a zahriateho vozidla sú totožné.

3   Opis 3. etapy WMTC pre vozidlá (pod-)kategórií L1e-A, L1e-B, L2e, L5e-B, L6e-A a L6e-B

Obrázok Ap 6-11

Tretia etapa WMTC pre vozidlá (pod-)kategórií L1e-A, L1e-B, L2e, L5e-B, L6e-A a L6e-B. Pri vozidlách L1e-A a L1e-B s maximálnou konštrukčnou rýchlosťou vozidla obmedzenou na 25 km/h sa používa skrátený záznam rýchlosti vozidla obmedzenej na 25 km/h.

Image

3.1   Záznam rýchlosti vozidla v 3. etape WMTC znázornený na obrázku Ap 6-10 sa uplatňuje na vozidlá (pod-)kategórií L1e-A, L1e-B, L2e, L5e-B, L6e-A a L6e-B a je rovnocenný so záznamom rýchlosti vozidla v 1. etape a 2. etape WMTC časť 1 pre vozidlá triedy 1 skúšané najprv za studena a potom pri rovnakej rýchlosti so zahriatym pohonom. Tretia etapa WMTC pre vozidlá (pod-)kategórie L1e-A, L1e-B, L2e, L5e-B, L6e-A a L6e-B trvá 1 200 sekúnd a pozostáva z dvoch ekvivalentných častí, ktoré sa majú vykonávať bez prerušenia.

3.2   Charakteristické jazdné podmienky (voľnobeh, akcelerácia, konštantná rýchlosť, decelerácia atď.) 3. etapy WMTC pre vozidlá L1e-A, L1e-B, L2e, L5e-B, L6e-A a L6e-B sú stanovené v týchto bodoch a tabuľkách.

| 3.2.1 | Tabuľka Ap 6-27


  Tretia etapa WMTC časť 1 trieda 1, ktorá sa uplatňuje na vozidlá (pod-)kategórie L1e-A a L1e-B (vmax ≤ 25 km/h) v studenom alebo zahriatom stave, 0 až 180 s











  čas v s | otáčky valca v km/h | fázové indikátory |
| --- | --- | --- | --- |
| stop | zrých. | kon. rých. | spom. |
| 0 | 0 | X | | | |
| 1 | 0 | X | | | |
| 2 | 0 | X | | | |
| 3 | 0 | X | | | |
| 4 | 0 | X | | | |
| 5 | 0 | X | | | |
| 6 | 0 | X | | | |
| 7 | 0 | X | | | |
| 8 | 0 | X | | | |
| 9 | 0 | X | | | |
| 10 | 0 | X | | | |
| 11 | 0 | X | | | |
| 12 | 0 | X | | | |
| 13 | 0 | X | | | |
| 14 | 0 | X | | | |
| 15 | 0 | X | | | |
| 16 | 0 | X | | | |
| 17 | 0 | X | | | |
| 18 | 0 | X | | | |
| 19 | 0 | X | | | |
| 20 | 0 | X | | | |
| 21 | 0 | X | | | |
| 22 | 1 | | X | | |
| 23 | 2,6 | | X | | |
| 24 | 4,8 | | X | | |
| 25 | 7,2 | | X | | |
| 26 | 9,6 | | X | | |
| 27 | 12 | | X | | |
| 28 | 14,3 | | X | | |
| 29 | 16,6 | | X | | |
| 30 | 18,9 | | X | | |
| 31 | 21,2 | | X | | |
| 32 | 23,5 | | X | | |
| 33 | 25 | | | | |
| 34 | 25 | | | | |
| 35 | 25 | | | | |
| 36 | 25 | | | | |
| 37 | 25 | | | | |
| 38 | 25 | | | | |
| 39 | 25 | | | X | |
| 40 | 25 | | | X | |
| 41 | 25 | | | X | |
| 42 | 25 | | | X | |
| 43 | 25 | | | X | |
| 44 | 25 | | | X | |
| 45 | 25 | | | X | |
| 46 | 25 | | | X | |
| 47 | 25 | | | X | |
| 48 | 25 | | | X | |
| 49 | 25 | | | X | |
| 50 | 25 | | | X | |
| 51 | 25 | | | X | |
| 52 | 25 | | | X | |
| 53 | 25 | | | X | |
| 54 | 25 | | | X | |
| 55 | 25 | | | X | |
| 56 | 25 | | | X | |
| 57 | 25 | | | X | |
| 58 | 25 | | | X | |
| 59 | 25 | | | X | |
| 60 | 25 | | | | X |
| 61 | 25 | | | | |
| 62 | 25 | | | | |
| 63 | 23 | | | | X |
| 64 | 18,6 | | | | X |
| 65 | 14,1 | | | | X |
| 66 | 9,3 | | | | X |
| 67 | 4,8 | | | | X |
| 68 | 1,9 | | | | X |
| 69 | 0 | X | | | |
| 70 | 0 | X | | | |
| 71 | 0 | X | | | |
| 72 | 0 | X | | | |
| 73 | 0 | X | | | |
| 74 | 1,7 | | X | | |
| 75 | 5,8 | | X | | |
| 76 | 11,8 | | X | | |
| 77 | 17,3 | | X | | |
| 78 | 22 | | X | | |
| 79 | 25 | | | | |
| 80 | 25 | | | | |
| 81 | 25 | | | | |
| 82 | 25 | | | | |
| 83 | 25 | | | | |
| 84 | 25 | | | | |
| 85 | 25 | | | | |
| 86 | 25 | | | | |
| 87 | 25 | | | | |
| 88 | 25 | | | | |
| 89 | 25 | | | | |
| 90 | 25 | | | | |
| 91 | 25 | | | X | |
| 92 | 25 | | | X | |
| 93 | 25 | | | X | |
| 94 | 25 | | | X | |
| 95 | 25 | | | X | |
| 96 | 25 | | | X | |
| 97 | 25 | | | X | |
| 98 | 25 | | | X | |
| 99 | 25 | | | X | |
| 100 | 25 | | | X | |
| 101 | 25 | | | X | |
| 102 | 25 | | | X | |
| 103 | 25 | | | X | |
| 104 | 25 | | | X | |
| 105 | 25 | | | X | |
| 106 | 25 | | | X | |
| 107 | 25 | | | X | |
| 108 | 25 | | | X | |
| 109 | 25 | | | X | |
| 110 | 25 | | | | |
| 111 | 25 | | | | |
| 112 | 25 | | | | |
| 113 | 25 | | | | |
| 114 | 25 | | | | |
| 115 | 25 | | | | |
| 116 | 24,7 | | | X | |
| 117 | 25 | | | X | |
| 118 | 25 | | | X | |
| 119 | 25 | | | X | |
| 120 | 25 | | | X | |
| | | | | | |
| 121 | 25 | | | X | |
| 122 | 25 | | | X | |
| 123 | 25 | | | X | |
| 124 | 25 | | | X | |
| 125 | 25 | | | | |
| 126 | 25 | | | | |
| 127 | 25 | | | | |
| 128 | 25 | | | | |
| 129 | 25 | | | | |
| 130 | 25 | | | | |
| 131 | 25 | | | | |
| 132 | 22,1 | | | | X |
| 133 | 18,6 | | | | X |
| 134 | 16,8 | | X | | |
| 135 | 17,7 | | X | | |
| 136 | 21,1 | | X | | |
| 137 | 25 | | | | |
| 138 | 25 | | | | |
| 139 | 25 | | | | |
| 140 | 25 | | | | |
| 141 | 25 | | | | |
| 142 | 25 | | | | |
| 143 | 25 | | | | |
| 144 | 25 | | | | |
| 145 | 25 | | | | |
| 146 | 20,3 | | | | X |
| 147 | 15 | | | | X |
| 148 | 9,7 | | | | X |
| 149 | 5 | | | | X |
| 150 | 1,6 | | | | X |
| 151 | 0 | X | | | |
| 152 | 0 | X | | | |
| 153 | 0 | X | | | |
| 154 | 0 | X | | | |
| 155 | 0 | X | | | |
| 156 | 0 | X | | | |
| 157 | 0 | X | | | |
| 158 | 0 | X | | | |
| 159 | 0 | X | | | |
| 160 | 0 | X | | | |
| 161 | 0 | X | | | |
| 162 | 0 | X | | | |
| 163 | 0 | X | | | |
| 164 | 0 | X | | | |
| 165 | 0 | X | | | |
| 166 | 0 | X | | | |
| 167 | 0 | X | | | |
| 168 | 0 | X | | | |
| 169 | 0 | X | | | |
| 170 | 0 | X | | | |
| 171 | 0 | X | | | |
| 172 | 0 | X | | | |
| 173 | 0 | X | | | |
| 174 | 0 | X | | | |
| 175 | 0 | X | | | |
| 176 | 0 | X | | | |
| 177 | 0 | X | | | |
| 178 | 0 | X | | | |
| 179 | 0 | X | | | |
| 180 | 0 | X | | | |
| | | | | | |

3.2.1

Tabuľka Ap 6-27

Tretia etapa WMTC časť 1 trieda 1, ktorá sa uplatňuje na vozidlá (pod-)kategórie L1e-A a L1e-B (vmax ≤ 25 km/h) v studenom alebo zahriatom stave, 0 až 180 s

čas v s

otáčky valca v km/h

fázové indikátory

stop

zrých.

kon. rých.

spom.

0

0

X

1

0

X

2

0

X

3

0

X

4

0

X

5

0

X

6

0

X

7

0

X

8

0

X

9

0

X

10

0

X

11

0

X

12

0

X

13

0

X

14

0

X

15

0

X

16

0

X

17

0

X

18

0

X

19

0

X

20

0

X

21

0

X

22

1

X

23

2,6

X

24

4,8

X

25

7,2

X

26

9,6

X

27

12

X

28

14,3

X

29

16,6

X

30

18,9

X

31

21,2

X

32

23,5

X

33

25

34

25

35

25

36

25

37

25

38

25

39

25

X

40

25

X

41

25

X

42

25

X

43

25

X

44

25

X

45

25

X

46

25

X

47

25

X

48

25

X

49

25

X

50

25

X

51

25

X

52

25

X

53

25

X

54

25

X

55

25

X

56

25

X

57

25

X

58

25

X

59

25

X

60

25

X

61

25

62

25

63

23

X

64

18,6

X

65

14,1

X

66

9,3

X

67

4,8

X

68

1,9

X

69

0

X

70

0

X

71

0

X

72

0

X

73

0

X

74

1,7

X

75

5,8

X

76

11,8

X

77

17,3

X

78

22

X

79

25

80

25

81

25

82

25

83

25

84

25

85

25

86

25

87

25

88

25

89

25

90

25

91

25

X

92

25

X

93

25

X

94

25

X

95

25

X

96

25

X

97

25

X

98

25

X

99

25

X

100

25

X

101

25

X

102

25

X

103

25

X

104

25

X

105

25

X

106

25

X

107

25

X

108

25

X

109

25

X

110

25

111

25

112

25

113

25

114

25

115

25

116

24,7

X

117

25

X

118

25

X

119

25

X

120

25

X

121

25

X

122

25

X

123

25

X

124

25

X

125

25

126

25

127

25

128

25

129

25

130

25

131

25

132

22,1

X

133

18,6

X

134

16,8

X

135

17,7

X

136

21,1

X

137

25

138

25

139

25

140

25

141

25

142

25

143

25

144

25

145

25

146

20,3

X

147

15

X

148

9,7

X

149

5

X

150

1,6

X

151

0

X

152

0

X

153

0

X

154

0

X

155

0

X

156

0

X

157

0

X

158

0

X

159

0

X

160

0

X

161

0

X

162

0

X

163

0

X

164

0

X

165

0

X

166

0

X

167

0

X

168

0

X

169

0

X

170

0

X

171

0

X

172

0

X

173

0

X

174

0

X

175

0

X

176

0

X

177

0

X

178

0

X

179

0

X

180

0

X

| 3.2.2 | Tabuľka Ap 6-28


  Tretia etapa WMTC časť 1 trieda 1, ktorá sa uplatňuje na vozidlá (pod-)kategórie L1e-A a L1e-B (vmax ≤ 25 km/h) v studenom alebo zahriatom stave, 181 až 360 s











  čas v s | otáčky valca v km/h | fázové indikátory |
| --- | --- | --- | --- |
| stop | zrých. | kon. rých. | spom. |
| 181 | 0 | X | | | |
| 182 | 0 | X | | | |
| 183 | 0 | X | | | |
| 184 | 0 | X | | | |
| 185 | 0,4 | | X | | |
| 186 | 1,8 | | X | | |
| 187 | 5,4 | | X | | |
| 188 | 11,1 | | X | | |
| 189 | 16,7 | | X | | |
| 190 | 21,3 | | X | | |
| 191 | 24,8 | | X | | |
| 192 | 25 | | | | |
| 193 | 25 | | | | |
| 194 | 25 | | | | |
| 195 | 25 | | | | |
| 196 | 25 | | | | |
| 197 | 25 | | | | |
| 198 | 25 | | | | |
| 199 | 25 | | | | |
| 200 | 25 | | | | |
| 201 | 25 | | | | |
| 202 | 25 | | | | |
| 203 | 25 | | | X | |
| 204 | 25 | | | X | |
| 205 | 25 | | | X | |
| 206 | 25 | | | X | |
| 207 | 25 | | | X | |
| 208 | 25 | | | X | |
| 209 | 25 | | | X | |
| 210 | 25 | | | X | |
| 211 | 25 | | | X | |
| 212 | 25 | | | X | |
| 213 | 25 | | | X | |
| 214 | 25 | | | X | |
| 215 | 25 | | | X | |
| 216 | 25 | | | X | |
| 217 | 25 | | | X | |
| 218 | 25 | | | X | |
| 219 | 25 | | | X | |
| 220 | 25 | | | X | |
| 221 | 25 | | | X | |
| 222 | 25 | | | X | |
| 223 | 25 | | | X | |
| 224 | 25 | | | X | |
| 225 | 25 | | | X | |
| 226 | 25 | | | X | |
| 227 | 25 | | | X | |
| 228 | 25 | | | X | |
| 229 | 25 | | | X | |
| 230 | 25 | | | X | |
| 231 | 25 | | | X | |
| 232 | 25 | | | X | |
| 233 | 25 | | | X | |
| 234 | 25 | | | X | |
| 235 | 25 | | | X | |
| 236 | 25 | | | X | |
| 237 | 25 | | | X | |
| 238 | 25 | | | X | |
| 239 | 25 | | | X | |
| 240 | 25 | | | X | |
| 241 | 25 | | | X | |
| 242 | 25 | | | | |
| 243 | 25 | | | | |
| 244 | 25 | | | | |
| 245 | 25 | | | | |
| 246 | 25 | | | | |
| 247 | 25 | | | | |
| 248 | 21,8 | | | | X |
| 249 | 17,2 | | | | X |
| 250 | 13,7 | | | | X |
| 251 | 10,3 | | | | X |
| 252 | 7 | | | | X |
| 253 | 3,5 | | | | X |
| 254 | 0 | X | | | |
| 255 | 0 | X | | | |
| 256 | 0 | X | | | |
| 257 | 0 | X | | | |
| 258 | 0 | X | | | |
| 259 | 0 | X | | | |
| 260 | 0 | X | | | |
| 261 | 0 | X | | | |
| 262 | 0 | X | | | |
| 263 | 0 | X | | | |
| 264 | 0 | X | | | |
| 265 | 0 | X | | | |
| 266 | 0 | X | | | |
| 267 | 0,5 | | X | | |
| 268 | 2,9 | | X | | |
| 269 | 8,2 | | X | | |
| 270 | 13,2 | | X | | |
| 271 | 17,8 | | X | | |
| 272 | 21,4 | | X | | |
| 273 | 24,1 | | X | | |
| 274 | 25 | | | | |
| 275 | 25 | | | | |
| 276 | 25 | | | | |
| 277 | 25 | | | X | |
| 278 | 25 | | | X | |
| 279 | 25 | | | X | |
| 280 | 25 | | | X | |
| 281 | 25 | | | X | |
| 282 | 25 | | | X | |
| 283 | 25 | | | X | |
| 284 | 25 | | | X | |
| 285 | 25 | | | X | |
| 286 | 25 | | | X | |
| 287 | 25 | | | X | |
| 288 | 25 | | | X | |
| 289 | 25 | | | X | |
| 290 | 25 | | | X | |
| 291 | 25 | | | X | |
| 292 | 25 | | | X | |
| 293 | 25 | | | X | |
| 294 | 25 | | | X | |
| 295 | 25 | | | X | |
| 296 | 25 | | | X | |
| 297 | 25 | | | X | |
| 298 | 25 | | | X | |
| 299 | 25 | | | X | |
| 300 | 25 | | | X | |
| 301 | 25 | | | X | |
| 302 | 25 | | | X | |
| 303 | 25 | | | X | |
| 304 | 25 | | | X | |
| 305 | 25 | | | X | |
| 306 | 25 | | | X | |
| 307 | 25 | | | X | |
| 308 | 25 | | | X | |
| 309 | 25 | | | X | |
| 310 | 25 | | | X | |
| 311 | 25 | | | X | |
| 312 | 25 | | | X | |
| 313 | 25 | | | X | |
| 314 | 25 | | | | |
| 315 | 25 | | | | |
| 316 | 22,7 | | | | X |
| 317 | 19 | | | | X |
| 318 | 16 | | | | X |
| 319 | 14,6 | | X | | |
| 320 | 15,2 | | X | | |
| 321 | 16,9 | | X | | |
| 322 | 19,3 | | X | | |
| 323 | 22 | | X | | |
| 324 | 24,6 | | X | | |
| 325 | 25 | | | | |
| 326 | 25 | | | | |
| 327 | 25 | | | X | |
| 328 | 25 | | | X | |
| 329 | 25 | | | X | |
| 330 | 25 | | | X | |
| 331 | 25 | | | X | |
| 332 | 25 | | | X | |
| 333 | 25 | | | X | |
| 334 | 25 | | | X | |
| 335 | 25 | | | X | |
| 336 | 25 | | | X | |
| 337 | 25 | | | X | |
| 338 | 25 | | | X | |
| 339 | 25 | | | X | |
| 340 | 25 | | | X | |
| 341 | 25 | | | X | |
| 342 | 25 | | | X | |
| 343 | 25 | | | X | |
| 344 | 25 | | | X | |
| 345 | 25 | | | X | |
| 346 | 25 | | | X | |
| 347 | 25 | | | X | |
| 348 | 25 | | | X | |
| 349 | 25 | | | X | |
| 350 | 25 | | | X | |
| 351 | 25 | | | X | |
| 352 | 25 | | | X | |
| 353 | 25 | | | X | |
| 354 | 25 | | | X | |
| 355 | 25 | | | X | |
| 356 | 25 | | | X | |
| 357 | 25 | | | X | |
| 358 | 25 | | | X | |
| 359 | 25 | | | X | |
| 360 | 25 | | | X | |

3.2.2

Tabuľka Ap 6-28

Tretia etapa WMTC časť 1 trieda 1, ktorá sa uplatňuje na vozidlá (pod-)kategórie L1e-A a L1e-B (vmax ≤ 25 km/h) v studenom alebo zahriatom stave, 181 až 360 s

čas v s

otáčky valca v km/h

fázové indikátory

stop

zrých.

kon. rých.

spom.

181

0

X

182

0

X

183

0

X

184

0

X

185

0,4

X

186

1,8

X

187

5,4

X

188

11,1

X

189

16,7

X

190

21,3

X

191

24,8

X

192

25

193

25

194

25

195

25

196

25

197

25

198

25

199

25

200

25

201

25

202

25

203

25

X

204

25

X

205

25

X

206

25

X

207

25

X

208

25

X

209

25

X

210

25

X

211

25

X

212

25

X

213

25

X

214

25

X

215

25

X

216

25

X

217

25

X

218

25

X

219

25

X

220

25

X

221

25

X

222

25

X

223

25

X

224

25

X

225

25

X

226

25

X

227

25

X

228

25

X

229

25

X

230

25

X

231

25

X

232

25

X

233

25

X

234

25

X

235

25

X

236

25

X

237

25

X

238

25

X

239

25

X

240

25

X

241

25

X

242

25

243

25

244

25

245

25

246

25

247

25

248

21,8

X

249

17,2

X

250

13,7

X

251

10,3

X

252

7

X

253

3,5

X

254

0

X

255

0

X

256

0

X

257

0

X

258

0

X

259

0

X

260

0

X

261

0

X

262

0

X

263

0

X

264

0

X

265

0

X

266

0

X

267

0,5

X

268

2,9

X

269

8,2

X

270

13,2

X

271

17,8

X

272

21,4

X

273

24,1

X

274

25

275

25

276

25

277

25

X

278

25

X

279

25

X

280

25

X

281

25

X

282

25

X

283

25

X

284

25

X

285

25

X

286

25

X

287

25

X

288

25

X

289

25

X

290

25

X

291

25

X

292

25

X

293

25

X

294

25

X

295

25

X

296

25

X

297

25

X

298

25

X

299

25

X

300

25

X

301

25

X

302

25

X

303

25

X

304

25

X

305

25

X

306

25

X

307

25

X

308

25

X

309

25

X

310

25

X

311

25

X

312

25

X

313

25

X

314

25

315

25

316

22,7

X

317

19

X

318

16

X

319

14,6

X

320

15,2

X

321

16,9

X

322

19,3

X

323

22

X

324

24,6

X

325

25

326

25

327

25

X

328

25

X

329

25

X

330

25

X

331

25

X

332

25

X

333

25

X

334

25

X

335

25

X

336

25

X

337

25

X

338

25

X

339

25

X

340

25

X

341

25

X

342

25

X

343

25

X

344

25

X

345

25

X

346

25

X

347

25

X

348

25

X

349

25

X

350

25

X

351

25

X

352

25

X

353

25

X

354

25

X

355

25

X

356

25

X

357

25

X

358

25

X

359

25

X

360

25

X

| 3.2.3 | Tabuľka Ap 6-29


  Tretia etapa WMTC časť 1 trieda 1, ktorá sa uplatňuje na vozidlá (pod-)kategórie L1e-A a L1e-B (vmax ≤ 25 km/h) v studenom alebo zahriatom stave, 361 až 540 s











  čas v s | otáčky valca v km/h | fázové indikátory |
| --- | --- | --- | --- |
| stop | zrých. | kon. rých. | spom. |
| 361 | 25 | | | X | |
| 362 | 25 | | | X | |
| 363 | 25 | | | X | |
| 364 | 25 | | | X | |
| 365 | 25 | | | X | |
| 366 | 25 | | | X | |
| 367 | 25 | | | X | |
| 368 | 25 | | | X | |
| 369 | 25 | | | X | |
| 370 | 25 | | | X | |
| 371 | 25 | | | X | |
| 372 | 25 | | | X | |
| 373 | 25 | | | X | |
| 374 | 25 | | | X | |
| 375 | 25 | | | X | |
| 376 | 25 | | | X | |
| 377 | 25 | | | X | |
| 378 | 25 | | | X | |
| 379 | 25 | | | X | |
| 380 | 25 | | | X | |
| 381 | 25 | | | X | |
| 382 | 25 | | | X | |
| 383 | 25 | | | X | |
| 384 | 25 | | | X | |
| 385 | 25 | | | X | |
| 386 | 25 | | | X | |
| 387 | 25 | | | X | |
| 388 | 25 | | | X | |
| 389 | 25 | | | X | |
| 390 | 25 | | | X | |
| 391 | 25 | | | X | |
| 392 | 25 | | | | |
| 393 | 25 | | | | |
| 394 | 25 | | | | |
| 395 | 24,9 | | | | X |
| 396 | 21,4 | | | | X |
| 397 | 15,9 | | | | X |
| 398 | 9,9 | | | | X |
| 399 | 4,9 | | | | X |
| 400 | 2,1 | | | | X |
| 401 | 0,9 | | | | X |
| 402 | 0 | X | | | |
| 403 | 0 | X | | | |
| 404 | 0 | X | | | |
| 405 | 0 | X | | | |
| 406 | 0 | X | | | |
| 407 | 0 | X | | | |
| 408 | 1,2 | | X | | |
| 409 | 3,2 | | X | | |
| 410 | 5,9 | | X | | |
| 411 | 8,8 | | X | | |
| 412 | 12 | | X | | |
| 413 | 15,4 | | X | | |
| 414 | 18,9 | | X | | |
| 415 | 22,1 | | X | | |
| 416 | 24,7 | | X | | |
| 417 | 25 | | | | |
| 418 | 25 | | | | |
| 419 | 25 | | | | |
| 420 | 25 | | | | |
| 421 | 25 | | X | | |
| 422 | 25 | | X | | |
| 423 | 25 | | X | | |
| 424 | 25 | | X | | |
| 425 | 25 | | X | | |
| 426 | 25 | | X | | |
| 427 | 25 | | X | | |
| 428 | 25 | | X | | |
| 429 | 25 | | | X | |
| 430 | 25 | | | X | |
| 431 | 25 | | | X | |
| 432 | 25 | | | X | |
| 433 | 25 | | | X | |
| 434 | 25 | | | X | |
| 435 | 25 | | | X | |
| 436 | 25 | | | | |
| 437 | 25 | | | | |
| 438 | 25 | | | | |
| 439 | 25 | | | | |
| 440 | 25 | | | | |
| 441 | 25 | | | | |
| 442 | 25 | | | | |
| 443 | 25 | | | | |
| 444 | 25 | | | | |
| 445 | 25 | | | | |
| 446 | 25 | | | | |
| 447 | 23,4 | | | | X |
| 448 | 21,8 | | | | X |
| 449 | 20,3 | | | | X |
| 450 | 19,3 | | | | X |
| 451 | 18,7 | | | | X |
| 452 | 18,3 | | | | X |
| 453 | 17,8 | | | | X |
| 454 | 17,4 | | | | X |
| 455 | 16,8 | | | | X |
| 456 | 16,3 | | | X | |
| 457 | 16,5 | | | X | |
| 458 | 17,6 | | | X | |
| 459 | 19,2 | | | X | |
| 460 | 20,8 | | | X | |
| 461 | 22,2 | | | X | |
| 462 | 23 | | | X | |
| 463 | 23 | | | | X |
| 464 | 22 | | | | X |
| 465 | 20,1 | | | | X |
| 466 | 17,7 | | | | X |
| 467 | 15 | | | | X |
| 468 | 12,1 | | | | X |
| 469 | 9,1 | | | | X |
| 470 | 6,2 | | | | X |
| 471 | 3,6 | | | | X |
| 472 | 1,8 | | | | X |
| 473 | 0,8 | | | | X |
| 474 | 0 | X | | | |
| 475 | 0 | X | | | |
| 476 | 0 | X | | | |
| 477 | 0 | X | | | |
| 478 | 0 | X | | | |
| 479 | 0 | X | | | |
| 480 | 0 | X | | | |
| 481 | 0 | X | | | |
| 482 | 0 | X | | | |
| 483 | 0 | X | | | |
| 484 | 0 | X | | | |
| 485 | 0 | X | | | |
| 486 | 1,4 | | X | | |
| 487 | 4,5 | | X | | |
| 488 | 8,8 | | X | | |
| 489 | 13,4 | | X | | |
| 490 | 17,3 | | X | | |
| 491 | 19,2 | | X | | |
| 492 | 19,7 | | X | | |
| 493 | 19,8 | | X | | |
| 494 | 20,7 | | X | | |
| 495 | 23,7 | | X | | |
| 496 | 25 | | | | |
| 497 | 25 | | | | |
| 498 | 25 | | | | |
| 499 | 25 | | | | |
| 500 | 25 | | | | |
| 501 | 25 | | | | |
| 502 | 25 | | | | |
| 503 | 25 | | | | |
| 504 | 25 | | | | |
| 505 | 25 | | | | |
| 506 | 25 | | | | |
| 507 | 25 | | | | |
| 508 | 25 | | | | |
| 509 | 25 | | | | |
| 510 | 23,1 | | | | X |
| 511 | 16,7 | | | | X |
| 512 | 10,7 | | | | X |
| 513 | 4,7 | | | | X |
| 514 | 1,2 | | | | X |
| 515 | 0 | X | | | |
| 516 | 0 | X | | | |
| 517 | 0 | X | | | |
| 518 | 0 | X | | | |
| 519 | 3 | | X | | |
| 520 | 8,2 | | X | | |
| 521 | 14,3 | | X | | |
| 522 | 19,3 | | X | | |
| 523 | 23,5 | | X | | |
| 524 | 25 | | | | |
| 525 | 25 | | | | |
| 526 | 25 | | | | |
| 527 | 25 | | | | |
| 528 | 25 | | | | |
| 529 | 25 | | | | |
| 530 | 25 | | | | |
| 531 | 23,2 | | | | X |
| 532 | 18,5 | | | | X |
| 533 | 13,8 | | | | X |
| 534 | 9,1 | | | | X |
| 535 | 4,5 | | | | X |
| 536 | 2,3 | | | | X |
| 537 | 0 | X | | | |
| 538 | 0 | X | | | |
| 539 | 0 | X | | | |
| 540 | 0 | | | | |

3.2.3

Tabuľka Ap 6-29

Tretia etapa WMTC časť 1 trieda 1, ktorá sa uplatňuje na vozidlá (pod-)kategórie L1e-A a L1e-B (vmax ≤ 25 km/h) v studenom alebo zahriatom stave, 361 až 540 s

čas v s

otáčky valca v km/h

fázové indikátory

stop

zrých.

kon. rých.

spom.

361

25

X

362

25

X

363

25

X

364

25

X

365

25

X

366

25

X

367

25

X

368

25

X

369

25

X

370

25

X

371

25

X

372

25

X

373

25

X

374

25

X

375

25

X

376

25

X

377

25

X

378

25

X

379

25

X

380

25

X

381

25

X

382

25

X

383

25

X

384

25

X

385

25

X

386

25

X

387

25

X

388

25

X

389

25

X

390

25

X

391

25

X

392

25

393

25

394

25

395

24,9

X

396

21,4

X

397

15,9

X

398

9,9

X

399

4,9

X

400

2,1

X

401

0,9

X

402

0

X

403

0

X

404

0

X

405

0

X

406

0

X

407

0

X

408

1,2

X

409

3,2

X

410

5,9

X

411

8,8

X

412

12

X

413

15,4

X

414

18,9

X

415

22,1

X

416

24,7

X

417

25

418

25

419

25

420

25

421

25

X

422

25

X

423

25

X

424

25

X

425

25

X

426

25

X

427

25

X

428

25

X

429

25

X

430

25

X

431

25

X

432

25

X

433

25

X

434

25

X

435

25

X

436

25

437

25

438

25

439

25

440

25

441

25

442

25

443

25

444

25

445

25

446

25

447

23,4

X

448

21,8

X

449

20,3

X

450

19,3

X

451

18,7

X

452

18,3

X

453

17,8

X

454

17,4

X

455

16,8

X

456

16,3

X

457

16,5

X

458

17,6

X

459

19,2

X

460

20,8

X

461

22,2

X

462

23

X

463

23

X

464

22

X

465

20,1

X

466

17,7

X

467

15

X

468

12,1

X

469

9,1

X

470

6,2

X

471

3,6

X

472

1,8

X

473

0,8

X

474

0

X

475

0

X

476

0

X

477

0

X

478

0

X

479

0

X

480

0

X

481

0

X

482

0

X

483

0

X

484

0

X

485

0

X

486

1,4

X

487

4,5

X

488

8,8

X

489

13,4

X

490

17,3

X

491

19,2

X

492

19,7

X

493

19,8

X

494

20,7

X

495

23,7

X

496

25

497

25

498

25

499

25

500

25

501

25

502

25

503

25

504

25

505

25

506

25

507

25

508

25

509

25

510

23,1

X

511

16,7

X

512

10,7

X

513

4,7

X

514

1,2

X

515

0

X

516

0

X

517

0

X

518

0

X

519

3

X

520

8,2

X

521

14,3

X

522

19,3

X

523

23,5

X

524

25

525

25

526

25

527

25

528

25

529

25

530

25

531

23,2

X

532

18,5

X

533

13,8

X

534

9,1

X

535

4,5

X

536

2,3

X

537

0

X

538

0

X

539

0

X

540

0

| 3.2.4 | Tabuľka Ap 6-30


  Tretia etapa WMTC časť 1 trieda 1, ktorá sa uplatňuje na vozidlá (pod-)kategórie L1e-A a L1e-B (vmax ≤ 25 km/h) v studenom alebo zahriatom stave, 541 až 600 s











  čas v s | otáčky valca v km/h | fázové indikátory |
| --- | --- | --- | --- |
| stop | zrých. | kon. rých. | spom. |
| 541 | 0 | X | | | |
| 542 | 2,8 | | X | | |
| 543 | 8,1 | | X | | |
| 544 | 14,3 | | X | | |
| 545 | 19,2 | | X | | |
| 546 | 23,5 | | X | | |
| 547 | 25 | | | | |
| 548 | 25 | | | | |
| 549 | 25 | | | | |
| 550 | 25 | | | | |
| 551 | 25 | | | | |
| 552 | 25 | | | | |
| 553 | 25 | | | X | |
| 554 | 25 | | | X | |
| 555 | 25 | | | X | |
| 556 | 25 | | | X | |
| 557 | 25 | | | X | |
| 558 | 25 | | | X | |
| 559 | 25 | | | X | |
| 560 | 25 | | | X | |
| 561 | 25 | | | X | |
| 562 | 25 | | | X | |
| 563 | 25 | | | X | |
| 564 | 25 | | | X | |
| 565 | 25 | | | X | |
| 566 | 25 | | | X | |
| 567 | 25 | | | X | |
| 568 | 25 | | | X | |
| 569 | 25 | | | X | |
| 570 | 25 | | | X | |
| 571 | 25 | | | X | |
| 572 | 25 | | | X | |
| 573 | 25 | | | | |
| 574 | 25 | | | | |
| 575 | 25 | | | | |
| 576 | 25 | | | | |
| 577 | 25 | | | | |
| 578 | 25 | | | | |
| 579 | 25 | | | | |
| 580 | 25 | | | | |
| 581 | 25 | | | | |
| 582 | 21,8 | | | | X |
| 583 | 17,7 | | | | X |
| 584 | 13,5 | | | | X |
| 585 | 9,4 | | | | X |
| 586 | 5,6 | | | | X |
| 587 | 2,1 | | | | X |
| 588 | 0 | X | | | |
| 589 | 0 | X | | | |
| 590 | 0 | X | | | |
| 591 | 0 | X | | | |
| 592 | 0 | X | | | |
| 593 | 0 | X | | | |
| 594 | 0 | X | | | |
| 595 | 0 | X | | | |
| 596 | 0 | X | | | |
| 597 | 0 | X | | | |
| 598 | 0 | X | | | |
| 599 | 0 | X | | | |
| 600 | 0 | X | | | |

3.2.4

Tabuľka Ap 6-30

Tretia etapa WMTC časť 1 trieda 1, ktorá sa uplatňuje na vozidlá (pod-)kategórie L1e-A a L1e-B (vmax ≤ 25 km/h) v studenom alebo zahriatom stave, 541 až 600 s

čas v s

otáčky valca v km/h

fázové indikátory

stop

zrých.

kon. rých.

spom.

541

0

X

542

2,8

X

543

8,1

X

544

14,3

X

545

19,2

X

546

23,5

X

547

25

548

25

549

25

550

25

551

25

552

25

553

25

X

554

25

X

555

25

X

556

25

X

557

25

X

558

25

X

559

25

X

560

25

X

561

25

X

562

25

X

563

25

X

564

25

X

565

25

X

566

25

X

567

25

X

568

25

X

569

25

X

570

25

X

571

25

X

572

25

X

573

25

574

25

575

25

576

25

577

25

578

25

579

25

580

25

581

25

582

21,8

X

583

17,7

X

584

13,5

X

585

9,4

X

586

5,6

X

587

2,1

X

588

0

X

589

0

X

590

0

X

591

0

X

592

0

X

593

0

X

594

0

X

595

0

X

596

0

X

597

0

X

598

0

X

599

0

X

600

0

X

| 3.2.5 | Tabuľka Ap 6-31


  Tretia etapa WMTC časť 1 trieda 1, ktorá sa uplatňuje na vozidlá (pod-)kategórie L1e-A a L1e-B (vmax ≤ 45 km/h) v studenom alebo zahriatom stave, 0 až 180 s











  čas v s | otáčky valca v km/h | fázové indikátory |
| --- | --- | --- | --- |
| stop | zrých. | kon. rých. | spom. |
| 0 | 0 | X | | | |
| 1 | 0 | X | | | |
| 2 | 0 | X | | | |
| 3 | 0 | X | | | |
| 4 | 0 | X | | | |
| 5 | 0 | X | | | |
| 6 | 0 | X | | | |
| 7 | 0 | X | | | |
| 8 | 0 | X | | | |
| 9 | 0 | X | | | |
| 10 | 0 | X | | | |
| 11 | 0 | X | | | |
| 12 | 0 | X | | | |
| 13 | 0 | X | | | |
| 14 | 0 | X | | | |
| 15 | 0 | X | | | |
| 16 | 0 | X | | | |
| 17 | 0 | X | | | |
| 18 | 0 | X | | | |
| 19 | 0 | X | | | |
| 20 | 0 | X | | | |
| 21 | 0 | X | | | |
| 22 | 1 | | X | | |
| 23 | 2,6 | | X | | |
| 24 | 4,8 | | X | | |
| 25 | 7,2 | | X | | |
| 26 | 9,6 | | X | | |
| 27 | 12 | | X | | |
| 28 | 14,3 | | X | | |
| 29 | 16,6 | | X | | |
| 30 | 18,9 | | X | | |
| 31 | 21,2 | | X | | |
| 32 | 23,5 | | X | | |
| 33 | 25,6 | | X | | |
| 34 | 27,1 | | X | | |
| 35 | 28 | | X | | |
| 36 | 28,7 | | X | | |
| 37 | 29,2 | | X | | |
| 38 | 29,8 | | X | | |
| 39 | 30,3 | | | X | |
| 40 | 29,6 | | | X | |
| 41 | 28,7 | | | X | |
| 42 | 27,9 | | | X | |
| 43 | 27,4 | | | X | |
| 44 | 27,3 | | | X | |
| 45 | 27,3 | | | X | |
| 46 | 27,4 | | | X | |
| 47 | 27,5 | | | X | |
| 48 | 27,6 | | | X | |
| 49 | 27,6 | | | X | |
| 50 | 27,6 | | | X | |
| 51 | 27,8 | | | X | |
| 52 | 28,1 | | | X | |
| 53 | 28,5 | | | X | |
| 54 | 28,9 | | | X | |
| 55 | 29,2 | | | X | |
| 56 | 29,4 | | | X | |
| 57 | 29,7 | | | X | |
| 58 | 30 | | | X | |
| 59 | 30,5 | | | X | |
| 60 | 30,6 | | | | X |
| 61 | 29,6 | | | | X |
| 62 | 26,9 | | | | X |
| 63 | 23 | | | | X |
| 64 | 18,6 | | | | X |
| 65 | 14,1 | | | | X |
| 66 | 9,3 | | | | X |
| 67 | 4,8 | | | | X |
| 68 | 1,9 | | | | X |
| 69 | 0 | X | | | |
| 70 | 0 | X | | | |
| 71 | 0 | X | | | |
| 72 | 0 | X | | | |
| 73 | 0 | X | | | |
| 74 | 1,7 | | X | | |
| 75 | 5,8 | | X | | |
| 76 | 11,8 | | X | | |
| 77 | 17,3 | | X | | |
| 78 | 22 | | X | | |
| 79 | 26,2 | | X | | |
| 80 | 29,4 | | X | | |
| 81 | 31,1 | | X | | |
| 82 | 32,9 | | X | | |
| 83 | 34,7 | | X | | |
| 84 | 34,8 | | X | | |
| 85 | 34,8 | | X | | |
| 86 | 34,9 | | X | | |
| 87 | 35,4 | | X | | |
| 88 | 36,2 | | X | | |
| 89 | 37,1 | | X | | |
| 90 | 38 | | X | | |
| 91 | 38,7 | | | X | |
| 92 | 38,9 | | | X | |
| 93 | 38,9 | | | X | |
| 94 | 38,8 | | | X | |
| 95 | 38,5 | | | X | |
| 96 | 38,1 | | | X | |
| 97 | 37,5 | | | X | |
| 98 | 37 | | | X | |
| 99 | 36,7 | | | X | |
| 100 | 36,5 | | | X | |
| 101 | 36,5 | | | X | |
| 102 | 36,6 | | | X | |
| 103 | 36,8 | | | X | |
| 104 | 37 | | | X | |
| 105 | 37,1 | | | X | |
| 106 | 37,3 | | | X | |
| 107 | 37,4 | | | X | |
| 108 | 37,5 | | | X | |
| 109 | 37,4 | | | X | |
| 110 | 36,9 | | | | X |
| 111 | 36 | | | | X |
| 112 | 34,8 | | | | X |
| 113 | 31,9 | | | | X |
| 114 | 29 | | | | X |
| 115 | 26,9 | | | | X |
| 116 | 24,7 | | | X | |
| 117 | 25,4 | | | X | |
| 118 | 26,4 | | | X | |
| 119 | 27,7 | | | X | |
| 120 | 29,4 | | | X | |
| | | | | | |
| 121 | 31,2 | | | X | |
| 122 | 33 | | | X | |
| 123 | 34,4 | | | X | |
| 124 | 35,2 | | | X | |
| 125 | 35,4 | | | | X |
| 126 | 35,2 | | | | X |
| 127 | 34,7 | | | | X |
| 128 | 33,9 | | | | X |
| 129 | 32,4 | | | | X |
| 130 | 29,8 | | | | X |
| 131 | 26,1 | | | | X |
| 132 | 22,1 | | | | X |
| 133 | 18,6 | | | | X |
| 134 | 16,8 | | X | | |
| 135 | 17,7 | | X | | |
| 136 | 21,1 | | X | | |
| 137 | 25,4 | | X | | |
| 138 | 29,2 | | X | | |
| 139 | 31,6 | | X | | |
| 140 | 32,1 | | | | X |
| 141 | 31,6 | | | | X |
| 142 | 30,7 | | | | X |
| 143 | 29,7 | | | | X |
| 144 | 28,1 | | | | X |
| 145 | 25 | | | | X |
| 146 | 20,3 | | | | X |
| 147 | 15 | | | | X |
| 148 | 9,7 | | | | X |
| 149 | 5 | | | | X |
| 150 | 1,6 | | | | X |
| 151 | 0 | X | | | |
| 152 | 0 | X | | | |
| 153 | 0 | X | | | |
| 154 | 0 | X | | | |
| 155 | 0 | X | | | |
| 156 | 0 | X | | | |
| 157 | 0 | X | | | |
| 158 | 0 | X | | | |
| 159 | 0 | X | | | |
| 160 | 0 | X | | | |
| 161 | 0 | X | | | |
| 162 | 0 | X | | | |
| 163 | 0 | X | | | |
| 164 | 0 | X | | | |
| 165 | 0 | X | | | |
| 166 | 0 | X | | | |
| 167 | 0 | X | | | |
| 168 | 0 | X | | | |
| 169 | 0 | X | | | |
| 170 | 0 | X | | | |
| 171 | 0 | X | | | |
| 172 | 0 | X | | | |
| 173 | 0 | X | | | |
| 174 | 0 | X | | | |
| 175 | 0 | X | | | |
| 176 | 0 | X | | | |
| 177 | 0 | X | | | |
| 178 | 0 | X | | | |
| 179 | 0 | X | | | |
| 180 | 0 | X | | | |
| | | | | | |

3.2.5

Tabuľka Ap 6-31

Tretia etapa WMTC časť 1 trieda 1, ktorá sa uplatňuje na vozidlá (pod-)kategórie L1e-A a L1e-B (vmax ≤ 45 km/h) v studenom alebo zahriatom stave, 0 až 180 s

čas v s

otáčky valca v km/h

fázové indikátory

stop

zrých.

kon. rých.

spom.

0

0

X

1

0

X

2

0

X

3

0

X

4

0

X

5

0

X

6

0

X

7

0

X

8

0

X

9

0

X

10

0

X

11

0

X

12

0

X

13

0

X

14

0

X

15

0

X

16

0

X

17

0

X

18

0

X

19

0

X

20

0

X

21

0

X

22

1

X

23

2,6

X

24

4,8

X

25

7,2

X

26

9,6

X

27

12

X

28

14,3

X

29

16,6

X

30

18,9

X

31

21,2

X

32

23,5

X

33

25,6

X

34

27,1

X

35

28

X

36

28,7

X

37

29,2

X

38

29,8

X

39

30,3

X

40

29,6

X

41

28,7

X

42

27,9

X

43

27,4

X

44

27,3

X

45

27,3

X

46

27,4

X

47

27,5

X

48

27,6

X

49

27,6

X

50

27,6

X

51

27,8

X

52

28,1

X

53

28,5

X

54

28,9

X

55

29,2

X

56

29,4

X

57

29,7

X

58

30

X

59

30,5

X

60

30,6

X

61

29,6

X

62

26,9

X

63

23

X

64

18,6

X

65

14,1

X

66

9,3

X

67

4,8

X

68

1,9

X

69

0

X

70

0

X

71

0

X

72

0

X

73

0

X

74

1,7

X

75

5,8

X

76

11,8

X

77

17,3

X

78

22

X

79

26,2

X

80

29,4

X

81

31,1

X

82

32,9

X

83

34,7

X

84

34,8

X

85

34,8

X

86

34,9

X

87

35,4

X

88

36,2

X

89

37,1

X

90

38

X

91

38,7

X

92

38,9

X

93

38,9

X

94

38,8

X

95

38,5

X

96

38,1

X

97

37,5

X

98

37

X

99

36,7

X

100

36,5

X

101

36,5

X

102

36,6

X

103

36,8

X

104

37

X

105

37,1

X

106

37,3

X

107

37,4

X

108

37,5

X

109

37,4

X

110

36,9

X

111

36

X

112

34,8

X

113

31,9

X

114

29

X

115

26,9

X

116

24,7

X

117

25,4

X

118

26,4

X

119

27,7

X

120

29,4

X

121

31,2

X

122

33

X

123

34,4

X

124

35,2

X

125

35,4

X

126

35,2

X

127

34,7

X

128

33,9

X

129

32,4

X

130

29,8

X

131

26,1

X

132

22,1

X

133

18,6

X

134

16,8

X

135

17,7

X

136

21,1

X

137

25,4

X

138

29,2

X

139

31,6

X

140

32,1

X

141

31,6

X

142

30,7

X

143

29,7

X

144

28,1

X

145

25

X

146

20,3

X

147

15

X

148

9,7

X

149

5

X

150

1,6

X

151

0

X

152

0

X

153

0

X

154

0

X

155

0

X

156

0

X

157

0

X

158

0

X

159

0

X

160

0

X

161

0

X

162

0

X

163

0

X

164

0

X

165

0

X

166

0

X

167

0

X

168

0

X

169

0

X

170

0

X

171

0

X

172

0

X

173

0

X

174

0

X

175

0

X

176

0

X

177

0

X

178

0

X

179

0

X

180

0

X

| 3.2.6 | Tabuľka Ap 6-32


  Tretia etapa WMTC časť 1 trieda 1, ktorá sa uplatňuje na vozidlá (pod-)kategórie L1e-A a L1e-B (vmax ≤ 45 km/h) v studenom alebo zahriatom stave, 181 až 360 s











  čas v s | otáčky valca v km/h | fázové indikátory |
| --- | --- | --- | --- |
| stop | zrých. | kon. rých. | spom. |
| 181 | 0 | X | | | |
| 182 | 0 | X | | | |
| 183 | 0 | X | | | |
| 184 | 0 | X | | | |
| 185 | 0,4 | | X | | |
| 186 | 1,8 | | X | | |
| 187 | 5,4 | | X | | |
| 188 | 11,1 | | X | | |
| 189 | 16,7 | | X | | |
| 190 | 21,3 | | X | | |
| 191 | 24,8 | | X | | |
| 192 | 28,4 | | X | | |
| 193 | 31,8 | | X | | |
| 194 | 34,6 | | X | | |
| 195 | 36,3 | | X | | |
| 196 | 37,8 | | X | | |
| 197 | 39,6 | | X | | |
| 198 | 41,3 | | X | | |
| 199 | 43,3 | | X | | |
| 200 | 45 | | | | |
| 201 | 45 | | | | |
| 202 | 45 | | | | |
| 203 | 45 | | | X | |
| 204 | 45 | | | X | |
| 205 | 45 | | | X | |
| 206 | 45 | | | X | |
| 207 | 45 | | | X | |
| 208 | 45 | | | X | |
| 209 | 45 | | | X | |
| 210 | 45 | | | X | |
| 211 | 45 | | | X | |
| 212 | 45 | | | X | |
| 213 | 45 | | | X | |
| 214 | 45 | | | X | |
| 215 | 45 | | | X | |
| 216 | 45 | | | X | |
| 217 | 45 | | | X | |
| 218 | 45 | | | X | |
| 219 | 45 | | | X | |
| 220 | 45 | | | X | |
| 221 | 45 | | | X | |
| 222 | 45 | | | X | |
| 223 | 45 | | | X | |
| 224 | 45 | | | X | |
| 225 | 45 | | | X | |
| 226 | 45 | | | X | |
| 227 | 45 | | | X | |
| 228 | 45 | | | X | |
| 229 | 45 | | | X | |
| 230 | 45 | | | X | |
| 231 | 45 | | | X | |
| 232 | 45 | | | X | |
| 233 | 45 | | | X | |
| 234 | 45 | | | X | |
| 235 | 45 | | | X | |
| 236 | 44,4 | | | X | |
| 237 | 43,5 | | | X | |
| 238 | 43,2 | | | X | |
| 239 | 43,3 | | | X | |
| 240 | 43,7 | | | X | |
| 241 | 43,9 | | | X | |
| 242 | 43,8 | | | | X |
| 243 | 43 | | | | X |
| 244 | 40,9 | | | | X |
| 245 | 36,9 | | | | X |
| 246 | 32,1 | | | | X |
| 247 | 26,6 | | | | X |
| 248 | 21,8 | | | | X |
| 249 | 17,2 | | | | X |
| 250 | 13,7 | | | | X |
| 251 | 10,3 | | | | X |
| 252 | 7 | | | | X |
| 253 | 3,5 | | | | X |
| 254 | 0 | X | | | |
| 255 | 0 | X | | | |
| 256 | 0 | X | | | |
| 257 | 0 | X | | | |
| 258 | 0 | X | | | |
| 259 | 0 | X | | | |
| 260 | 0 | X | | | |
| 261 | 0 | X | | | |
| 262 | 0 | X | | | |
| 263 | 0 | X | | | |
| 264 | 0 | X | | | |
| 265 | 0 | X | | | |
| 266 | 0 | X | | | |
| 267 | 0,5 | | X | | |
| 268 | 2,9 | | X | | |
| 269 | 8,2 | | X | | |
| 270 | 13,2 | | X | | |
| 271 | 17,8 | | X | | |
| 272 | 21,4 | | X | | |
| 273 | 24,1 | | X | | |
| 274 | 26,4 | | X | | |
| 275 | 28,4 | | X | | |
| 276 | 29,9 | | X | | |
| 277 | 30,5 | | | X | |
| 278 | 30,5 | | | X | |
| 279 | 30,3 | | | X | |
| 280 | 30,2 | | | X | |
| 281 | 30,1 | | | X | |
| 282 | 30,1 | | | X | |
| 283 | 30,1 | | | X | |
| 284 | 30,2 | | | X | |
| 285 | 30,2 | | | X | |
| 286 | 30,2 | | | X | |
| 287 | 30,2 | | | X | |
| 288 | 30,5 | | | X | |
| 289 | 31 | | | X | |
| 290 | 31,9 | | | X | |
| 291 | 32,8 | | | X | |
| 292 | 33,7 | | | X | |
| 293 | 34,5 | | | X | |
| 294 | 35,1 | | | X | |
| 295 | 35,5 | | | X | |
| 296 | 35,6 | | | X | |
| 297 | 35,4 | | | X | |
| 298 | 35 | | | X | |
| 299 | 34 | | | X | |
| 300 | 32,4 | | | X | |
| 301 | 30,6 | | | X | |
| 302 | 29 | | | X | |
| 303 | 27,8 | | | X | |
| 304 | 27,2 | | | X | |
| 305 | 26,9 | | | X | |
| 306 | 26,5 | | | X | |
| 307 | 26,1 | | | X | |
| 308 | 25,7 | | | X | |
| 309 | 25,5 | | | X | |
| 310 | 25,7 | | | X | |
| 311 | 26,4 | | | X | |
| 312 | 27,3 | | | X | |
| 313 | 28,1 | | | X | |
| 314 | 27,9 | | | | X |
| 315 | 26 | | | | X |
| 316 | 22,7 | | | | X |
| 317 | 19 | | | | X |
| 318 | 16 | | | | X |
| 319 | 14,6 | | X | | |
| 320 | 15,2 | | X | | |
| 321 | 16,9 | | X | | |
| 322 | 19,3 | | X | | |
| 323 | 22 | | X | | |
| 324 | 24,6 | | X | | |
| 325 | 26,8 | | X | | |
| 326 | 27,9 | | X | | |
| 327 | 28 | | | X | |
| 328 | 27,7 | | | X | |
| 329 | 27,1 | | | X | |
| 330 | 26,8 | | | X | |
| 331 | 26,6 | | | X | |
| 332 | 26,8 | | | X | |
| 333 | 27 | | | X | |
| 334 | 27,2 | | | X | |
| 335 | 27,4 | | | X | |
| 336 | 27,5 | | | X | |
| 337 | 27,7 | | | X | |
| 338 | 27,9 | | | X | |
| 339 | 28,1 | | | X | |
| 340 | 28,3 | | | X | |
| 341 | 28,6 | | | X | |
| 342 | 29,1 | | | X | |
| 343 | 29,6 | | | X | |
| 344 | 30,1 | | | X | |
| 345 | 30,6 | | | X | |
| 346 | 30,8 | | | X | |
| 347 | 30,8 | | | X | |
| 348 | 30,8 | | | X | |
| 349 | 30,8 | | | X | |
| 350 | 30,8 | | | X | |
| 351 | 30,8 | | | X | |
| 352 | 30,8 | | | X | |
| 353 | 30,8 | | | X | |
| 354 | 30,9 | | | X | |
| 355 | 30,9 | | | X | |
| 356 | 30,9 | | | X | |
| 357 | 30,8 | | | X | |
| 358 | 30,4 | | | X | |
| 359 | 29,6 | | | X | |
| 360 | 28,4 | | | X | |

3.2.6

Tabuľka Ap 6-32

Tretia etapa WMTC časť 1 trieda 1, ktorá sa uplatňuje na vozidlá (pod-)kategórie L1e-A a L1e-B (vmax ≤ 45 km/h) v studenom alebo zahriatom stave, 181 až 360 s

čas v s

otáčky valca v km/h

fázové indikátory

stop

zrých.

kon. rých.

spom.

181

0

X

182

0

X

183

0

X

184

0

X

185

0,4

X

186

1,8

X

187

5,4

X

188

11,1

X

189

16,7

X

190

21,3

X

191

24,8

X

192

28,4

X

193

31,8

X

194

34,6

X

195

36,3

X

196

37,8

X

197

39,6

X

198

41,3

X

199

43,3

X

200

45

201

45

202

45

203

45

X

204

45

X

205

45

X

206

45

X

207

45

X

208

45

X

209

45

X

210

45

X

211

45

X

212

45

X

213

45

X

214

45

X

215

45

X

216

45

X

217

45

X

218

45

X

219

45

X

220

45

X

221

45

X

222

45

X

223

45

X

224

45

X

225

45

X

226

45

X

227

45

X

228

45

X

229

45

X

230

45

X

231

45

X

232

45

X

233

45

X

234

45

X

235

45

X

236

44,4

X

237

43,5

X

238

43,2

X

239

43,3

X

240

43,7

X

241

43,9

X

242

43,8

X

243

43

X

244

40,9

X

245

36,9

X

246

32,1

X

247

26,6

X

248

21,8

X

249

17,2

X

250

13,7

X

251

10,3

X

252

7

X

253

3,5

X

254

0

X

255

0

X

256

0

X

257

0

X

258

0

X

259

0

X

260

0

X

261

0

X

262

0

X

263

0

X

264

0

X

265

0

X

266

0

X

267

0,5

X

268

2,9

X

269

8,2

X

270

13,2

X

271

17,8

X

272

21,4

X

273

24,1

X

274

26,4

X

275

28,4

X

276

29,9

X

277

30,5

X

278

30,5

X

279

30,3

X

280

30,2

X

281

30,1

X

282

30,1

X

283

30,1

X

284

30,2

X

285

30,2

X

286

30,2

X

287

30,2

X

288

30,5

X

289

31

X

290

31,9

X

291

32,8

X

292

33,7

X

293

34,5

X

294

35,1

X

295

35,5

X

296

35,6

X

297

35,4

X

298

35

X

299

34

X

300

32,4

X

301

30,6

X

302

29

X

303

27,8

X

304

27,2

X

305

26,9

X

306

26,5

X

307

26,1

X

308

25,7

X

309

25,5

X

310

25,7

X

311

26,4

X

312

27,3

X

313

28,1

X

314

27,9

X

315

26

X

316

22,7

X

317

19

X

318

16

X

319

14,6

X

320

15,2

X

321

16,9

X

322

19,3

X

323

22

X

324

24,6

X

325

26,8

X

326

27,9

X

327

28

X

328

27,7

X

329

27,1

X

330

26,8

X

331

26,6

X

332

26,8

X

333

27

X

334

27,2

X

335

27,4

X

336

27,5

X

337

27,7

X

338

27,9

X

339

28,1

X

340

28,3

X

341

28,6

X

342

29,1

X

343

29,6

X

344

30,1

X

345

30,6

X

346

30,8

X

347

30,8

X

348

30,8

X

349

30,8

X

350

30,8

X

351

30,8

X

352

30,8

X

353

30,8

X

354

30,9

X

355

30,9

X

356

30,9

X

357

30,8

X

358

30,4

X

359

29,6

X

360

28,4

X

| 3.2.7 | Tabuľka Ap 6-33


  Tretia etapa WMTC časť 1 trieda 1, ktorá sa uplatňuje na vozidlá (pod-)kategórie L1e-A a L1e-B (vmax ≤ 45 km/h) v studenom alebo zahriatom stave, 361 až 540 s











  čas v s | otáčky valca v km/h | fázové indikátory |
| --- | --- | --- | --- |
| stop | zrých. | kon. rých. | spom. |
| 361 | 27,1 | | | X | |
| 362 | 26 | | | X | |
| 363 | 25,4 | | | X | |
| 364 | 25,5 | | | X | |
| 365 | 26,3 | | | X | |
| 366 | 27,3 | | | X | |
| 367 | 28,3 | | | X | |
| 368 | 29,2 | | | X | |
| 369 | 29,5 | | | X | |
| 370 | 29,4 | | | X | |
| 371 | 28,9 | | | X | |
| 372 | 28,1 | | | X | |
| 373 | 27,1 | | | X | |
| 374 | 26,3 | | | X | |
| 375 | 25,7 | | | X | |
| 376 | 25,5 | | | X | |
| 377 | 25,6 | | | X | |
| 378 | 25,9 | | | X | |
| 379 | 26,3 | | | X | |
| 380 | 26,9 | | | X | |
| 381 | 27,6 | | | X | |
| 382 | 28,4 | | | X | |
| 383 | 29,3 | | | X | |
| 384 | 30,1 | | | X | |
| 385 | 30,4 | | | X | |
| 386 | 30,2 | | | X | |
| 387 | 29,5 | | | X | |
| 388 | 28,6 | | | X | |
| 389 | 27,9 | | | X | |
| 390 | 27,5 | | | X | |
| 391 | 27,2 | | | X | |
| 392 | 26,9 | | | | X |
| 393 | 26,4 | | | | X |
| 394 | 25,7 | | | | X |
| 395 | 24,9 | | | | X |
| 396 | 21,4 | | | | X |
| 397 | 15,9 | | | | X |
| 398 | 9,9 | | | | X |
| 399 | 4,9 | | | | X |
| 400 | 2,1 | | | | X |
| 401 | 0,9 | | | | X |
| 402 | 0 | X | | | |
| 403 | 0 | X | | | |
| 404 | 0 | X | | | |
| 405 | 0 | X | | | |
| 406 | 0 | X | | | |
| 407 | 0 | X | | | |
| 408 | 1,2 | | X | | |
| 409 | 3,2 | | X | | |
| 410 | 5,9 | | X | | |
| 411 | 8,8 | | X | | |
| 412 | 12 | | X | | |
| 413 | 15,4 | | X | | |
| 414 | 18,9 | | X | | |
| 415 | 22,1 | | X | | |
| 416 | 24,7 | | X | | |
| 417 | 26,8 | | X | | |
| 418 | 28,7 | | X | | |
| 419 | 30,6 | | X | | |
| 420 | 32,4 | | X | | |
| 421 | 34 | | X | | |
| 422 | 35,4 | | X | | |
| 423 | 36,5 | | X | | |
| 424 | 37,5 | | X | | |
| 425 | 38,6 | | X | | |
| 426 | 39,6 | | X | | |
| 427 | 40,7 | | X | | |
| 428 | 41,4 | | X | | |
| 429 | 41,7 | | | X | |
| 430 | 41,4 | | | X | |
| 431 | 40,9 | | | X | |
| 432 | 40,5 | | | X | |
| 433 | 40,2 | | | X | |
| 434 | 40,1 | | | X | |
| 435 | 40,1 | | | X | |
| 436 | 39,8 | | | | X |
| 437 | 38,9 | | | | X |
| 438 | 37,4 | | | | X |
| 439 | 35,8 | | | | X |
| 440 | 34,1 | | | | X |
| 441 | 32,5 | | | | X |
| 442 | 30,9 | | | | X |
| 443 | 29,4 | | | | X |
| 444 | 27,9 | | | | X |
| 445 | 26,5 | | | | X |
| 446 | 25 | | | | X |
| 447 | 23,4 | | | | X |
| 448 | 21,8 | | | | X |
| 449 | 20,3 | | | | X |
| 450 | 19,3 | | | | X |
| 451 | 18,7 | | | | X |
| 452 | 18,3 | | | | X |
| 453 | 17,8 | | | | X |
| 454 | 17,4 | | | | X |
| 455 | 16,8 | | | | X |
| 456 | 16,3 | | | X | |
| 457 | 16,5 | | | X | |
| 458 | 17,6 | | | X | |
| 459 | 19,2 | | | X | |
| 460 | 20,8 | | | X | |
| 461 | 22,2 | | | X | |
| 462 | 23 | | | X | |
| 463 | 23 | | | | X |
| 464 | 22 | | | | X |
| 465 | 20,1 | | | | X |
| 466 | 17,7 | | | | X |
| 467 | 15 | | | | X |
| 468 | 12,1 | | | | X |
| 469 | 9,1 | | | | X |
| 470 | 6,2 | | | | X |
| 471 | 3,6 | | | | X |
| 472 | 1,8 | | | | X |
| 473 | 0,8 | | | | X |
| 474 | 0 | X | | | |
| 475 | 0 | X | | | |
| 476 | 0 | X | | | |
| 477 | 0 | X | | | |
| 478 | 0 | X | | | |
| 479 | 0 | X | | | |
| 480 | 0 | X | | | |
| 481 | 0 | X | | | |
| 482 | 0 | X | | | |
| 483 | 0 | X | | | |
| 484 | 0 | X | | | |
| 485 | 0 | X | | | |
| 486 | 1,4 | | X | | |
| 487 | 4,5 | | X | | |
| 488 | 8,8 | | X | | |
| 489 | 13,4 | | X | | |
| 490 | 17,3 | | X | | |
| 491 | 19,2 | | X | | |
| 492 | 19,7 | | X | | |
| 493 | 19,8 | | X | | |
| 494 | 20,7 | | X | | |
| 495 | 23,7 | | X | | |
| 496 | 27,9 | | X | | |
| 497 | 31,9 | | X | | |
| 498 | 35,4 | | X | | |
| 499 | 36,2 | | | | X |
| 500 | 34,2 | | | | X |
| 501 | 30,2 | | | | X |
| 502 | 27,1 | | | | X |
| 503 | 26,6 | | X | | |
| 504 | 28,6 | | X | | |
| 505 | 32,6 | | X | | |
| 506 | 35,5 | | X | | |
| 507 | 36,6 | | | | X |
| 508 | 34,6 | | | | X |
| 509 | 30 | | | | X |
| 510 | 23,1 | | | | X |
| 511 | 16,7 | | | | X |
| 512 | 10,7 | | | | X |
| 513 | 4,7 | | | | X |
| 514 | 1,2 | | | | X |
| 515 | 0 | X | | | |
| 516 | 0 | X | | | |
| 517 | 0 | X | | | |
| 518 | 0 | X | | | |
| 519 | 3 | | X | | |
| 520 | 8,2 | | X | | |
| 521 | 14,3 | | X | | |
| 522 | 19,3 | | X | | |
| 523 | 23,5 | | X | | |
| 524 | 27,3 | | X | | |
| 525 | 30,8 | | X | | |
| 526 | 33,7 | | X | | |
| 527 | 35,2 | | X | | |
| 528 | 35,2 | | | | X |
| 529 | 32,5 | | | | X |
| 530 | 27,9 | | | | X |
| 531 | 23,2 | | | | X |
| 532 | 18,5 | | | | X |
| 533 | 13,8 | | | | X |
| 534 | 9,1 | | | | X |
| 535 | 4,5 | | | | X |
| 536 | 2,3 | | | | X |
| 537 | 0 | X | | | |
| 538 | 0 | X | | | |
| 539 | 0 | X | | | |
| 540 | 0 | X | | | |

3.2.7

Tabuľka Ap 6-33

Tretia etapa WMTC časť 1 trieda 1, ktorá sa uplatňuje na vozidlá (pod-)kategórie L1e-A a L1e-B (vmax ≤ 45 km/h) v studenom alebo zahriatom stave, 361 až 540 s

čas v s

otáčky valca v km/h

fázové indikátory

stop

zrých.

kon. rých.

spom.

361

27,1

X

362

26

X

363

25,4

X

364

25,5

X

365

26,3

X

366

27,3

X

367

28,3

X

368

29,2

X

369

29,5

X

370

29,4

X

371

28,9

X

372

28,1

X

373

27,1

X

374

26,3

X

375

25,7

X

376

25,5

X

377

25,6

X

378

25,9

X

379

26,3

X

380

26,9

X

381

27,6

X

382

28,4

X

383

29,3

X

384

30,1

X

385

30,4

X

386

30,2

X

387

29,5

X

388

28,6

X

389

27,9

X

390

27,5

X

391

27,2

X

392

26,9

X

393

26,4

X

394

25,7

X

395

24,9

X

396

21,4

X

397

15,9

X

398

9,9

X

399

4,9

X

400

2,1

X

401

0,9

X

402

0

X

403

0

X

404

0

X

405

0

X

406

0

X

407

0

X

408

1,2

X

409

3,2

X

410

5,9

X

411

8,8

X

412

12

X

413

15,4

X

414

18,9

X

415

22,1

X

416

24,7

X

417

26,8

X

418

28,7

X

419

30,6

X

420

32,4

X

421

34

X

422

35,4

X

423

36,5

X

424

37,5

X

425

38,6

X

426

39,6

X

427

40,7

X

428

41,4

X

429

41,7

X

430

41,4

X

431

40,9

X

432

40,5

X

433

40,2

X

434

40,1

X

435

40,1

X

436

39,8

X

437

38,9

X

438

37,4

X

439

35,8

X

440

34,1

X

441

32,5

X

442

30,9

X

443

29,4

X

444

27,9

X

445

26,5

X

446

25

X

447

23,4

X

448

21,8

X

449

20,3

X

450

19,3

X

451

18,7

X

452

18,3

X

453

17,8

X

454

17,4

X

455

16,8

X

456

16,3

X

457

16,5

X

458

17,6

X

459

19,2

X

460

20,8

X

461

22,2

X

462

23

X

463

23

X

464

22

X

465

20,1

X

466

17,7

X

467

15

X

468

12,1

X

469

9,1

X

470

6,2

X

471

3,6

X

472

1,8

X

473

0,8

X

474

0

X

475

0

X

476

0

X

477

0

X

478

0

X

479

0

X

480

0

X

481

0

X

482

0

X

483

0

X

484

0

X

485

0

X

486

1,4

X

487

4,5

X

488

8,8

X

489

13,4

X

490

17,3

X

491

19,2

X

492

19,7

X

493

19,8

X

494

20,7

X

495

23,7

X

496

27,9

X

497

31,9

X

498

35,4

X

499

36,2

X

500

34,2

X

501

30,2

X

502

27,1

X

503

26,6

X

504

28,6

X

505

32,6

X

506

35,5

X

507

36,6

X

508

34,6

X

509

30

X

510

23,1

X

511

16,7

X

512

10,7

X

513

4,7

X

514

1,2

X

515

0

X

516

0

X

517

0

X

518

0

X

519

3

X

520

8,2

X

521

14,3

X

522

19,3

X

523

23,5

X

524

27,3

X

525

30,8

X

526

33,7

X

527

35,2

X

528

35,2

X

529

32,5

X

530

27,9

X

531

23,2

X

532

18,5

X

533

13,8

X

534

9,1

X

535

4,5

X

536

2,3

X

537

0

X

538

0

X

539

0

X

540

0

X

| 3.2.8 | Tabuľka Ap 6-34


  Tretia etapa WMTC časť 1 trieda 1, ktorá sa uplatňuje na vozidlá (pod-)kategórie L1e-A a L1e-B (vmax ≤ 45 km/h) v studenom alebo zahriatom stave, 541 až 600 s











  čas v s | otáčky valca v km/h | fázové indikátory |
| --- | --- | --- | --- |
| stop | zrých. | kon. rých. | spom. |
| 541 | 0 | X | | | |
| 542 | 2,8 | | X | | |
| 543 | 8,1 | | X | | |
| 544 | 14,3 | | X | | |
| 545 | 19,2 | | X | | |
| 546 | 23,5 | | X | | |
| 547 | 27,2 | | X | | |
| 548 | 30,5 | | X | | |
| 549 | 33,1 | | X | | |
| 550 | 35,7 | | X | | |
| 551 | 38,3 | | X | | |
| 552 | 41 | | X | | |
| 553 | 43,6 | | | X | |
| 554 | 43,7 | | | X | |
| 555 | 43,8 | | | X | |
| 556 | 43,9 | | | X | |
| 557 | 44 | | | X | |
| 558 | 44,1 | | | X | |
| 559 | 44,2 | | | X | |
| 560 | 44,3 | | | X | |
| 561 | 44,4 | | | X | |
| 562 | 44,5 | | | X | |
| 563 | 44,6 | | | X | |
| 564 | 44,9 | | | X | |
| 565 | 45 | | | X | |
| 566 | 45 | | | X | |
| 567 | 45 | | | X | |
| 568 | 45 | | | X | |
| 569 | 45 | | | X | |
| 570 | 45 | | | X | |
| 571 | 45 | | | X | |
| 572 | 45 | | | X | |
| 573 | 45 | | | | |
| 574 | 45 | | | | |
| 575 | 45 | | | | |
| 576 | 42,3 | | | | X |
| 577 | 39,5 | | | | X |
| 578 | 36,6 | | | | X |
| 579 | 33,7 | | | | X |
| 580 | 30,1 | | | | X |
| 581 | 26 | | | | X |
| 582 | 21,8 | | | | X |
| 583 | 17,7 | | | | X |
| 584 | 13,5 | | | | X |
| 585 | 9,4 | | | | X |
| 586 | 5,6 | | | | X |
| 587 | 2,1 | | | | X |
| 588 | 0 | X | | | |
| 589 | 0 | X | | | |
| 590 | 0 | X | | | |
| 591 | 0 | X | | | |
| 592 | 0 | X | | | |
| 593 | 0 | X | | | |
| 594 | 0 | X | | | |
| 595 | 0 | X | | | |
| 596 | 0 | X | | | |
| 597 | 0 | X | | | |
| 598 | 0 | X | | | |
| 599 | 0 | X | | | |
| 600 | 0 | X | | | |

3.2.8

Tabuľka Ap 6-34

Tretia etapa WMTC časť 1 trieda 1, ktorá sa uplatňuje na vozidlá (pod-)kategórie L1e-A a L1e-B (vmax ≤ 45 km/h) v studenom alebo zahriatom stave, 541 až 600 s

čas v s

otáčky valca v km/h

fázové indikátory

stop

zrých.

kon. rých.

spom.

541

0

X

542

2,8

X

543

8,1

X

544

14,3

X

545

19,2

X

546

23,5

X

547

27,2

X

548

30,5

X

549

33,1

X

550

35,7

X

551

38,3

X

552

41

X

553

43,6

X

554

43,7

X

555

43,8

X

556

43,9

X

557

44

X

558

44,1

X

559

44,2

X

560

44,3

X

561

44,4

X

562

44,5

X

563

44,6

X

564

44,9

X

565

45

X

566

45

X

567

45

X

568

45

X

569

45

X

570

45

X

571

45

X

572

45

X

573

45

574

45

575

45

576

42,3

X

577

39,5

X

578

36,6

X

579

33,7

X

580

30,1

X

581

26

X

582

21,8

X

583

17,7

X

584

13,5

X

585

9,4

X

586

5,6

X

587

2,1

X

588

0

X

589

0

X

590

0

X

591

0

X

592

0

X

593

0

X

594

0

X

595

0

X

596

0

X

597

0

X

598

0

X

599

0

X

600

0

X

---

(1)  PM = zaradený neutrál, spojka stlačená. K = spojka uvoľnená.

Doplnok 7

Cestné skúšky vozidiel kategórie L vybavených jedným kolesom na poháňanej náprave alebo zdvojenými kolesami na určenie nastavenia skúšobného zariadenia

1   Požiadavky na vodiča

| 1.1 | Vodič musí byť oblečený do (jednodielneho) priliehavého obleku alebo podobného odevu, musí mať ochrannú prilbu, ochranné okuliare, obuv a rukavice. |
| --- | --- |

1.1

Vodič musí byť oblečený do (jednodielneho) priliehavého obleku alebo podobného odevu, musí mať ochrannú prilbu, ochranné okuliare, obuv a rukavice.

| 1.2 | Vodič oblečený a vystrojený podľa opisu v bode 1.1 musí mať hmotnosť 75 kg ± 5 kg a výšku 1,75 m ± 0,05 m. |
| --- | --- |

1.2

Vodič oblečený a vystrojený podľa opisu v bode 1.1 musí mať hmotnosť 75 kg ± 5 kg a výšku 1,75 m ± 0,05 m.

| 1.3 | Vodič sa usadí na sedadlo s chodidlami na stúpačkách a normálne roztiahnutými rukami. Táto poloha vodičovi umožňuje vždy riadne ovládať vozidlo počas skúšok. |
| --- | --- |

1.3

Vodič sa usadí na sedadlo s chodidlami na stúpačkách a normálne roztiahnutými rukami. Táto poloha vodičovi umožňuje vždy riadne ovládať vozidlo počas skúšok.

2   Požiadavky na cestu a okolité podmienky

| 2.1 | Skúšobná dráha musí byť plochá, rovná, priama a s hladkým povrchom. Povrch cesty musí byť suchý a bez prekážok alebo vetrolamov, ktoré by mohli sťažiť meranie jazdného odporu. Sklon povrchu medzi ktorýmikoľvek dvoma bodmi vzdialenými najmenej 2 m nesmie presiahnuť 0,5 %. |
| --- | --- |

2.1

Skúšobná dráha musí byť plochá, rovná, priama a s hladkým povrchom. Povrch cesty musí byť suchý a bez prekážok alebo vetrolamov, ktoré by mohli sťažiť meranie jazdného odporu. Sklon povrchu medzi ktorýmikoľvek dvoma bodmi vzdialenými najmenej 2 m nesmie presiahnuť 0,5 %.

| 2.2 | Počas periód zberu údajov musí byť vietor stály. Rýchlosť vetra a smer vetra sa merajú nepretržite alebo s primeranou frekvenciou na mieste, kde je sila vetra počas dobehu reprezentatívna. |
| --- | --- |

2.2

Počas periód zberu údajov musí byť vietor stály. Rýchlosť vetra a smer vetra sa merajú nepretržite alebo s primeranou frekvenciou na mieste, kde je sila vetra počas dobehu reprezentatívna.

| 2.3 | Podmienky okolia musia byť v rámci týchto limitov:






  — | maximálna rýchlosť vetra: 3 m/s |
| --- | --- | --- |

2.3

Podmienky okolia musia byť v rámci týchto limitov:

—

maximálna rýchlosť vetra: 3 m/s

| — | maximálna rýchlosť vetra v nárazoch: 5 m/s |
| --- | --- |

—

maximálna rýchlosť vetra v nárazoch: 5 m/s

| — | priemerná rýchlosť vetra v smere jazdy: 3 m/s |
| --- | --- |

—

priemerná rýchlosť vetra v smere jazdy: 3 m/s

| — | priemerná rýchlosť bočného vetra: 2 m/s |
| --- | --- |

—

priemerná rýchlosť bočného vetra: 2 m/s

| — | maximálna relatívna vlhkosť: 95 % |
| --- | --- |

—

maximálna relatívna vlhkosť: 95 %

| — | teplota vzduchu: 278,2 K až 308,2 K |
| --- | --- |

—

teplota vzduchu: 278,2 K až 308,2 K

| 2.4 | Štandardné podmienky okolia sú takéto:






  — | tlak P0: 100 kPa |
| --- | --- | --- |

2.4

Štandardné podmienky okolia sú takéto:

—

tlak P0: 100 kPa

| — | teplota T0: 293,2 K |
| --- | --- |

—

teplota T0: 293,2 K

| — | relatívna hustota vzduchu d0: 0,9197 |
| --- | --- |

—

relatívna hustota vzduchu d0: 0,9197

| — | objemová hmotnosť vzduchu ρ0: 1,189 kg/m3 |
| --- | --- |

—

objemová hmotnosť vzduchu ρ0: 1,189 kg/m3

| 2.5 | Relatívna hustota vzduchu počas skúšky vozidla vypočítaná podľa vzorca Ap 7-1 sa nesmie líšiť o viac než 7,5 % od hustoty vzduchu za štandardných podmienok. |
| --- | --- |

2.5

Relatívna hustota vzduchu počas skúšky vozidla vypočítaná podľa vzorca Ap 7-1 sa nesmie líšiť o viac než 7,5 % od hustoty vzduchu za štandardných podmienok.

| 2.6 | Relatívna hustota vzduchu dT sa vypočíta pomocou tohto vzorca:

  Rovnica Ap 7-1:




  kde: | d0 je referenčná relatívna hustota vzduchu v referenčných podmienkach (1,189 kg/m3) |
| --- | --- | --- |

2.6

Relatívna hustota vzduchu dT sa vypočíta pomocou tohto vzorca:

Rovnica Ap 7-1:

Formula

kde:

d0 je referenčná relatívna hustota vzduchu v referenčných podmienkach (1,189 kg/m3)

| | pT je stredný tlak okolia počas skúšky v kPa; |
| --- | --- |

pT je stredný tlak okolia počas skúšky v kPa;

| | p0 je referenčný tlak okolia (101,3 kPa); |
| --- | --- |

p0 je referenčný tlak okolia (101,3 kPa);

| | TT je stredná teplota okolia počas skúšky v K; |
| --- | --- |

TT je stredná teplota okolia počas skúšky v K;

| | T0 je referenčná teplota okolia (293,2 K). |
| --- | --- |

T0 je referenčná teplota okolia (293,2 K).

3   Kondicionovanie skúšobného vozidla

3.1   Skúšobné vozidlo musí zodpovedať podmienkam opísaným v bode 1 doplnku 8.

3.2   Pri inštalovaní meracích prístrojov na skúšobnom vozidle sa musí dbať na to, aby sa minimalizovali ich účinky na rozloženie zaťaženia medzi kolesami. Pri inštalovaní snímača rýchlosti mimo vozidla sa musí dbať na to, aby sa minimalizovala dodatočná aerodynamická strata.

3.3.   Kontroly

V súlade so špecifikáciami výrobcu pre uvažované použitie sa vykonávajú tieto kontroly: kolesá, ráfiky kolies, pneumatiky (značka, typ a tlak), geometria prednej nápravy, nastavenie bŕzd (odstránenie nežiaduceho odporu), mazanie prednej a zadnej nápravy, nastavenie zavesenia náprav a svetlej výšky vozidla atď. Kontroluje sa, či počas voľnobehu nenastáva elektrické brzdenie.

4   Špecifikované rýchlosti dobehu

| 4.1 | Čas dobehu sa musí merať s rýchlosťami od v1 po v2, ako sú špecifikované v tabuľke Ap 7-1, v závislosti od triedy vozidla vymedzenej v bode 4.3 prílohy II. |
| --- | --- |

4.1

Čas dobehu sa musí merať s rýchlosťami od v1 po v2, ako sú špecifikované v tabuľke Ap 7-1, v závislosti od triedy vozidla vymedzenej v bode 4.3 prílohy II.

| 4.2 | Tabuľka Ap 7-1


  Počiatočná a koncová rýchlosť merania času dobehu









  Maximálna konštrukčná rýchlosť (km/h) | Špecifikovaná cieľová rýchlosť vozidla
  vj v (km/h) | v1 v (km/h) | v2 v (km/h) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ≤ 25 km/h |
| | 20 | 25 | 15 |
| | 15 | 20 | 10 |
| | 10 | 15 | 5 |
| ≤ 45 km/h |
| | 40 | 45 | 35 |
| | 30 | 35 | 25 |
| | 20 | 25 | 15 |
| 45 < maximálna konštrukčná rýchlosť ≤ 130 km/h a > 130 km/h |
| | 120 | 130*/ | 110 |
| | 100 | 110*/ | 90 |
| | 80 | 90*/ | 70 |
| | 60 | 70 | 50 |
| | 40 | 45 | 35 |
| | 20 | 25 | 15 |

4.2

Tabuľka Ap 7-1

Počiatočná a koncová rýchlosť merania času dobehu

Maximálna konštrukčná rýchlosť (km/h)

Špecifikovaná cieľová rýchlosť vozidla

vj v (km/h)

v1 v (km/h)

v2 v (km/h)

≤ 25 km/h

20

25

15

15

20

10

10

15

5

≤ 45 km/h

40

45

35

30

35

25

20

25

15

45 < maximálna konštrukčná rýchlosť ≤ 130 km/h a > 130 km/h

120

130*/

110

100

110*/

90

80

90*/

70

60

70

50

40

45

35

20

25

15

| 4.3 | Pri overovaní jazdného odporu v súlade s bodom 5.2.2.3.2 možno skúšku vykonať pri vj ± 5 km/h za predpokladu, že sa zabezpečí presnosť merania času dobehu podľa bodu 4.5.7 prílohy II. |
| --- | --- |

4.3

Pri overovaní jazdného odporu v súlade s bodom 5.2.2.3.2 možno skúšku vykonať pri vj ± 5 km/h za predpokladu, že sa zabezpečí presnosť merania času dobehu podľa bodu 4.5.7 prílohy II.

5   Meranie času dobehu

| 5.1 | Po perióde zahrievania vozidlo zrýchli na počiatočnú rýchlosť dobehu, keď sa začne merať čas dobehu. |
| --- | --- |

5.1

Po perióde zahrievania vozidlo zrýchli na počiatočnú rýchlosť dobehu, keď sa začne merať čas dobehu.

| 5.2 | Keďže preradenie na neutrál môže byť z hľadiska konštrukcie vozidla nebezpečné a komplikované, dobeh sa môže vykonávať výlučne s uvoľnenou spojkou. Vozidlá, ktoré nemajú prostriedky na prerušenie prenášanej ťažnej sily motora pred dobehom, môžu byť ťahané iným prostriedkom, kým nedosiahnu počiatočnú rýchlosť dobehu. Keď sa skúška dobehu opakuje na vozidlovom dynamometri, prevodovka a spojka musia byť v rovnakom stave ako pri skúške na ceste. |
| --- | --- |

5.2

Keďže preradenie na neutrál môže byť z hľadiska konštrukcie vozidla nebezpečné a komplikované, dobeh sa môže vykonávať výlučne s uvoľnenou spojkou. Vozidlá, ktoré nemajú prostriedky na prerušenie prenášanej ťažnej sily motora pred dobehom, môžu byť ťahané iným prostriedkom, kým nedosiahnu počiatočnú rýchlosť dobehu. Keď sa skúška dobehu opakuje na vozidlovom dynamometri, prevodovka a spojka musia byť v rovnakom stave ako pri skúške na ceste.

| 5.3 | Riadidlami vozidla sa pohybuje čo možno najmenej a brzdy sa nepoužijú, až kým sa neskončí perióda merania dobehu. |
| --- | --- |

5.3

Riadidlami vozidla sa pohybuje čo možno najmenej a brzdy sa nepoužijú, až kým sa neskončí perióda merania dobehu.

| 5.4 | Prvý čas dobehu dobehu Δtai zodpovedajúci špecifikovanej rýchlosti vj sa meria ako čas, za ktorý vozidlo spomalí z vj + Δv na vj – Δv. |
| --- | --- |

5.4

Prvý čas dobehu dobehu Δtai zodpovedajúci špecifikovanej rýchlosti vj sa meria ako čas, za ktorý vozidlo spomalí z vj + Δv na vj – Δv.

| 5.5 | Postup opísaný v bodoch 5.1 až 5.4 sa zopakuje v opačnom smere, aby sa odmeral sa druhý čas dobehu Δtbi. |
| --- | --- |

5.5

Postup opísaný v bodoch 5.1 až 5.4 sa zopakuje v opačnom smere, aby sa odmeral sa druhý čas dobehu Δtbi.

| 5.6 | Priemerný čas Δti dvoch časov dobehu Δtai a Δtbi sa vypočíta pomocou tejto rovnice:

  Rovnica Ap 7-2: |
| --- | --- |

5.6

Priemerný čas Δti dvoch časov dobehu Δtai a Δtbi sa vypočíta pomocou tejto rovnice:

Rovnica Ap 7-2:

Formula

| 5.7 | Vykonajú sa aspoň štyri skúšky a priemerný čas dobehu sa vypočíta ΔTj podľa tejto rovnice:

  Rovnica Ap 7-3: |
| --- | --- |

5.7

Vykonajú sa aspoň štyri skúšky a priemerný čas dobehu sa vypočíta ΔTj podľa tejto rovnice:

Rovnica Ap 7-3:

Formula

| 5.8 | Skúšky sa vykonávajú dovtedy, kým sa nedosiahne štatistická presnosť P, ktorá sa rovná alebo je nižšia ako 3 % (P ≤ 3 %).
  Štatistická presnosť P (v %) sa vypočíta pomocou tejto rovnice: | Rovnica Ap 7-4:




  kde: | t je koeficient uvedený v tabuľke Ap 7-2; |
| --- | --- | --- | --- |

5.8

Skúšky sa vykonávajú dovtedy, kým sa nedosiahne štatistická presnosť P, ktorá sa rovná alebo je nižšia ako 3 % (P ≤ 3 %).

Štatistická presnosť P (v %) sa vypočíta pomocou tejto rovnice:

Rovnica Ap 7-4:

Formula

kde:

t je koeficient uvedený v tabuľke Ap 7-2;

| | s je štandardná odchýlka daná touto rovnicou: |
| --- | --- |

s je štandardná odchýlka daná touto rovnicou:

| | Rovnica Ap 7-5:




  kde:
  n je počet skúšok.

  Tabuľka Ap 7-2


  Koeficienty štatistickej presnosti








  n | t | |
| --- | --- | --- | --- |
| 4 | 3,2 | 1,60 |
| 5 | 2,8 | 1,25 |
| 6 | 2,6 | 1,06 |
| 7 | 2,5 | 0,94 |
| 8 | 2,4 | 0,85 |
| 9 | 2,3 | 0,77 |
| 10 | 2,3 | 0,73 |
| 11 | 2,2 | 0,66 |
| 12 | 2,2 | 0,64 |
| 13 | 2,2 | 0,61 |
| 14 | 2,2 | 0,59 |
| 15 | 2,2 | 0,57 |

Rovnica Ap 7-5:

Formula

kde:

n je počet skúšok.

Tabuľka Ap 7-2

Koeficienty štatistickej presnosti

n

t

Formula

4

3,2

1,60

5

2,8

1,25

6

2,6

1,06

7

2,5

0,94

8

2,4

0,85

9

2,3

0,77

10

2,3

0,73

11

2,2

0,66

12

2,2

0,64

13

2,2

0,61

14

2,2

0,59

15

2,2

0,57

| 5.9 | Pri opakovaní skúšky sa musí dbať na to, aby sa pred dobehom dodržal rovnaký postup zahrievania a rovnaká štartovacia rýchlosť dobehu. |
| --- | --- |

5.9

Pri opakovaní skúšky sa musí dbať na to, aby sa pred dobehom dodržal rovnaký postup zahrievania a rovnaká štartovacia rýchlosť dobehu.

| 5.10 | Časy dobehu pre niekoľko špecifikovaných rýchlostí možno merať pri nepretržitom dobehu. V tom prípade sa dobeh musí opakovať po dodržaní rovnakého postupu zahrievania a rovnakej štartovacej rýchlosti dobehu. |
| --- | --- |

5.10

Časy dobehu pre niekoľko špecifikovaných rýchlostí možno merať pri nepretržitom dobehu. V tom prípade sa dobeh musí opakovať po dodržaní rovnakého postupu zahrievania a rovnakej štartovacej rýchlosti dobehu.

| 5.11 | Čas dobehu sa zaznamená. Vzorový formulár záznamu je uvedený v nariadení o administratívnych požiadavkách. |
| --- | --- |

5.11

Čas dobehu sa zaznamená. Vzorový formulár záznamu je uvedený v nariadení o administratívnych požiadavkách.

6   Spracovanie údajov

6.1   Výpočet sily jazdného odporu

| 6.1.1 | Sila jazdného odporu Fj v newtonoch pri špecifikovanej rýchlosti vj sa vypočíta pomocou tejto rovnice:

  Rovnica Ap 7-6:




  kde:
  mref= referenčná hmotnosť (kg);
  Δv= odchýlka rýchlosti vozidla (km/h);
  Δt= vypočítaný rozdiel medzi časmi dobehu (s); |
| --- | --- |

6.1.1

Sila jazdného odporu Fj v newtonoch pri špecifikovanej rýchlosti vj sa vypočíta pomocou tejto rovnice:

Rovnica Ap 7-6:

Formula

kde:

mref= referenčná hmotnosť (kg);

Δv= odchýlka rýchlosti vozidla (km/h);

Δt= vypočítaný rozdiel medzi časmi dobehu (s);

| 6.2.1 | Sila jazdného odporu Fj sa koriguje v súlade s bodom 6.2. |
| --- | --- |

6.2.1

Sila jazdného odporu Fj sa koriguje v súlade s bodom 6.2.

6.2   Prispôsobenie krivky jazdného odporu

Sila jazdného odporu F sa vypočíta takto:

| 6.2.1 | Táto rovnica sa prispôsobí súboru údajov Fj uvedených v bode 4 a údajov vj v bode 6.1 získaných lineárnou regresiou na určenie koeficientov f0 a f2,

  Rovnica Ap7-7: |
| --- | --- |

6.2.1

Táto rovnica sa prispôsobí súboru údajov Fj uvedených v bode 4 a údajov vj v bode 6.1 získaných lineárnou regresiou na určenie koeficientov f0 a f2,

Rovnica Ap7-7:

Formula

| 6.2.2 | Takto určené koeficienty f0 a f2 sa skorigujú na štandardné podmienky okolia pomocou týchto rovníc: | Rovnica Ap 7-8: |
| --- | --- | --- |

6.2.2

Takto určené koeficienty f0 a f2 sa skorigujú na štandardné podmienky okolia pomocou týchto rovníc:

Rovnica Ap 7-8:

Formula

| | Rovnica Ap 7-9:




  kde:
  K0 sa určí na základe empirických údajov pre skúšky konkrétneho vozidla a pneumatík alebo, ak nie sú k dispozícii informácie, predpokladá sa takto: . |
| --- | --- |

Rovnica Ap 7-9:

Formula

kde:

K0 sa určí na základe empirických údajov pre skúšky konkrétneho vozidla a pneumatík alebo, ak nie sú k dispozícii informácie, predpokladá sa takto: Formula.

6.3   Cieľová sila jazdného odporu F* pre nastavenie vozidlového dynamometra

Cieľová sila jazdného odporu F*(v0) na vozidlovom dynamometri pri referenčnej rýchlosti vozidla v0 v newtonoch sa určuje s použitím tejto rovnice:

Rovnica Ap 7-10:

Formula

Doplnok 8

Cestné skúšky vozidiel kategórie L vybavených dvoma alebo viacerými kolesami na poháňaných nápravách na určenie nastavenia skúšobného zariadenia

1.   Príprava vozidla

1.1   Zábeh

Vozidlo musí byť v normálnom prevádzkovom stave a normálnom stave nastavenia po zábehu najmenej 300 km. Pneumatiky sa zabehávajú súčasne s vozidlom alebo musia mať hĺbku drážky dezénu v rozmedzí 90 až 50 % pôvodnej hĺbky drážky dezénu.

1.2   Kontroly

V súlade so špecifikáciami výrobcu sa pre uvažované použitie vykonávajú tieto kontroly: kolesá, ráfiky kolies, pneumatiky (značka, typ a tlak), geometria prednej nápravy, nastavenie bŕzd (odstránenie nežiaduceho odporu), mazanie prednej a zadnej nápravy, nastavenie zavesenia náprav a svetlej výšky vozidla atď. Kontroluje sa, či počas voľnobehu nenastáva elektrické brzdenie.

1.3   Príprava skúšky

| 1.3.1 | Vozidlo sa zaťaží na svoju skúšobnú hmotnosť vrátane vodiča a meracieho zariadenia, ktorá je rovnomerne rozložená v ložných priestoroch. |
| --- | --- |

1.3.1

Vozidlo sa zaťaží na svoju skúšobnú hmotnosť vrátane vodiča a meracieho zariadenia, ktorá je rovnomerne rozložená v ložných priestoroch.

| 1.3.2 | Okná vozidla musia byť zatvorené. Všetky kryty klimatizačných systémov, svetlometov atď. musia byť zatvorené. |
| --- | --- |

1.3.2

Okná vozidla musia byť zatvorené. Všetky kryty klimatizačných systémov, svetlometov atď. musia byť zatvorené.

| 1.3.3 | Skúšobné vozidlo musí byť čisté, riadne udržiavané a používané. |
| --- | --- |

1.3.3

Skúšobné vozidlo musí byť čisté, riadne udržiavané a používané.

| 1.3.4 | Bezprostredne pred skúškou sa vozidlo vhodným spôsobom uvedie na normálnu prevádzkovú teplotu. |
| --- | --- |

1.3.4

Bezprostredne pred skúškou sa vozidlo vhodným spôsobom uvedie na normálnu prevádzkovú teplotu.

| 1.3.5 | Pri inštalovaní meracích prístrojov na skúšobnom vozidle sa musí dbať na to, aby sa minimalizovali ich účinky na rozloženie zaťaženia medzi kolesami. Pri inštalovaní snímača rýchlosti mimo skúšobného vozidla sa musí dbať na to, aby sa minimalizovala dodatočná aerodynamická strata. |
| --- | --- |

1.3.5

Pri inštalovaní meracích prístrojov na skúšobnom vozidle sa musí dbať na to, aby sa minimalizovali ich účinky na rozloženie zaťaženia medzi kolesami. Pri inštalovaní snímača rýchlosti mimo skúšobného vozidla sa musí dbať na to, aby sa minimalizovala dodatočná aerodynamická strata.

2.   Špecifikovaná rýchlosť vozidla v

Špecifikovaná rýchlosť je potrebná na určenie jazdného odporu pri referenčnej rýchlosti z krivky jazdného odporu. Na určenie jazdného odporu ako funkcie rýchlosti vozidla okolo referenčnej rýchlosti v0 sa odmerajú jazdné odpory pri špecifikovanej rýchlosti v. Popri referenčných rýchlostiach sa odmerajú najmenej štyri až päť bodov udávajúcich špecifikované rýchlosti. Kalibrácia indikátora zaťaženia uvedená v bode 2.2 doplnku 3 sa vykoná pri platnej referenčnej rýchlosti vozidla (vj) uvedenej v tabuľke Ap 8-1.

Tabuľka Ap 8-1

Špecifikované rýchlosti vozidla na vykonanie skúšky trvania dobehu, ako aj určená referenčná rýchlosť vozidla vj v závislosti od maximálnej konštrukčnej rýchlosti (vmax) vozidla

| Kategória
  vmax. | Rýchlosť vozidla (km/h) |
| --- | --- |
| > 130 | 120 (2) | 100 | 80 (1) | 60 | 40 | 20 |
| ISO 130 – 100 | 90 | 80 (1) | 60 | 40 | 20 | — |
| ISO 100 – 70 | 60 | 50 (1) | 40 | 30 | 20 | — |
| 70 – 45 | 50 (2) | 40 (1) | 30 | 20 | — | — |
| 45 – 25 | | 40 | 30 (1) | 20 | | |
| ≤ 25 km/h | | | | 20 | 15 (1) | 10 |

Kategória

vmax.

Rýchlosť vozidla (km/h)

> 130

120 (2)

100

80 (1)

60

40

20

ISO 130 – 100

90

80 (1)

60

40

20

—

ISO 100 – 70

60

50 (1)

40

30

20

—

70 – 45

50 (2)

40 (1)

30

20

—

—

45 – 25

40

30 (1)

20

≤ 25 km/h

20

15 (1)

10

3.   Zmena energie počas dobehu

3.1   Určenie celkového jazdného odporu

3.1.1   Meracie vybavenie a presnosť

Prípustná chyba merania musí byť pri meraní času menšia ako 0,1 sekundy a pri meraní rýchlosti menšia ako ± 0,5 km/h. Vozidlo a vozidlový dynamometer sa uvedú na stabilizovanú prevádzkovú teplotu, aby sa podmienky podobali podmienkam na ceste.

3.1.2   Skúšobný postup

3.1.2.1   Vozidlo zrýchli na rýchlosť o 5 km/h vyššiu, ako je rýchlosť, pri ktorej začína meranie.

3.1.2.2   Zaradí sa neutrálny prevodový stupeň alebo sa odpojí zdroj energie.

3.1.2.3   Odmeria sa čas t1 potrebný na spomalenie vozidla z rýchlosti:

Formula na Formula

kde:

| | Δv < 5 km/h pre menovitú rýchlosť vozidla < 50 km/h; |
| --- | --- |

Δv < 5 km/h pre menovitú rýchlosť vozidla < 50 km/h;

| | Δv < 10 km/h pre menovitú rýchlosť vozidla > 50 km/h. |
| --- | --- |

Δv < 10 km/h pre menovitú rýchlosť vozidla > 50 km/h.

3.1.2.4   Rovnaká skúška sa vykoná v opačnom smere a odmeria sa čas t2.

3.1.2.5   Vezme sa priemer ti dvoch časov t1 a t2.

3.1.2.6   Tieto skúšky sa opakujú dovtedy, kým štatistická presnosť (p) priemeru:

Rovnica Ap 8-1:

Formula

Štatistická presnosť (p) je definovaná rovnicou:

Rovnica Ap 8-2:

Formula nie je vyššia než 4 % (p ≤ 4 %)

kde:

| | t je koeficient uvedený v tabuľke Ap 8-2; |
| --- | --- |

t je koeficient uvedený v tabuľke Ap 8-2;

| | s je štandardná odchýlka. |
| --- | --- |

s je štandardná odchýlka.

Rovnica Ap 8-3:

Formula

n je počet skúšok

Tabuľka Ap 8-2

Faktory t a t/√n v závislosti od počtu vykonaných skúšok dobehu

| n | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| t | 3,2 | 2,8 | 2,6 | 2,5 | 2,4 | 2,3 | 2,3 |
| t/√n | 1,6 | 1,25 | 1,06 | 0,94 | 0,85 | 0,77 | 0,73 |

n

4

5

6

7

8

9

10

t

3,2

2,8

2,6

2,5

2,4

2,3

2,3

t/√n

1,6

1,25

1,06

0,94

0,85

0,77

0,73

3.1.2.7   Výpočet sily jazdného odporu

Sila jazdného odporu F pri stanovenej rýchlosti vozidla v sa vypočíta takto:

Rovnica Ap 8-4:

Formula

kde:

m
  ref
  = referenčná hmotnosť (kg);

Δv= odchýlka rýchlosti vozidla (km/h);

Δt= vypočítaný rozdiel medzi časmi dobehu (s);

3.1.2.8   Jazdný odpor určený na dráhe sa koriguje na referenčné podmienky okolia takto:

Rovnica Ap 8-5:

Formula

Rovnica Ap 8-6:

Formula

kde:

| | RR je valivý odpor pri rýchlosti v (N); |
| --- | --- |

RR je valivý odpor pri rýchlosti v (N);

| | RAERO je aerodynamický odpor pri rýchlosti v (N); |
| --- | --- |

RAERO je aerodynamický odpor pri rýchlosti v (N);

| | RT je (N); |
| --- | --- |

RT je Formula (N);

| | KR korekčný faktor teploty valivého odporu, ktorý sa rovná: ; |
| --- | --- |

KR korekčný faktor teploty valivého odporu, ktorý sa rovná: Formula;

| | t je teplota okolia skúšobnej dráhy v °C |
| --- | --- |

t je teplota okolia skúšobnej dráhy v °C

| | t0 je referenčná teplota okolia (293,2 K); |
| --- | --- |

t0 je referenčná teplota okolia (293,2 K);

| | dt je hustota vzduchu v skúšobných podmienkach (kg/m3); |
| --- | --- |

dt je hustota vzduchu v skúšobných podmienkach (kg/m3);

| | d0 je hustota vzduchu v referenčných podmienkach (293,2 K, 101,3 kPa) = 1,189 kg/m3. |
| --- | --- |

d0 je hustota vzduchu v referenčných podmienkach (293,2 K, 101,3 kPa) = 1,189 kg/m3.

Pomery RR/RT a RAERO/RT udáva výrobca vozidla na základe údajov, ktoré má spoločnosť bežne k dispozícii, a k spokojnosti technickej služby. Ak tieto hodnoty nie sú k dispozícii, alebo ak technická služba alebo schvaľovací orgán tieto hodnoty neakceptuje, možno pre uvedený pomer medzi valivým a celkovým odporom použiť tieto údaje:

Rovnica Ap 8-7:

Formula

kde:

m
  HP je skúšobná hmotnosť a koeficienty a a b pre jednotlivé rýchlosti sú uvedené v tejto tabuľke:

Tabuľka Ap 8-3

Koeficienty a a b na výpočet pomeru valivého odporu

| v (km/h) | a | b |
| --- | --- | --- |
| 20 | 7,24 · 10–5 | 0,82 |
| 40 | 1,59 · 10–4 | 0,54 |
| 60 | 1,96 · 10–4 | 0,33 |
| 80 | 1,85 · 10–4 | 0,23 |
| 100 | 1,63 · 10–4 | 0,18 |
| 120 | 1,57 · 10–4 | 0,14 |

v (km/h)

a

b

20

7,24 · 10–5

0,82

40

1,59 · 10–4

0,54

60

1,96 · 10–4

0,33

80

1,85 · 10–4

0,23

100

1,63 · 10–4

0,18

120

1,57 · 10–4

0,14

3.2   Nastavenie vozidlového dynamometra

Účelom tohto postupu je simulovať na dynamometri celkový jazdný odpor pri danej rýchlosti.

3.2.1   Meracie vybavenie a presnosť

Meracie vybavenie je podobné ako na skúšobnej dráhe a zodpovedá bodu 4.5.7 prílohy II a bodu 1.3.5 tohto doplnku.

3.2.2   Skúšobný postup

| 3.2.2.1 | Vozidlo sa umiestni na vozidlový dynamometer. |
| --- | --- |

3.2.2.1

Vozidlo sa umiestni na vozidlový dynamometer.

| 3.2.2.2 | Pneumatiky hnacích kolies sa nahustia (zastudena) na tlak potrebný pre vozidlový dynamometer. |
| --- | --- |

3.2.2.2

Pneumatiky hnacích kolies sa nahustia (zastudena) na tlak potrebný pre vozidlový dynamometer.

| 3.2.2.3 | Ekvivalentná zotrvačná hmotnosť vozidlového dynamometra sa nastaví v súlade s tabuľkou Ap 8-4.






  3.2.2.3.1 | Tabuľka Ap 8-4


  Určenie ekvivalentnej zotrvačnej hmotnosti vozidla kategórie L vybaveného dvoma alebo viacerými kolesami na poháňaných nápravách







  Referenčná hmotnosť (mref)
  (kg) | Ekvivalentná zotrvačná hmotnosť (mi)
  (kg) |
| --- | --- | --- | --- |
| mref ≤ 105 | 100 |
| 105 < mref ≤ 115 | 110 |
| 115 < mref ≤ 125 | 120 |
| 125 < mref ≤ 135 | 130 |
| 135 < mref ≤ 150 | 140 |
| 150 < mref ≤ 165 | 150 |
| 165 < mref ≤ 185 | 170 |
| 185 < mref ≤ 205 | 190 |
| 205 < mref ≤ 225 | 210 |
| 225 < mref ≤ 245 | 230 |
| 245 < mref ≤ 270 | 260 |
| 270 < mref ≤ 300 | 280 |
| 300 < mref ≤ 330 | 310 |
| 330 < mref ≤ 360 | 340 |
| 360 < mref ≤ 395 | 380 |
| 395 < mref ≤ 435 | 410 |
| 435 < mref ≤ 480 | 450 |
| 480 < mref ≤ 540 | 510 |
| 540 < mref ≤ 600 | 570 |
| 600 < mref ≤ 650 | 620 |
| 650 < mref ≤ 710 | 680 |
| 710 < mref ≤ 770 | 740 |
| 770 < mref ≤ 820 | 800 |
| 820 < mref ≤ 880 | 850 |
| 880 < mref ≤ 940 | 910 |
| 940 < mref ≤ 990 | 960 |
| 990 < mref ≤ 1 050 | 1 020 |
| 1 050 < mref ≤ 1 110 | 1 080 |
| 1 110 < mref ≤ 1 160 | 1 130 |
| 1 160 < mref ≤ 1 220 | 1 190 |
| 1 220 < mref ≤ 1 280 | 1 250 |
| 1 280 < mref ≤ 1 330 | 1 300 |
| 1 330 < mref ≤ 1 390 | 1 360 |
| 1 390 < mref ≤ 1 450 | 1 420 |
| 1 450 < mref ≤ 1 500 | 1 470 |
| 1 500 < mref ≤ 1 560 | 1 530 |
| 1 560 < mref ≤ 1 620 | 1 590 |
| 1 620 < mref ≤ 1 670 | 1 640 |
| 1 670 < mref ≤ 1 730 | 1 700 |
| 1 730 < mref ≤ 1 790 | 1 760 |
| 1 790 < mref ≤ 1 870 | 1 810 |
| 1 870 < mref ≤ 1 980 | 1 930 |
| 1 980 < mref ≤ 2 100 | 2 040 |
| 2 100 < mref ≤ 2 210 | 2 150 |
| 2 210 < mref ≤ 2 320 | 2 270 |
| 2 320 < mref ≤ 2 440 | 2 380 |
| 2 440 < RM | 2 490 |

3.2.2.3

Ekvivalentná zotrvačná hmotnosť vozidlového dynamometra sa nastaví v súlade s tabuľkou Ap 8-4.

3.2.2.3.1

Tabuľka Ap 8-4

Určenie ekvivalentnej zotrvačnej hmotnosti vozidla kategórie L vybaveného dvoma alebo viacerými kolesami na poháňaných nápravách

Referenčná hmotnosť (mref)

(kg)

Ekvivalentná zotrvačná hmotnosť (mi)

(kg)

mref ≤ 105

100

105 < mref ≤ 115

110

115 < mref ≤ 125

120

125 < mref ≤ 135

130

135 < mref ≤ 150

140

150 < mref ≤ 165

150

165 < mref ≤ 185

170

185 < mref ≤ 205

190

205 < mref ≤ 225

210

225 < mref ≤ 245

230

245 < mref ≤ 270

260

270 < mref ≤ 300

280

300 < mref ≤ 330

310

330 < mref ≤ 360

340

360 < mref ≤ 395

380

395 < mref ≤ 435

410

435 < mref ≤ 480

450

480 < mref ≤ 540

510

540 < mref ≤ 600

570

600 < mref ≤ 650

620

650 < mref ≤ 710

680

710 < mref ≤ 770

740

770 < mref ≤ 820

800

820 < mref ≤ 880

850

880 < mref ≤ 940

910

940 < mref ≤ 990

960

990 < mref ≤ 1 050

1 020

1 050 < mref ≤ 1 110

1 080

1 110 < mref ≤ 1 160

1 130

1 160 < mref ≤ 1 220

1 190

1 220 < mref ≤ 1 280

1 250

1 280 < mref ≤ 1 330

1 300

1 330 < mref ≤ 1 390

1 360

1 390 < mref ≤ 1 450

1 420

1 450 < mref ≤ 1 500

1 470

1 500 < mref ≤ 1 560

1 530

1 560 < mref ≤ 1 620

1 590

1 620 < mref ≤ 1 670

1 640

1 670 < mref ≤ 1 730

1 700

1 730 < mref ≤ 1 790

1 760

1 790 < mref ≤ 1 870

1 810

1 870 < mref ≤ 1 980

1 930

1 980 < mref ≤ 2 100

2 040

2 100 < mref ≤ 2 210

2 150

2 210 < mref ≤ 2 320

2 270

2 320 < mref ≤ 2 440

2 380

2 440 < RM

2 490

| 3.2.2.4 | Vozidlo a vozidlový dynamometer sa uvedú na stabilizovanú prevádzkovú teplotu, aby sa podmienky podobali podmienkam na ceste. |
| --- | --- |

3.2.2.4

Vozidlo a vozidlový dynamometer sa uvedú na stabilizovanú prevádzkovú teplotu, aby sa podmienky podobali podmienkam na ceste.

| 3.2.2.5 | Vykonajú sa operácie uvedené v bode 3.1.2 s výnimkou operácií uvedených v bodoch 3.1.2.4 a 3.1.2.5. |
| --- | --- |

3.2.2.5

Vykonajú sa operácie uvedené v bode 3.1.2 s výnimkou operácií uvedených v bodoch 3.1.2.4 a 3.1.2.5.

| 3.2.2.6. | Brzdy sa nastavia tak, aby reprodukovali korigovaný jazdný odpor (pozri bod 3.1.2.8) a zohľadňovali referenčnú hmotnosť. Môže sa to urobiť vypočítaním stredného korigovaného času dobehu na ceste z rýchlosti v1 na rýchlosť v2 a reprodukovaním rovnakého času na dynamometri takto:

  Rovnica Ap 8-8: |
| --- | --- |

3.2.2.6.

Brzdy sa nastavia tak, aby reprodukovali korigovaný jazdný odpor (pozri bod 3.1.2.8) a zohľadňovali referenčnú hmotnosť. Môže sa to urobiť vypočítaním stredného korigovaného času dobehu na ceste z rýchlosti v1 na rýchlosť v2 a reprodukovaním rovnakého času na dynamometri takto:

Rovnica Ap 8-8:

Formula

| 3.2.2.7 | Určí sa výkon Pa absorbovaný skúšobným zariadením, aby sa rovnaký celkový jazdný odpor toho istého vozidla mohol reprodukovať v rôznych dňoch alebo na rôznych vozidlových dynamometroch rovnakého typu. |
| --- | --- |

3.2.2.7

Určí sa výkon Pa absorbovaný skúšobným zariadením, aby sa rovnaký celkový jazdný odpor toho istého vozidla mohol reprodukovať v rôznych dňoch alebo na rôznych vozidlových dynamometroch rovnakého typu.

---

(1)  platná referenčná rýchlosť vozidla vj

(2)  ak vozidlo môže dosiahnuť rýchlosť vozidla

Doplnok 9

Vysvetľujúca poznámka o postupe radenia prevodových stupňov pri skúške typu I

0   Úvod

V tejto vysvetľujúcej poznámke sa vysvetľujú v nej záležitosti, ktoré sú uvedené alebo opísané v tomto nariadení vrátane jeho príloh alebo doplnkov, a s ním súvisiace záležitosti, pokiaľ ide o postup radenia prevodových stupňov.

1   Prístup

| 1.1 | Vývoj postupu radenia prevodových stupňov vychádza z analýzy bodov radenia v prevádzkových údajoch. Na stanovenie všeobecných korelácií medzi technickými špecifikáciami vozidiel a rýchlostí pri radení sa otáčky motora normalizovali na využiteľné pásmo medzi menovitými otáčkami a voľnobežnými otáčkami. |
| --- | --- |

1.1

Vývoj postupu radenia prevodových stupňov vychádza z analýzy bodov radenia v prevádzkových údajoch. Na stanovenie všeobecných korelácií medzi technickými špecifikáciami vozidiel a rýchlostí pri radení sa otáčky motora normalizovali na využiteľné pásmo medzi menovitými otáčkami a voľnobežnými otáčkami.

| 1.2 | V druhom kroku sa určili konečné rýchlosti (rýchlosť vozidla, ako aj normalizované otáčky motora) na radenie nižších a vyšších prevodových stupňov a zaznamenali sa v samostatnej tabuľke. Priemery týchto rýchlostí pre každý prevodový stupeň a vozidlo sa vypočítali a uviedli do súvislosti s technickými špecifikáciami vozidiel. |
| --- | --- |

1.2

V druhom kroku sa určili konečné rýchlosti (rýchlosť vozidla, ako aj normalizované otáčky motora) na radenie nižších a vyšších prevodových stupňov a zaznamenali sa v samostatnej tabuľke. Priemery týchto rýchlostí pre každý prevodový stupeň a vozidlo sa vypočítali a uviedli do súvislosti s technickými špecifikáciami vozidiel.

| 1.3 | Výsledky týchto analýz a výpočtov možno zhrnúť takto:






  a) | režim radenia prevodových stupňov záleží skôr od otáčok motora než od rýchlosti vozidla; |
| --- | --- | --- |

1.3

Výsledky týchto analýz a výpočtov možno zhrnúť takto:

a)

režim radenia prevodových stupňov záleží skôr od otáčok motora než od rýchlosti vozidla;

| b) | najlepšia korelácia medzi rýchlosťami radenia a technickými údajmi sa zistila pri normalizovaných otáčkach motora a pomere výkonu k hmotnosti [maximálny stály menovitý výkon/(hmotnosť v pohotovostnom stave + 75 kg)]; |
| --- | --- |

b)

najlepšia korelácia medzi rýchlosťami radenia a technickými údajmi sa zistila pri normalizovaných otáčkach motora a pomere výkonu k hmotnosti [maximálny stály menovitý výkon/(hmotnosť v pohotovostnom stave + 75 kg)];

| c) | zostávajúce odchýlky nie je možné vysvetliť inými technickými údajmi alebo inými prevodovými pomermi. S najväčšou pravdepodobnosťou ich spôsobujú rozdielne podmienky premávky a správanie jednotlivých vodičov; |
| --- | --- |

c)

zostávajúce odchýlky nie je možné vysvetliť inými technickými údajmi alebo inými prevodovými pomermi. S najväčšou pravdepodobnosťou ich spôsobujú rozdielne podmienky premávky a správanie jednotlivých vodičov;

| d) | najlepšia aproximácia medzi rýchlosťami radenia a pomerom výkonu k hmotnosti sa zistila pre exponenciálne funkcie; |
| --- | --- |

d)

najlepšia aproximácia medzi rýchlosťami radenia a pomerom výkonu k hmotnosti sa zistila pre exponenciálne funkcie;

| e) | matematická funkcia radenia pre prvý prevodový stupeň je značne nižšia ako pre všetky ostatné prevodové stupne; |
| --- | --- |

e)

matematická funkcia radenia pre prvý prevodový stupeň je značne nižšia ako pre všetky ostatné prevodové stupne;

| f) | rýchlosti radenia pre všetky ostatné prevodové stupne možno aproximovať jednou spoločnou matematickou funkciou; |
| --- | --- |

f)

rýchlosti radenia pre všetky ostatné prevodové stupne možno aproximovať jednou spoločnou matematickou funkciou;

| g) | medzi päťstupňovými a šesťstupňovými prevodovkami sa nezistili žiadne rozdiely; |
| --- | --- |

g)

medzi päťstupňovými a šesťstupňovými prevodovkami sa nezistili žiadne rozdiely;

| h) | režim radenia prevodových stupňov v Japonsku sa značne odlišuje od rovnakého typu radenia v Európskej únii (EÚ) a Spojených štátoch amerických (USA). |
| --- | --- |

h)

režim radenia prevodových stupňov v Japonsku sa značne odlišuje od rovnakého typu radenia v Európskej únii (EÚ) a Spojených štátoch amerických (USA).

| 1.4 | S cieľom nájsť vyvážený kompromis medzi týmito troma regiónmi sa vypočítala nová aproximačná funkcia pre normalizované rýchlosti radenia na vyšší prevodový stupeň vo vzťahu k pomeru výkonu a hmotnosti ako vážený priemer krivky EÚ/USA (s 2/3 váhou) a japonskej krivky (s 1/3 váhou), ktorej výsledkom sú tieto rovnice rýchlostí radenia vyšších prevodových stupňov pri normalizovaných otáčkach motora: | Rovnica Ap 9-1: Normalizované otáčky radenia vyšších prevodových stupňov na 1. prevodovom stupni (prevodový stupeň 1) |
| --- | --- | --- |

1.4

S cieľom nájsť vyvážený kompromis medzi týmito troma regiónmi sa vypočítala nová aproximačná funkcia pre normalizované rýchlosti radenia na vyšší prevodový stupeň vo vzťahu k pomeru výkonu a hmotnosti ako vážený priemer krivky EÚ/USA (s 2/3 váhou) a japonskej krivky (s 1/3 váhou), ktorej výsledkom sú tieto rovnice rýchlostí radenia vyšších prevodových stupňov pri normalizovaných otáčkach motora:

Rovnica Ap 9-1: Normalizované otáčky radenia vyšších prevodových stupňov na 1. prevodovom stupni (prevodový stupeň 1)

Formula

| | Rovnica Ap 9-2: Normalizované otáčky radenia vyšších prevodových stupňov na prevodovom stupni > 1 |
| --- | --- |

Rovnica Ap 9-2: Normalizované otáčky radenia vyšších prevodových stupňov na prevodovom stupni > 1

Formula

2.   Príklad výpočtu

2.1   Na obrázku Ap 9-1 je znázornený príklad schémy radenia prevodových stupňov pre malé vozidlo:

| a) | plné čiary zobrazujú používanie prevodových stupňov v akceleračných fázach; |
| --- | --- |

a)

plné čiary zobrazujú používanie prevodových stupňov v akceleračných fázach;

| b) | bodkované čiarky zobrazujú body radenia nižších prevodových stupňov v deceleračných fázach; |
| --- | --- |

b)

bodkované čiarky zobrazujú body radenia nižších prevodových stupňov v deceleračných fázach;

| c) | vo fázach jazdy konštantnou rýchlosťou je možné používať celý rozsah rýchlostí medzi rýchlosťou pre radenie smerom nadol a nahor. |
| --- | --- |

c)

vo fázach jazdy konštantnou rýchlosťou je možné používať celý rozsah rýchlostí medzi rýchlosťou pre radenie smerom nadol a nahor.

2.2   Ak sa v priebehu fáz jazdy konštantnou rýchlosťou rýchlosť vozidla postupne zvyšuje, rýchlosti pre radenie vyšších prevodových stupňov (v1→2, v2→3a vi→i+1) v km/h možno vypočítať pomocou týchto rovníc:

| | Rovnica Ap 9-3: |
| --- | --- |

Rovnica Ap 9-3:

Formula

| | Rovnica Ap 9-4: |
| --- | --- |

Rovnica Ap 9-4:

Formula

| | Rovnica Ap 9-5:


  , i = 3 to ng |
| --- | --- |

Rovnica Ap 9-5:

Formula, i = 3 to ng

Obrázok Ap 9-1:

Príklad schémy radenia prevodových stupňov – Používanie prevodových stupňov vo fázach decelerácie a jazdy konštantnou rýchlosťou

Image

Používanie prevodových stupňov v akceleračných fázach

Image

S cieľom poskytnúť technickej službe väčšiu pružnosť a zabezpečiť jazdné vlastnosti by sa regresné funkcie radenia prevodových stupňov mali považovať za najnižšie limity. Vyššie otáčky motora sú prípustné v ktorejkoľvek fáze cyklu.

3   Fázové indikátory

3.1   V snahe predísť rôznym výkladom použitia rovníc radenia prevodových stupňov a zlepšiť tak porovnateľnosť skúšky, k rýchlostným profilom cyklov sa priradili indikátory pevných fáz. Špecifikácia fázových indikátorov vychádza z definície štyroch jazdných režimov Výskumného ústavu automobilovej dopravy Japonska (JARI), ako sa uvádza v tejto tabuľke:

Tabuľka Ap 9-1:

Definícia jazdných režimov

| 4 režimy | Definícia |
| --- | --- |
| Režim voľnobehu | rýchlosť vozidla < 5 km/h a
  – 0,5 km/h/s (– 0,139 m/s2) < akcelerácia < 0,5 km/h/s (0,139 m/s2) |
| Režim akcelerácie | akcelerácia > 0,5 km/h/s (0,139 m/s2) |
| Režim decelerácie | akcelerácia < – 0,5 km/h/s (– 0,139 m/s2) |
| Režim jazdy konštantnou rýchlosťou | rýchlosť vozidla ≥ 5 km/h a
  – 0,5 km/h/s (– 0,139 m/s2) < akcelerácia < 0,5 km/h/s (0,139 m/s2) |

4 režimy

Definícia

Režim voľnobehu

rýchlosť vozidla < 5 km/h a

– 0,5 km/h/s (– 0,139 m/s2) < akcelerácia < 0,5 km/h/s (0,139 m/s2)

Režim akcelerácie

akcelerácia > 0,5 km/h/s (0,139 m/s2)

Režim decelerácie

akcelerácia < – 0,5 km/h/s (– 0,139 m/s2)

Režim jazdy konštantnou rýchlosťou

rýchlosť vozidla ≥ 5 km/h a

– 0,5 km/h/s (– 0,139 m/s2) < akcelerácia < 0,5 km/h/s (0,139 m/s2)

3.2   Potom sa indikátory zmenili, aby v priebehu relatívne homogénnych častí cyklu nedochádzalo k častým zmenám a aby sa zlepšili jazdné vlastnosti. Obrázok Ap 9-2 znázorňuje príklad z 1. časti cyklu.

Obrázok Ap 9-2:

Príklad zmenených fázových indikátorov

Image

4   Príklad výpočtu

| 4.1 | Príklad vstupných údajov potrebných na výpočet rýchlostí radenia je uvedený v tabuľke Ap 9-2. Rýchlosti pre radenie vyšších prevodových stupňov vo fázach akcelerácie pre prvý prevodový stupeň a vyššie prevodové stupne sa vypočítajú pomocou rovníc 9-1 a 9-2. Denormalizáciu otáčok motora možno vykonať pomocou rovnice

  . |
| --- | --- |

4.1

Formula

| 4.2 | Rýchlosti pre radenie nižších prevodových stupňov vo fázach decelerácie možno vypočítať pomocou rovníc 9-3 a 9-4. Ako prevodové pomery možno použiť hodnoty ndv uvedené v tabuľke Ap 9-2. Tieto hodnoty možno použiť aj na výpočet zodpovedajúcich rýchlostí vozidla (

  . Výsledky sú uvedené v tabuľkách Ap 9-3 a Ap 9-4. |
| --- | --- |

4.2

Formula

| 4.3 | S cieľom prešetriť, či možno tieto algoritmy radenia zjednodušiť, a najmä či možno otáčky motora nahradiť rýchlosťou vozidla sa vykonali doplňujúce analýzy a výpočty. Analýza ukázala, že rýchlosti vozidla nemožno zosúladiť s prevádzkovými údajmi týkajúcimi sa radenia. |
| --- | --- |

4.3

S cieľom prešetriť, či možno tieto algoritmy radenia zjednodušiť, a najmä či možno otáčky motora nahradiť rýchlosťou vozidla sa vykonali doplňujúce analýzy a výpočty. Analýza ukázala, že rýchlosti vozidla nemožno zosúladiť s prevádzkovými údajmi týkajúcimi sa radenia.

| 4.3.1 | Tabuľka Ap 9-2:


  Vstupné údaje na výpočet otáčok motora a rýchlosti vozidla pri radení







  Položka | Vstupné údaje |
| --- | --- | --- |
| Zdvihový objem motora v cm3 | 600 |
| Pn v kW | 72 |
| mk v kg | 199 |
| s v min–1 | 11 800 |
| nidle v min–1 | 1 150 |
| ndv1
   (1) | 133,66 |
| ndv2 | 94,91 |
| ndv3 | 76,16 |
| ndv4 | 65,69 |
| ndv5 | 58,85 |
| ndv6 | 54,04 |
| pmr (2) v kW/t | 262,8 |

4.3.1

Tabuľka Ap 9-2:

Vstupné údaje na výpočet otáčok motora a rýchlosti vozidla pri radení

Položka

Vstupné údaje

Zdvihový objem motora v cm3

600

Pn v kW

72

mk v kg

199

s v min–1

11 800

nidle v min–1

1 150

ndv1
   (1)

133,66

ndv2

94,91

ndv3

76,16

ndv4

65,69

ndv5

58,85

ndv6

54,04

pmr (2) v kW/t

262,8

| 4.3.2 | Tabuľka Ap 9-3:


  Rýchlosti radenia pre akceleračné fázy prvý prevodový stupeň a vyššie prevodové stupne (pozri tabuľku Ap 9-1) | |
| --- | --- | --- |
| Jazdné režimy EÚ/USA/Japonska | n_akc_max (1) n_akc_max (i) |
| n_norm (3) v % | 24,9 | 34,9 |
| n v min–1 | 3 804 | 4 869 |

4.3.2

Tabuľka Ap 9-3:

Rýchlosti radenia pre akceleračné fázy prvý prevodový stupeň a vyššie prevodové stupne (pozri tabuľku Ap 9-1)

Jazdné režimy EÚ/USA/Japonska

n_akc_max (1) n_akc_max (i)

n_norm (3) v %

24,9

34,9

n v min–1

3 804

4 869

| 4.3.3 | Tabuľka Ap 9-4:


  Otáčky motora a rýchlosti vozidla pri radení podľa tabuľky Ap 9-2










  Radenie | Jazdné správanie v EÚ/USA/Japonsku |
| --- | --- | --- |
| v v (km/h) | n_norm (i)
  v % | n v min–1 |
| Radenie na vyššie prevodové stupne | 1→2 | 28,5 | 24,9 | 3 804 |
| 2→3 | 51,3 | 34,9 | 4 869 |
| 3→4 | 63,9 | 34,9 | 4 869 |
| 4→5 | 74,1 | 34,9 | 4 869 |
| 5→6 | 82,7 | 34,9 | 4 869 |
| Radenie na nižšie prevodové stupne | 2→cl (4) | 15,5 | 3,0 | 1 470 |
| 3→2 | 28,5 | 9,6 | 2 167 |
| 4→3 | 51,3 | 20,8 | 3 370 |
| 5→4 | 63,9 | 24,5 | 3 762 |
| 6→5 | 74,1 | 26,8 | 4 005 |

4.3.3

Tabuľka Ap 9-4:

Otáčky motora a rýchlosti vozidla pri radení podľa tabuľky Ap 9-2

Radenie

Jazdné správanie v EÚ/USA/Japonsku

v v (km/h)

n_norm (i)

v %

n v min–1

Radenie na vyššie prevodové stupne

1→2

28,5

24,9

3 804

2→3

51,3

34,9

4 869

3→4

63,9

34,9

4 869

4→5

74,1

34,9

4 869

5→6

82,7

34,9

4 869

Radenie na nižšie prevodové stupne

2→cl (4)

15,5

3,0

1 470

3→2

28,5

9,6

2 167

4→3

51,3

20,8

3 370

5→4

63,9

24,5

3 762

6→5

74,1

26,8

4 005

---

(1)  ndv je pomer medzi otáčkami motora v min-1 a rýchlosťou vozidla v km/h

(2)  pmr je pomer výkonu k hmotnosti vypočítaný z

1.

(3)  n_norm je hodnota vypočítaná s použitím rovníc Ap 9-1 a Ap 9-2.

(4)  „cl“ (Clutch-off) je časovanie uvoľnenia spojky.

Doplnok 10

Skúšky na typové schválenie typu náhradného zariadenia na reguláciu znečistenia pre vozidlá kategórie L ako samostatné technické jednotky

1   Rozsah pôsobnosti doplnku

Tento doplnok sa uplatňuje na typové schvaľovanie samostatných technických jednotiek v zmysle článku 23 ods. 10 nariadenia (EÚ) č. 168/2013 o zariadeniach na reguláciu znečistenia montovaných ako náhradné diely na jeden typ alebo viac typov vozidiel kategórie L.

2   Vymedzenie pojmov

| 2.1 | „Pôvodné zariadenia na reguláciu znečistenia“ sú zariadenia na reguláciu znečistenia vrátane kyslíkových snímačov, typov katalyzátorov výfukových splodín, súprav katalyzátorov výfukových splodín, filtrov tuhých častíc alebo nádržiek s aktívnym uhlím na reguláciu emisií z odparovania, ktorých sa týka typové schválenie a ktoré boli pôvodne dodané pre schválené vozidlo; |
| --- | --- |

2.1

„Pôvodné zariadenia na reguláciu znečistenia“ sú zariadenia na reguláciu znečistenia vrátane kyslíkových snímačov, typov katalyzátorov výfukových splodín, súprav katalyzátorov výfukových splodín, filtrov tuhých častíc alebo nádržiek s aktívnym uhlím na reguláciu emisií z odparovania, ktorých sa týka typové schválenie a ktoré boli pôvodne dodané pre schválené vozidlo;

| 2.2 | „náhradné zariadenia na reguláciu znečistenia“ sú zariadenia na reguláciu znečistenia vrátane kyslíkových snímačov, typov katalyzátorov výfukových splodín, súprav katalyzátorov výfukových splodín, filtrov tuhých častíc alebo nádržiek s aktívnym uhlím na reguláciu emisií z odparovania, ktoré sú určené na výmenu pôvodných zariadení na reguláciu znečistenia na určitom type vozidla so zreteľom na environmentálne vlastnosti a výkon pohonnej jednotky schválené v súlade s týmto doplnkom a ktoré môžu byť typovo schválené ako samostatná technická jednotka v súlade s nariadením (EÚ) č. 168/2013; |
| --- | --- |

2.2

„náhradné zariadenia na reguláciu znečistenia“ sú zariadenia na reguláciu znečistenia vrátane kyslíkových snímačov, typov katalyzátorov výfukových splodín, súprav katalyzátorov výfukových splodín, filtrov tuhých častíc alebo nádržiek s aktívnym uhlím na reguláciu emisií z odparovania, ktoré sú určené na výmenu pôvodných zariadení na reguláciu znečistenia na určitom type vozidla so zreteľom na environmentálne vlastnosti a výkon pohonnej jednotky schválené v súlade s týmto doplnkom a ktoré môžu byť typovo schválené ako samostatná technická jednotka v súlade s nariadením (EÚ) č. 168/2013;

3   Žiadosť o typové schválenie environmentálnych vlastností

| 3.1 | Žiadosť o schválenie typu náhradného zariadenia na reguláciu znečistenia ako samostatnej technickej jednotky predkladá výrobca systému alebo jeho oprávnený zástupca. |
| --- | --- |

3.1

Žiadosť o schválenie typu náhradného zariadenia na reguláciu znečistenia ako samostatnej technickej jednotky predkladá výrobca systému alebo jeho oprávnený zástupca.

| 3.2 | Vzor informačného dokumentu je uvedený v článku 27 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 168/2013. |
| --- | --- |

3.2

Vzor informačného dokumentu je uvedený v článku 27 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 168/2013.

| 3.3 | Pre každý typ náhradného zariadenia na reguláciu znečistenia, pre ktorý sa vyžaduje schválenie, musia byť k žiadosti o typové schválenie priložené tieto dokumenty v troch vyhotoveniach s týmito údajmi:






  3.3.1 | opis typov vozidiel, pre ktoré je určené zariadenie, z hľadiska jeho charakteristík; |
| --- | --- | --- |

3.3

Pre každý typ náhradného zariadenia na reguláciu znečistenia, pre ktorý sa vyžaduje schválenie, musia byť k žiadosti o typové schválenie priložené tieto dokumenty v troch vyhotoveniach s týmito údajmi:

3.3.1

opis typov vozidiel, pre ktoré je určené zariadenie, z hľadiska jeho charakteristík;

| 3.3.2 | čísla a/alebo symboly špecifické pre typ pohonu a typ vozidla; |
| --- | --- |

3.3.2

čísla a/alebo symboly špecifické pre typ pohonu a typ vozidla;

| 3.3.3 | opis náhradného katalyzátora výfukových splodín s uvedením relatívnej polohy každého z jeho komponentov spolu s montážnymi pokynmi; |
| --- | --- |

3.3.3

opis náhradného katalyzátora výfukových splodín s uvedením relatívnej polohy každého z jeho komponentov spolu s montážnymi pokynmi;

| 3.3.4 | výkresy každého komponentu na uľahčenie umiestnenia a identifikácie a vyhlásenie o použitých materiáloch. Na týchto výkresoch sa uvádza aj plánované umiestnenie povinnej značky typového schválenia. |
| --- | --- |

3.3.4

výkresy každého komponentu na uľahčenie umiestnenia a identifikácie a vyhlásenie o použitých materiáloch. Na týchto výkresoch sa uvádza aj plánované umiestnenie povinnej značky typového schválenia.

| 3.4 | Technickej službe zodpovednej za skúšky typového schválenia sa predkladá toto:






  3.4.1 | Vozidlo(-á) typu schváleného v súlade s týmto doplnkom vybavené novým pôvodným typom zariadenia na reguláciu znečistenia. Tieto vozidlá vyberá žiadateľ so súhlasom technickej služby k spokojnosti schvaľovacieho orgánu. Musí(-ia) spĺňať požiadavky skúšky typu I uvedené v prílohe II. |
| --- | --- | --- |

3.4

Technickej službe zodpovednej za skúšky typového schválenia sa predkladá toto:

3.4.1

Vozidlo(-á) typu schváleného v súlade s týmto doplnkom vybavené novým pôvodným typom zariadenia na reguláciu znečistenia. Tieto vozidlá vyberá žiadateľ so súhlasom technickej služby k spokojnosti schvaľovacieho orgánu. Musí(-ia) spĺňať požiadavky skúšky typu I uvedené v prílohe II.

| 3.4.2 | Skúšobné vozidlá musia mať bezchybný systém regulácie znečistenia a byť riadne udržiavané a používané; každé nadmerné opotrebovanie alebo neprávne fungovanie pôvodného dielu súvisiaceho s emisiami sa musí opraviť alebo vymeniť. Skúšobné vozidlá sa pred vykonaním emisnej skúšky správne vyladia a nastavia podľa špecifikácií výrobcu. |
| --- | --- |

3.4.2

Skúšobné vozidlá musia mať bezchybný systém regulácie znečistenia a byť riadne udržiavané a používané; každé nadmerné opotrebovanie alebo neprávne fungovanie pôvodného dielu súvisiaceho s emisiami sa musí opraviť alebo vymeniť. Skúšobné vozidlá sa pred vykonaním emisnej skúšky správne vyladia a nastavia podľa špecifikácií výrobcu.

| 3.4.3 | Jedna vzorka typu náhradného zariadenia na reguláciu znečistenia. Táto vzorka musí byť zreteľne a nezmazateľne označená obchodným menom alebo značkou žiadateľa a obchodným označením katalyzátora. |
| --- | --- |

3.4.3

Jedna vzorka typu náhradného zariadenia na reguláciu znečistenia. Táto vzorka musí byť zreteľne a nezmazateľne označená obchodným menom alebo značkou žiadateľa a obchodným označením katalyzátora.

4   Požiadavky

4.1   Všeobecné požiadavky

Návrh, konštrukcia a montáž náhradného typu zariadenia na reguláciu znečistenia musí byť taká, aby:

| 4.1.1 | vozidlo spĺňalo požiadavky tohto nariadenia za bežných podmienok používania, a najmä bez ohľadu na akékoľvek vibrácie, ktorým môže by vystavené; |
| --- | --- |

4.1.1

vozidlo spĺňalo požiadavky tohto nariadenia za bežných podmienok používania, a najmä bez ohľadu na akékoľvek vibrácie, ktorým môže by vystavené;

| 4.1.2 | náhradné zariadenie na reguláciu znečistenia preukazovalo primeranú odolnosť voči javom korózie, ktorej je vystavené, s primeraným zohľadnením bežných podmienok používania vozidla; |
| --- | --- |

4.1.2

náhradné zariadenie na reguláciu znečistenia preukazovalo primeranú odolnosť voči javom korózie, ktorej je vystavené, s primeraným zohľadnením bežných podmienok používania vozidla;

| 4.1.3 | nebola znížená svetlá výška pod pôvodným typom zariadenia na reguláciu znečistenia a aby nebol zmenšený uhol, v ktorom sa vozidlo môže nakloniť; |
| --- | --- |

4.1.3

nebola znížená svetlá výška pod pôvodným typom zariadenia na reguláciu znečistenia a aby nebol zmenšený uhol, v ktorom sa vozidlo môže nakloniť;

| 4.1.4 | povrch zariadenia nedosahoval príliš vysoké teploty; |
| --- | --- |

4.1.4

povrch zariadenia nedosahoval príliš vysoké teploty;

| 4.1.5 | na obrysoch zariadenia neboli žiadne výbežky alebo ostré hrany; |
| --- | --- |

4.1.5

na obrysoch zariadenia neboli žiadne výbežky alebo ostré hrany;

| 4.1.6 | tlmiče otrasov a zavesenie mali primeranú vzdialenosť; |
| --- | --- |

4.1.6

tlmiče otrasov a zavesenie mali primeranú vzdialenosť;

| 4.1.7 | bola zabezpečená primeraná bezpečná vzdialenosť potrubí; |
| --- | --- |

4.1.7

bola zabezpečená primeraná bezpečná vzdialenosť potrubí;

| 4.1.8 | bolo náhradné zariadenie na reguláciu znečistenia odolné proti nárazu takým spôsobom, ktorý je zlučiteľný s požiadavkami jasne definovanej údržby a montáže; |
| --- | --- |

4.1.8

bolo náhradné zariadenie na reguláciu znečistenia odolné proti nárazu takým spôsobom, ktorý je zlučiteľný s požiadavkami jasne definovanej údržby a montáže;

| 4.1.9 | ak pôvodné zariadenie na reguláciu znečistenia zahŕňa tepelnú ochranu, náhradné zariadenie na reguláciu znečistenia obsahovalo rovnocennú ochranu; |
| --- | --- |

4.1.9

ak pôvodné zariadenie na reguláciu znečistenia zahŕňa tepelnú ochranu, náhradné zariadenie na reguláciu znečistenia obsahovalo rovnocennú ochranu;

| 4.1.10 | ak boli kyslíková(-é) sonda(-y) a iné snímače alebo ovládače pôvodne namontované na výfukovom potrubí, náhradný typ zariadenia na reguláciu znečistenia musí byť namontovaný presne v tej istej polohe ako pôvodné zariadenie na reguláciu znečistenia a poloha kyslíkovej(-ých) sondy (sond) a ostatných snímačov alebo ovládačov na výfukovom potrubí sa nesmie zmeniť. |
| --- | --- |

4.1.10

ak boli kyslíková(-é) sonda(-y) a iné snímače alebo ovládače pôvodne namontované na výfukovom potrubí, náhradný typ zariadenia na reguláciu znečistenia musí byť namontovaný presne v tej istej polohe ako pôvodné zariadenie na reguláciu znečistenia a poloha kyslíkovej(-ých) sondy (sond) a ostatných snímačov alebo ovládačov na výfukovom potrubí sa nesmie zmeniť.

4.2   Požiadavky týkajúce sa emisií

| 4.2.1 | Vozidlo uvedené v bode 3.4.1 vybavené náhradným zariadením na reguláciu znečistenia typu, pre ktorý sa vyžaduje typové schválenie, musí prejsť skúškami stanovenými v prílohách II a VI (v závislosti od typového schválenia vozidla) (1).






  4.2.1.1 | Hodnotenie emisií znečisťujúcich látok z vozidla vybaveného náhradnými zariadeniami na reguláciu znečistenia
  Požiadavky týkajúce sa výfukových emisií alebo emisií z odparovania sa považujú za splnené, ak skúšobné vozidlo vybavené náhradným zariadením na reguláciu znečistenia spĺňa limitné hodnoty uvedené v prílohe VI k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013 (podľa typového schválenia vozidla) (1). |
| --- | --- | --- |

4.2.1

Vozidlo uvedené v bode 3.4.1 vybavené náhradným zariadením na reguláciu znečistenia typu, pre ktorý sa vyžaduje typové schválenie, musí prejsť skúškami stanovenými v prílohách II a VI (v závislosti od typového schválenia vozidla) (1).

4.2.1.1

Hodnotenie emisií znečisťujúcich látok z vozidla vybaveného náhradnými zariadeniami na reguláciu znečistenia

Požiadavky týkajúce sa výfukových emisií alebo emisií z odparovania sa považujú za splnené, ak skúšobné vozidlo vybavené náhradným zariadením na reguláciu znečistenia spĺňa limitné hodnoty uvedené v prílohe VI k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013 (podľa typového schválenia vozidla) (1).

| 4.2.1.2 | Ak sa žiadosť o typové schválenie týka iných typov vozidiel od rovnakého výrobcu, skúška typu I sa môže obmedziť len na dve vozidlá vybrané po dohode s technickou službou k spokojnosti schvaľovacieho orgánu za predpokladu, že tieto iné typy vozidiel sú vybavené rovnakým typom pôvodného zariadenia na reguláciu znečistenia. |
| --- | --- |

4.2.1.2

Ak sa žiadosť o typové schválenie týka iných typov vozidiel od rovnakého výrobcu, skúška typu I sa môže obmedziť len na dve vozidlá vybrané po dohode s technickou službou k spokojnosti schvaľovacieho orgánu za predpokladu, že tieto iné typy vozidiel sú vybavené rovnakým typom pôvodného zariadenia na reguláciu znečistenia.

| 4.2.2 | Požiadavky na prípustnú hladinu hluku
  Vozidlá uvedené v bode 3.4.1 vybavené náhradným typom zariadenia na reguláciu znečistenia, ktoré môže umožňovať horšie zvukové emisie ako typ, pre ktorý sa žiada o typové schválenie, musí spĺňať požiadavky prílohy IX (podľa typového schválenia vozidla) (1). Výsledok skúšky vozidla za jazdy a skúšky stojaceho vozidla sa uvádza v skúšobnom protokole. |
| --- | --- |

4.2.2

Požiadavky na prípustnú hladinu hluku

Vozidlá uvedené v bode 3.4.1 vybavené náhradným typom zariadenia na reguláciu znečistenia, ktoré môže umožňovať horšie zvukové emisie ako typ, pre ktorý sa žiada o typové schválenie, musí spĺňať požiadavky prílohy IX (podľa typového schválenia vozidla) (1). Výsledok skúšky vozidla za jazdy a skúšky stojaceho vozidla sa uvádza v skúšobnom protokole.

4.3   Skúšanie pohonných vlastností vozidla

| 4.3.1 | Náhradný typ zariadenia na reguláciu znečistenia musí byť taký, aby zabezpečoval zlučiteľnosť pohonných vlastností vozidla s vlastnosťami, ktoré dosahoval s pôvodným typom zariadenia na reguláciu znečistenia. |
| --- | --- |

4.3.1

Náhradný typ zariadenia na reguláciu znečistenia musí byť taký, aby zabezpečoval zlučiteľnosť pohonných vlastností vozidla s vlastnosťami, ktoré dosahoval s pôvodným typom zariadenia na reguláciu znečistenia.

| 4.3.2 | Pohonné vlastnosti vozidla vybaveného náhradným zariadením na reguláciu znečistenia sa porovnajú s pôvodným zariadením na reguláciu znečistenia aj v nových podmienkach, keď sa znova namontuje do vozidla uvedeného v bode 3.4.1. |
| --- | --- |

4.3.2

Pohonné vlastnosti vozidla vybaveného náhradným zariadením na reguláciu znečistenia sa porovnajú s pôvodným zariadením na reguláciu znečistenia aj v nových podmienkach, keď sa znova namontuje do vozidla uvedeného v bode 3.4.1.

| 4.3.3 | Táto skúška sa vykonáva v súlade s uplatniteľným postupom stanoveným v prílohe X. Maximálny čistý výkon a krútiaci moment a prípadne aj maximálna dosiahnuteľná rýchlosť vozidla meraná s náhradným zariadením na reguláciu znečistenia sa nesmie líšiť o viac ako + 5 % od hodnôt nameraných za rovnakých podmienok so schváleným typom pôvodného zariadenia na reguláciu znečistenia. |
| --- | --- |

4.3.3

Táto skúška sa vykonáva v súlade s uplatniteľným postupom stanoveným v prílohe X. Maximálny čistý výkon a krútiaci moment a prípadne aj maximálna dosiahnuteľná rýchlosť vozidla meraná s náhradným zariadením na reguláciu znečistenia sa nesmie líšiť o viac ako + 5 % od hodnôt nameraných za rovnakých podmienok so schváleným typom pôvodného zariadenia na reguláciu znečistenia.

---

(1)  V súlade s ustanoveniami tohto nariadenia vo verzii, ktorá sa uplatňovala na schválenie tohto typu vozidla.

Doplnok 11

Postup skúšky typu I pre hybridné vozidlá kategórie L

1   Úvod

| 1.1 | V tomto doplnku sú vymedzené osobitné ustanovenia týkajúce sa typového schvaľovania hybridných elektrických vozidiel kategórie L (HEV). |
| --- | --- |

1.1

V tomto doplnku sú vymedzené osobitné ustanovenia týkajúce sa typového schvaľovania hybridných elektrických vozidiel kategórie L (HEV).

| 1.2 | Pri environmentálnych skúškach typu I až IX sa hybridné elektrické vozidlá skúšajú v podstate v súlade s týmto nariadením, pokiaľ nie je uvedené inak v tomto doplnku. |
| --- | --- |

1.2

Pri environmentálnych skúškach typu I až IX sa hybridné elektrické vozidlá skúšajú v podstate v súlade s týmto nariadením, pokiaľ nie je uvedené inak v tomto doplnku.

| 1.3 | Pri skúškach typu I a typu VII sa u vozidiel (rozdelených do kategórií v bode 2) skúša nabíjanie mimo vozidla (OVC) podľa podmienok A a B. Oba súbory výsledkov skúšok a vážených hodnôt sa uvedú v skúšobnom protokole vypracovanom v súlade so šablónou uvedenou v článku 32 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 168/2013. |
| --- | --- |

1.3

Pri skúškach typu I a typu VII sa u vozidiel (rozdelených do kategórií v bode 2) skúša nabíjanie mimo vozidla (OVC) podľa podmienok A a B. Oba súbory výsledkov skúšok a vážených hodnôt sa uvedú v skúšobnom protokole vypracovanom v súlade so šablónou uvedenou v článku 32 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 168/2013.

| 1.4 | Výsledky emisných skúšok musia byť v súlade s limitnými hodnotami stanovenými v nariadení (EÚ) č. 168/2013 za všetkých skúšobných podmienok stanovených v tomto nariadení. |
| --- | --- |

1.4

Výsledky emisných skúšok musia byť v súlade s limitnými hodnotami stanovenými v nariadení (EÚ) č. 168/2013 za všetkých skúšobných podmienok stanovených v tomto nariadení.

2   Kategórie hybridných vozidiel

Tabuľka Ap 11-1

Kategórie hybridných vozidiel

| Nabíjanie vozidla | Nabíjanie mimo vozidla (1)

  (OVC) | Nabíjanie vo vozidle (2)

  (NOVC) |
| --- | --- | --- |
| Prepínač režimu prevádzky | nie | áno | nie | áno |

Nabíjanie vozidla

Nabíjanie mimo vozidla (1)

(OVC)

Nabíjanie vo vozidle (2)

(NOVC)

Prepínač režimu prevádzky

nie

áno

nie

áno

3   Metódy skúšky typu I

Pri skúške typu I sa hybridné elektrické vozidlá kategórie L skúšajú podľa postupu uvedeného v prílohe VI k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013. Pri každej skúšobnej podmienke musia byť výsledky skúšky emisií znečisťujúcich látok v súlade s časťami A1 a A2 prílohy VI k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013 podľa toho, ktorá časť sa uplatňuje v súlade s prílohou IV k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013.

3.1   Externe nabíjateľné vozidlá (OVC HEV) bez prepínača režimu prevádzky

3.1.1   Vykonajú sa dve skúšky za týchto podmienok:

| a) | podmienka A: skúška sa vykonáva s úplne nabitým zásobníkom elektrickej energie. |
| --- | --- |

a)

podmienka A: skúška sa vykonáva s úplne nabitým zásobníkom elektrickej energie.

| b) | podmienka B: skúška sa vykonáva s minimálne nabitým zásobníkom elektrickej energie (maximálna voľná kapacita). |
| --- | --- |

b)

podmienka B: skúška sa vykonáva s minimálne nabitým zásobníkom elektrickej energie (maximálna voľná kapacita).

Profil stavu nabíjania (SOC) zásobníka elektrickej energie počas rôznych etáp skúšky je uvedený v doplnku 3.1 k prílohe VII.

3.1.2   Podmienka A

3.1.2.1   Postup sa začína vybíjaním zásobníka elektrickej energie vozidla počas jazdy (na skúšobnej dráhe, na vozidlovom dynamometri atď.) za ktorejkoľvek z týchto podmienok:

| a) | pri stálej rýchlosti 50 km/h až do naštartovania motora používajúceho palivo; |
| --- | --- |

a)

pri stálej rýchlosti 50 km/h až do naštartovania motora používajúceho palivo;

| b) | ak vozidlo nemôže dosiahnuť stálu rýchlosť 50 km/h bez naštartovania motora používajúceho palivo, rýchlosť sa znižuje dovtedy, kým vozidlo nemôže jazdiť nižšou ustálenou rýchlosťou, pri ktorej sa motor nenaštartuje, počas stanoveného času alebo na stanovenú vzdialenosť (ktoré určí technická služba a výrobca); |
| --- | --- |

b)

ak vozidlo nemôže dosiahnuť stálu rýchlosť 50 km/h bez naštartovania motora používajúceho palivo, rýchlosť sa znižuje dovtedy, kým vozidlo nemôže jazdiť nižšou ustálenou rýchlosťou, pri ktorej sa motor nenaštartuje, počas stanoveného času alebo na stanovenú vzdialenosť (ktoré určí technická služba a výrobca);

| c) | v súlade s odporúčaním výrobcu. |
| --- | --- |

c)

v súlade s odporúčaním výrobcu.

Motor používajúci palivo sa musí zastaviť do 10 sekúnd po jeho automatickom naštartovaní.

3.1.2.2   Kondicionovanie vozidla

Vozidlo sa kondicionuje odjazdením príslušného jazdného cyklu typu I vymedzeného v doplnku 6.

3.1.2.3   Po tomto predkondicionovaní a pred skúšaním sa vozidlo ponechá v miestnosti, v ktorej zostáva teplota relatívne konštantná v rozmedzí od 293,2 do 303,2 K (20 °C a 30 °C). Toto kondicionovanie sa vykonáva aspoň šesť hodín a pokračuje, až kým teplota motorového oleja a chladiacej kvapaliny, ak existuje, nie je rovnaká ako teplota miestnosti s toleranciou ± 2 K a zásobník elektrickej energie nie je plne nabitý v dôsledku nabíjania predpísaného v bode 3.1.2.4.

3.1.2.4   Počas vyrovnávania teplôt sa zásobník elektrickej energie nabíja:

| a) | palubnou nabíjačkou, ak je namontovaná; |
| --- | --- |

a)

palubnou nabíjačkou, ak je namontovaná;

| b) | externou nabíjačkou, ktorú odporúča a uvádza v príručke používateľa výrobca, s použitím bežného postupu nabíjania cez noc uvedeného v bode 3.2.2.4 doplnku 3 k prílohe VII. |
| --- | --- |

b)

externou nabíjačkou, ktorú odporúča a uvádza v príručke používateľa výrobca, s použitím bežného postupu nabíjania cez noc uvedeného v bode 3.2.2.4 doplnku 3 k prílohe VII.

Tento postup vylučuje všetky druhy špeciálneho nabíjania, ktoré by sa mohli automaticky alebo ručne aktivovať, napr. vyrovnávacie nabíjanie alebo servisné nabíjanie.

Výrobca musí vyhlásiť, že počas skúšky nedošlo k žiadnemu špeciálnemu postupu nabíjania;

Kritérium ukončenia nabíjania

Kritérium ukončenia nabíjania zodpovedá času nabíjania 12 hodín okrem prípadov, kde štandardné prístroje jasne upozorňujú vodiča, že zásobník elektrickej energie ešte nie je plne nabitý.

V tomto prípade sa maximálny čas rovná trojnásobku udávanej kapacity batérie (Wh)/príkonu zo siete (W).

3.1.2.5   Skúšobný postup

| 3.1.2.5.1 | Vozidlo sa naštartuje prostriedkami, ktoré má vodič bežne k dispozícii. Prvý skúšobný cyklus sa začína súbežne so začatím postupu štartovania vozidla. |
| --- | --- |

3.1.2.5.1

Vozidlo sa naštartuje prostriedkami, ktoré má vodič bežne k dispozícii. Prvý skúšobný cyklus sa začína súbežne so začatím postupu štartovania vozidla.

| 3.1.2.5.2 | Skúšobné postupy opísané v bodoch 3.1.2.5.2.1 alebo 3.1.2.5.2.2 sa používajú v súlade so postupom skúšky typu I, ktorý sa uvádza v doplnku 6. |
| --- | --- |

3.1.2.5.2

Skúšobné postupy opísané v bodoch 3.1.2.5.2.1 alebo 3.1.2.5.2.2 sa používajú v súlade so postupom skúšky typu I, ktorý sa uvádza v doplnku 6.

| 3.1.2.5.2.1 | Odber vzoriek sa začína pred naštartovaním vozidla alebo súbežne so začatím postupu štartovania vozidla a končí sa dokončením záverečnej fázy voľnobehu príslušného skúšobného cyklu typu I (ukončenie odberu vzoriek). |
| --- | --- |

3.1.2.5.2.1

Odber vzoriek sa začína pred naštartovaním vozidla alebo súbežne so začatím postupu štartovania vozidla a končí sa dokončením záverečnej fázy voľnobehu príslušného skúšobného cyklu typu I (ukončenie odberu vzoriek).

| 3.1.2.5.2.2 | Odber vzoriek sa začína pred naštartovaním vozidla alebo súbežne so začatím postupu štartovania vozidla a pokračuje sériou opakovaných skúšobných cyklov. Končí sa dokončením záverečnej fázy voľnobehu príslušného skúšobného cyklu typu I, keď zásobník elektrickej energie dosiahne stav minimálneho nabitia v súlade s týmto postupom (koniec odberu vzoriek).






  3.1.2.5.2.2.1 | Elektrická bilancia Q ([Ah) sa meria v každom kombinovanom cykle postupom uvedeným v doplnku 3.2 prílohy VII a slúži na stanovenie momentu, keď batéria dosiahne stav minimálneho nabitia. |
| --- | --- | --- |

3.1.2.5.2.2

Odber vzoriek sa začína pred naštartovaním vozidla alebo súbežne so začatím postupu štartovania vozidla a pokračuje sériou opakovaných skúšobných cyklov. Končí sa dokončením záverečnej fázy voľnobehu príslušného skúšobného cyklu typu I, keď zásobník elektrickej energie dosiahne stav minimálneho nabitia v súlade s týmto postupom (koniec odberu vzoriek).

3.1.2.5.2.2.1

Elektrická bilancia Q ([Ah) sa meria v každom kombinovanom cykle postupom uvedeným v doplnku 3.2 prílohy VII a slúži na stanovenie momentu, keď batéria dosiahne stav minimálneho nabitia.

| 3.1.2.5.2.2.2 | Stav minimálneho nabitia batérie sa v kombinovanom cykle N považuje za dosiahnutý, ak elektrická bilancia Q nameraná počas kombinovaného cyklu N +1 nie je vyššia než 3 % vybitia vyjadrené ako percento menovitej kapacity batérie (v Ah) v stave maximálneho nabitia udaného výrobcom. Na žiadosť výrobcu sa môžu vykonať dodatočné skúšobné cykly, ktorých výsledky sa zahrnú do výpočtov uvedených v bodoch 3.1.2.5.5 a 3.1.4.2 za predpokladu, že energetická bilancia Q v každom z dodatočných skúšobných cyklov vykáže nižšie vybitie batérie ako v predchádzajúcom cykle. |
| --- | --- |

3.1.2.5.2.2.2

Stav minimálneho nabitia batérie sa v kombinovanom cykle N považuje za dosiahnutý, ak elektrická bilancia Q nameraná počas kombinovaného cyklu N +1 nie je vyššia než 3 % vybitia vyjadrené ako percento menovitej kapacity batérie (v Ah) v stave maximálneho nabitia udaného výrobcom. Na žiadosť výrobcu sa môžu vykonať dodatočné skúšobné cykly, ktorých výsledky sa zahrnú do výpočtov uvedených v bodoch 3.1.2.5.5 a 3.1.4.2 za predpokladu, že energetická bilancia Q v každom z dodatočných skúšobných cyklov vykáže nižšie vybitie batérie ako v predchádzajúcom cykle.

| 3.1.2.5.2.2.3 | Po každom cykle je povolené zahrievanie v trvaní najviac 10 minút. Elektrická hnacia sústava môže byť v tomto čase vypnutá. |
| --- | --- |

3.1.2.5.2.2.3

Po každom cykle je povolené zahrievanie v trvaní najviac 10 minút. Elektrická hnacia sústava môže byť v tomto čase vypnutá.

| 3.1.2.5.3 | Vozidlo jazdí podľa ustanovení uvedených v doplnku 6. |
| --- | --- |

3.1.2.5.3

Vozidlo jazdí podľa ustanovení uvedených v doplnku 6.

| 3.1.2.5.4 | Výfukové plyny sa analyzujú podľa ustanovení uvedených v prílohe II. |
| --- | --- |

3.1.2.5.4

Výfukové plyny sa analyzujú podľa ustanovení uvedených v prílohe II.

| 3.1.2.5.5 | Výsledky skúšok sa porovnajú s limitnými hodnotami stanovenými v prílohe VI k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013 a vypočítajú sa priemerné emisie každej znečisťujúcej látky (vyjadrené v mg na kilometer) pre podmienku A (M1i).
  V prípade skúšky podľa bodu 3.1.2.5.2.1 je (M1i) výsledkom jedného kombinovaného cyklu.
  V prípade skúšky podľa bodu 3.1.2.5.2.2 musí byť výsledok každého kombinovaného cyklu (M1ia), vynásobený príslušným faktorom zhoršenia a faktormi Ki nižší než limitné hodnoty uvedené v časti A prílohy VI k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013. Na účely výpočtu v bode 3.1.4 je M1i definovaný ako:

  Rovnica Ap 11-1:




  kde:







  i | : | znečisťujúca látka |
| --- | --- | --- | --- |
| a | : | skúšobný cyklus |

3.1.2.5.5

Výsledky skúšok sa porovnajú s limitnými hodnotami stanovenými v prílohe VI k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013 a vypočítajú sa priemerné emisie každej znečisťujúcej látky (vyjadrené v mg na kilometer) pre podmienku A (M1i).

V prípade skúšky podľa bodu 3.1.2.5.2.1 je (M1i) výsledkom jedného kombinovaného cyklu.

V prípade skúšky podľa bodu 3.1.2.5.2.2 musí byť výsledok každého kombinovaného cyklu (M1ia), vynásobený príslušným faktorom zhoršenia a faktormi Ki nižší než limitné hodnoty uvedené v časti A prílohy VI k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013. Na účely výpočtu v bode 3.1.4 je M1i definovaný ako:

Rovnica Ap 11-1:

Formula

kde:

i

:

znečisťujúca látka

a

:

skúšobný cyklus

3.1.3   Podmienka B

3.1.3.1   Kondicionovanie vozidla

Vozidlo sa kondicionuje odjazdením príslušného jazdného cyklu typu I vymedzeného v doplnku 6.

3.1.3.2   Zásobník elektrickej energie vozidla sa vybíja za jazdy (na skúšobnej dráhe, na vozidlovom dynamometri atď.):

| a) | pri stálej rýchlosti 50 km/h až do naštartovania motora používajúceho palivo, alebo |
| --- | --- |

a)

pri stálej rýchlosti 50 km/h až do naštartovania motora používajúceho palivo, alebo

| b) | ak vozidlo nemôže dosiahnuť stálu rýchlosť 50 km/h bez naštartovania motora používajúceho palivo, rýchlosť sa znižuje dovtedy, kým vozidlo nemôže jazdiť nižšou ustálenou rýchlosťou, pri ktorej sa motor nenaštartuje, počas stanoveného času alebo na stanovenú vzdialenosť (ktoré určí technická služba a výrobca), alebo |
| --- | --- |

b)

ak vozidlo nemôže dosiahnuť stálu rýchlosť 50 km/h bez naštartovania motora používajúceho palivo, rýchlosť sa znižuje dovtedy, kým vozidlo nemôže jazdiť nižšou ustálenou rýchlosťou, pri ktorej sa motor nenaštartuje, počas stanoveného času alebo na stanovenú vzdialenosť (ktoré určí technická služba a výrobca), alebo

| c) | v súlade s odporúčaním výrobcu. |
| --- | --- |

c)

v súlade s odporúčaním výrobcu.

Motor používajúci palivo sa musí zastaviť do 10 sekúnd po jeho automatickom naštartovaní.

3.1.3.3   Po tomto predkondicionovaní a pred skúšaním sa vozidlo ponechá v miestnosti, v ktorej zostáva teplota relatívne konštantná v rozmedzí od 293,2 do 303,2 K (20 °C a 30 °C). Toto kondicionovanie sa vykonáva aspoň šesť hodín a pokračuje dovtedy, kým teplota motorového oleja a chladiacej kvapaliny, ak existuje, nie je v rozmedzí ± 2 K teploty miestnosti.

3.1.3.4   Skúšobný postup

| 3.1.3.4.1 | Vozidlo sa naštartuje prostriedkami, ktoré má vodič bežne k dispozícii. Prvý cyklus sa začína súbežne so začatím postupu štartovania vozidla. |
| --- | --- |

3.1.3.4.1

Vozidlo sa naštartuje prostriedkami, ktoré má vodič bežne k dispozícii. Prvý cyklus sa začína súbežne so začatím postupu štartovania vozidla.

| 3.1.3.4.2 | Odber vzoriek sa začína pred naštartovaním vozidla alebo súbežne so začatím postupu štartovania vozidla a končí sa dokončením záverečnej fázy voľnobehu príslušného skúšobného cyklu typu I (ukončenie odberu vzoriek). |
| --- | --- |

3.1.3.4.2

Odber vzoriek sa začína pred naštartovaním vozidla alebo súbežne so začatím postupu štartovania vozidla a končí sa dokončením záverečnej fázy voľnobehu príslušného skúšobného cyklu typu I (ukončenie odberu vzoriek).

| 3.1.3.4.3 | Vozidlo jazdí podľa ustanovení doplnku 6. |
| --- | --- |

3.1.3.4.3

Vozidlo jazdí podľa ustanovení doplnku 6.

| 3.1.3.4.4 | Výfukové plyny sa analyzujú v súlade s postupom uvedeným v prílohe II. |
| --- | --- |

3.1.3.4.4

Výfukové plyny sa analyzujú v súlade s postupom uvedeným v prílohe II.

3.1.3.5   Výsledky skúšok sa porovnajú s limitnými hodnotami stanovenými v časti A prílohy VI k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013 a vypočítajú sa priemerné emisie každej znečisťujúcej látky pre podmienku B (M2i). Výsledky skúšok M2i vynásobené príslušnými faktormi zhoršenia a Ki musia byť nižšie než limitné hodnoty predpísané v časti A prílohy VI k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013.

3.1.4   Výsledky skúšok

3.1.4.1   Skúšanie v súlade s bodom 3.1.2.5.2.1.

Na účely vykazovania sa vážené hodnoty vypočítajú takto:

Rovnica Ap 11-2:

Formula

kde:

| Mi | = | hmotnostné emisie znečisťujúcej látky i v mg/km; |
| --- | --- | --- |
| M1i | = | priemerné hmotnostné emisie znečisťujúcej látky i v mg/km s plne nabitým zásobníkom elektrickej energie vypočítané v súlade s bodom 3.1.2.5.5; |
| M2i | = | priemerné hmotnostné emisie znečisťujúcej látky i v mg/km so zásobníkom elektrickej energie v stave minimálneho nabitia (maximálna voľná kapacita) vypočítané v súlade s bodom 3.1.3.5; |
| De | = | elektrický jazdný dosah vozidla určený v súlade s postupom uvedeným v doplnku 3.3 k prílohe VII, ak výrobca poskytne prostriedky na meranie s vozidlom bežiacim v čisto elektrickom režme; |
| Dav | = | priemerná vzdialenosť medzi dvoma nabíjačkami batérií takto:






  — | 4 km pre vozidlo so zdvihovým objemom motora < 150 cm3, |

Mi

=

hmotnostné emisie znečisťujúcej látky i v mg/km;

M1i

=

priemerné hmotnostné emisie znečisťujúcej látky i v mg/km s plne nabitým zásobníkom elektrickej energie vypočítané v súlade s bodom 3.1.2.5.5;

M2i

=

priemerné hmotnostné emisie znečisťujúcej látky i v mg/km so zásobníkom elektrickej energie v stave minimálneho nabitia (maximálna voľná kapacita) vypočítané v súlade s bodom 3.1.3.5;

De

=

elektrický jazdný dosah vozidla určený v súlade s postupom uvedeným v doplnku 3.3 k prílohe VII, ak výrobca poskytne prostriedky na meranie s vozidlom bežiacim v čisto elektrickom režme;

Dav

=

priemerná vzdialenosť medzi dvoma nabíjačkami batérií takto:

—

4 km pre vozidlo so zdvihovým objemom motora < 150 cm3,

| — | 6 km pre vozidlo so zdvihovým objemom motora ≥ 150 cm3 a vmax < 130 km/h, |
| --- | --- |

—

6 km pre vozidlo so zdvihovým objemom motora ≥ 150 cm3 a vmax < 130 km/h,

| — | 10 km pre vozidlo so zdvihovým objemom motora ≥ 150 cm3 a vmax ≥ 130 km/h. |
| --- | --- |

—

10 km pre vozidlo so zdvihovým objemom motora ≥ 150 cm3 a vmax ≥ 130 km/h.

3.1.4.2   Skúšanie v súlade s bodom 3.1.2.5.2.2.

Na účely oznámenia sa vážené hodnoty vypočítajú takto:

Rovnica Ap 11-3:

Formula

kde:

| Mi | = | hmotnostné emisie znečisťujúcej látky i v mg/km; |
| --- | --- | --- |
| M1i | = | priemerné hmotnostné emisie znečisťujúcej látky i v mg/km s plne nabitým zásobníkom elektrickej energie vypočítané v súlade s bodom 3.1.2.5.5; |
| M2i | = | priemerné hmotnostné emisie znečisťujúcej látky i v mg/km so zásobníkom elektrickej energie v stave minimálneho nabitia (maximálna voľná kapacita) vypočítané v súlade s bodom 3.1.3.5; |
| Dovc | = | jazdný dosah OVC stanovený v súlade s postupom uvedeným v doplnku 3.3 k prílohe VII; |
| Dav | = | priemerná vzdialenosť medzi dvoma nabíjačkami batérií takto:






  — | 4 km pre vozidlo so zdvihovým objemom motora < 150 cm3; |

Mi

=

hmotnostné emisie znečisťujúcej látky i v mg/km;

M1i

=

priemerné hmotnostné emisie znečisťujúcej látky i v mg/km s plne nabitým zásobníkom elektrickej energie vypočítané v súlade s bodom 3.1.2.5.5;

M2i

=

priemerné hmotnostné emisie znečisťujúcej látky i v mg/km so zásobníkom elektrickej energie v stave minimálneho nabitia (maximálna voľná kapacita) vypočítané v súlade s bodom 3.1.3.5;

Dovc

=

jazdný dosah OVC stanovený v súlade s postupom uvedeným v doplnku 3.3 k prílohe VII;

Dav

=

priemerná vzdialenosť medzi dvoma nabíjačkami batérií takto:

—

4 km pre vozidlo so zdvihovým objemom motora < 150 cm3;

| — | 6 km pre vozidlo so zdvihovým objemom motora ≥ 150 cm3 a vmax < 130 km/h; |
| --- | --- |

—

6 km pre vozidlo so zdvihovým objemom motora ≥ 150 cm3 a vmax < 130 km/h;

| — | 10 km pre vozidlo so zdvihovým objemom motora ≥ 150 cm3 a vmax ≥ 130 km/h. |
| --- | --- |

—

10 km pre vozidlo so zdvihovým objemom motora ≥ 150 cm3 a vmax ≥ 130 km/h.

3.2   Externe nabíjateľné vozidlá (OVC HEV) s prepínačom režimu prevádzky

3.2.1   Vykonajú sa dve skúšky za týchto podmienok:

3.2.1.1   Podmienka A: skúška sa vykonáva s úplne nabitým zásobníkom elektrickej energie.

3.2.1.2   Podmienka B: skúška sa vykonáva s minimálne nabitým zásobníkom elektrickej energie (maximálna voľná kapacita).

3.2.1.3   Prepínač režimu prevádzky sa nastaví v súlade s tabuľkou Ap 11-2:

Tabuľka Ap 11-2

Vyhľadávacia tabuľka na určenie podmienky A alebo B v závislosti od rôznych koncepcií hybridných vozidiel a od polohy prepínača výberu hybridného režimu

| | Hybridné režimy -› | — | Čisto elektrický |
| --- | --- | --- | --- |

Hybridné režimy -›

—

Čisto elektrický

| — | Hybridný |
| --- | --- |

—

Hybridný

| — | Čisto palivový |
| --- | --- |

—

Čisto palivový

| — | Hybridný |
| --- | --- |

—

Hybridný

| — | Čisto elektrický |
| --- | --- |

—

Čisto elektrický

| — | Čisto palivový |
| --- | --- |

—

Čisto palivový

| — | Hybridný |
| --- | --- |

—

Hybridný

| — | Hybridný režim n (3) |
| --- | --- |

—

Hybridný režim n (3)

| — | Hybridná režim m1 |
| --- | --- |

—

Hybridná režim m1

Stav nabitia batérie

Prepínač v polohe

Prepínač v polohe

Prepínač v polohe

Prepínač v polohe

Podmienka A

Úplne nabitá

Hybridný

Hybridný

Väčšinou elektrický hybridný režim (4)

Hybridný

Podmienka B

Stav minimálneho nabitia

Palivový

Palivový

Väčšinou palivový režim (5)

Hybridný

3.2.2   Podmienka A

3.2.2.1   Ak je čisto elektrický jazdný dosah vozidla väčší než jeden úplný cyklus, na žiadosť výrobcu sa môže vykonať skúška typu I v čisto elektrickom režime. V tomto prípade sa môže vynechať predkondicionovanie motora podľa bodu 3.2.2.3.1 alebo 3.2.2.3.2.

3.2.2.2   Postup sa začína vybíjaním zásobníka elektrickej energie vozidla počas jazdy s prepínačom v polohe pre čisto elektrický pohon (na skúšobnej dráhe, na vozidlovom dynamometri atď.) pri ustálenej rýchlosti rovnajúcej sa 70 % ± 5 % maximálnej konštrukčnej rýchlosti vozidla, ktorá sa určuje v súlade so skúšobným postupom stanoveným v doplnku 1 k prílohe X.

Vybíjanie sa skončí za ktorejkoľvek z týchto podmienok:

| a) | keď vozidlo nie je schopné jazdiť pri 65 % maximálnej tridsaťminútovej rýchlosti; |
| --- | --- |

a)

keď vozidlo nie je schopné jazdiť pri 65 % maximálnej tridsaťminútovej rýchlosti;

| b) | keď štandardné palubné prístroje dajú vodičovi znamenie zastaviť vozidlo; |
| --- | --- |

b)

keď štandardné palubné prístroje dajú vodičovi znamenie zastaviť vozidlo;

| c) | po 100 km. |
| --- | --- |

c)

po 100 km.

Ak vozidlo nie je vybavené čisto elektrickým režimom, vybitie zásobníka elektrickej energie sa dosiahne jazdou vozidla (na skúšobnej dráhe, na vozidlovom dynamometri atď.) za ktorejkoľvek týchto podmienok:

| a) | stálou rýchlosťou 50 km/h, kým sa nenaštartuje motor HEV používajúci palivo; |
| --- | --- |

a)

stálou rýchlosťou 50 km/h, kým sa nenaštartuje motor HEV používajúci palivo;

| b) | ak vozidlo nemôže dosiahnuť stálu rýchlosť 50 km/h bez naštartovania motora používajúceho palivo, rýchlosť sa znižuje dovtedy, kým vozidlo nemôže jazdiť nižšou stálou rýchlosťou, pri ktorej sa nenaštartuje motor používajúci palivo, počas stanoveného času alebo na stanovenú vzdialenosť (ktoré určí technická služba a výrobca); |
| --- | --- |

b)

ak vozidlo nemôže dosiahnuť stálu rýchlosť 50 km/h bez naštartovania motora používajúceho palivo, rýchlosť sa znižuje dovtedy, kým vozidlo nemôže jazdiť nižšou stálou rýchlosťou, pri ktorej sa nenaštartuje motor používajúci palivo, počas stanoveného času alebo na stanovenú vzdialenosť (ktoré určí technická služba a výrobca);

| c) | v súlade s odporúčaním výrobcu. |
| --- | --- |

c)

v súlade s odporúčaním výrobcu.

Motor používajúci palivo sa musí zastaviť do 10 sekúnd po jeho automatickom naštartovaní. Odchylne, ak výrobca môže technickej službe preukázať k spokojnosti schvaľovacieho orgánu, že vozidlo fyzicky nie je schopné dosiahnuť tridsaťminútovú rýchlosť, namiesto toho sa môže použiť najvyššia pätnásťminútová rýchlosť.

3.2.2.3   Kondicionovanie vozidla

3.2.2.4   Po tomto predkondicionovaní a pred skúšaním sa vozidlo ponechá v miestnosti, v ktorej zostáva teplota relatívne konštantná v rozmedzí od 293,2 K do 303,2 K (20 °C a 30 °C). Toto kondicionovanie sa vykonáva aspoň šesť hodín a pokračuje dovtedy, kým teplota motorového oleja a chladiacej kvapaliny, ak existuje, nie je rovnaká ako teplota miestnosti s toleranciou ± 2 K a zásobník elektrickej energie nie je plne nabitý v dôsledku nabíjania predpísaného v bode 3.2.2.5.

3.2.2.5   Počas vyrovnávania teplôt sa zásobník elektrickej energie nabíja pomocou ktorejkoľvek z týchto nabíjačiek:

| a) | palubnou nabíjačkou, ak je namontovaná; |
| --- | --- |

a)

palubnou nabíjačkou, ak je namontovaná;

| b) | externou nabíjačkou odporúčanou výrobcom s použitím bežného postupu nabíjania cez noc. |
| --- | --- |

b)

externou nabíjačkou odporúčanou výrobcom s použitím bežného postupu nabíjania cez noc.

Tento postup vylučuje všetky druhy špeciálneho nabíjania, ktoré by sa mohli automaticky alebo ručne aktivovať, napr. vyrovnávacie nabíjanie alebo servisné nabíjanie.

Výrobca musí vyhlásiť, že počas skúšky nedošlo k žiadnemu špeciálnemu postupu nabíjania.

| c) | Kritérium ukončenia nabíjania |
| --- | --- |

c)

Kritérium ukončenia nabíjania

Kritérium ukončenia nabíjania zodpovedá času nabíjania 12 hodín okrem prípadov, kde štandardné prístroje jasne upozorňujú vodiča, že zásobník elektrickej energie ešte nie je plne nabitý.

V tomto prípade, maximálny čas = 3 × udávaná kapacita batérie (Wh)/príkon zo siete (W).

3.2.2.6   Skúšobný postup

| 3.2.2.6.1 | Vozidlo sa naštartuje prostriedkami, ktoré má vodič bežne k dispozícii. Prvý cyklus sa začína súbežne so začatím postupu štartovania vozidla. |
| --- | --- |

3.2.2.6.1

Vozidlo sa naštartuje prostriedkami, ktoré má vodič bežne k dispozícii. Prvý cyklus sa začína súbežne so začatím postupu štartovania vozidla.

| 3.2.2.6.1.1 | Odber vzoriek sa začína pred naštartovaním vozidla alebo súbežne so začatím postupu štartovania vozidla a končí sa dokončením záverečnej fázy voľnobehu príslušného skúšobného cyklu typu I (ukončenie odberu vzoriek). |
| --- | --- |

3.2.2.6.1.1

Odber vzoriek sa začína pred naštartovaním vozidla alebo súbežne so začatím postupu štartovania vozidla a končí sa dokončením záverečnej fázy voľnobehu príslušného skúšobného cyklu typu I (ukončenie odberu vzoriek).

| 3.2.2.6.1.2 | Odber vzoriek sa začína pred naštartovaním vozidla alebo súbežne so začatím postupu štartovania vozidla a pokračuje sériou opakovaných skúšobných cyklov. Ukončí sa dokončením záverečnej periódy voľnobehu príslušného skúšobného cyklu typu I, keď zásobník elektrickej energie dosiahne stav minimálneho nabitia v súlade s týmto postupom (koniec odberu vzoriek).






  3.2.2.6.1.2.1 | Elektrická bilancia Q (Ah) sa meria v každom kombinovanom cykle postupom uvedeným v doplnku 3.2 prílohy VII a slúži na stanovenie momentu, keď batéria dosiahla stav minimálneho nabitia. |
| --- | --- | --- |

3.2.2.6.1.2

Odber vzoriek sa začína pred naštartovaním vozidla alebo súbežne so začatím postupu štartovania vozidla a pokračuje sériou opakovaných skúšobných cyklov. Ukončí sa dokončením záverečnej periódy voľnobehu príslušného skúšobného cyklu typu I, keď zásobník elektrickej energie dosiahne stav minimálneho nabitia v súlade s týmto postupom (koniec odberu vzoriek).

3.2.2.6.1.2.1

Elektrická bilancia Q (Ah) sa meria v každom kombinovanom cykle postupom uvedeným v doplnku 3.2 prílohy VII a slúži na stanovenie momentu, keď batéria dosiahla stav minimálneho nabitia.

| 3.2.2.6.1.2.2 | Stav minimálneho nabitia batérie sa v kombinovanom cykle N považuje za dosiahnutý, ak elektrická bilancia nameraná počas kombinovaného cyklu N +1 nie je vyššia než 3 % vybitia vyjadrené ako percento menovitej kapacity batérie (v Ah) v stave maximálneho nabitia udaného výrobcom. Na žiadosť výrobcu sa môžu vykonať dodatočné skúšobné cykly, ktorých výsledky sa zahrnú do výpočtov uvedených v bodoch 3.2.2.7 a 3.2.4.3 za predpokladu, že elektrická bilancia pri každom ďalšom skúšobnom cykle vykazuje nižšie vybitie batérie ako v predchádzajúcom cykle. |
| --- | --- |

3.2.2.6.1.2.2

Stav minimálneho nabitia batérie sa v kombinovanom cykle N považuje za dosiahnutý, ak elektrická bilancia nameraná počas kombinovaného cyklu N +1 nie je vyššia než 3 % vybitia vyjadrené ako percento menovitej kapacity batérie (v Ah) v stave maximálneho nabitia udaného výrobcom. Na žiadosť výrobcu sa môžu vykonať dodatočné skúšobné cykly, ktorých výsledky sa zahrnú do výpočtov uvedených v bodoch 3.2.2.7 a 3.2.4.3 za predpokladu, že elektrická bilancia pri každom ďalšom skúšobnom cykle vykazuje nižšie vybitie batérie ako v predchádzajúcom cykle.

| 3.2.2.6.1.2.3 | Po každom cykle je povolené zahrievanie v trvaní najviac 10 minút. Elektrická hnacia sústava môže byť v tomto čase vypnutá. |
| --- | --- |

3.2.2.6.1.2.3

Po každom cykle je povolené zahrievanie v trvaní najviac 10 minút. Elektrická hnacia sústava môže byť v tomto čase vypnutá.

| 3.2.2.6.2 | Vozidlo jazdí podľa ustanovení doplnku 6. |
| --- | --- |

3.2.2.6.2

Vozidlo jazdí podľa ustanovení doplnku 6.

| 3.2.2.6.3 | Výfukové plyny sa analyzujú podľa prílohy II. |
| --- | --- |

3.2.2.6.3

Výfukové plyny sa analyzujú podľa prílohy II.

3.2.2.7   Výsledky skúšok sa porovnajú s limitnými hodnotami emisií uvedenými v časti A prílohy VI k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013 a vypočítajú sa priemerné emisie každej znečisťujúcej látky (vyjadrené v mg/km) pre podmienku A (M1i).

Výsledky skúšok každého kombinovaného cyklu M1ia vynásobené príslušnými faktormi zhoršenia a Ki musia byť nižšie než emisné limity uvedené v časti A alebo B prílohy VI k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013. Na účely výpočtu v bode 3.2.4 sa M1i vypočíta podľa rovnice Ap 11-1.

3.2.3   Podmienka B

3.2.3.1   Kondicionovanie vozidla

Vozidlo sa kondicionuje odjazdením príslušného jazdného cyklu typu I vymedzeného v doplnku 6.

3.2.3.2   Zásobník elektrickej energie vozidla sa vybije v súlade s bodom 3.2.2.2.

3.2.3.3   Po tomto predkondicionovaní a pred skúšaním sa vozidlo ponechá v miestnosti, v ktorej zostáva teplota relatívne konštantná v rozmedzí od 293,2 K do 303,2 K (20 °C a 30 °C). Toto kondicionovanie sa vykonáva aspoň šesť hodín a pokračuje dovtedy, kým teplota motorového oleja a chladiacej kvapaliny, ak existuje, nie je v rozmedzí ± 2 K teploty miestnosti.

3.2.3.4   Skúšobný postup

| 3.2.3.4.1 | Vozidlo sa naštartuje prostriedkami, ktoré má vodič bežne k dispozícii. Prvý cyklus sa začína súbežne so začatím postupu štartovania vozidla. |
| --- | --- |

3.2.3.4.1

Vozidlo sa naštartuje prostriedkami, ktoré má vodič bežne k dispozícii. Prvý cyklus sa začína súbežne so začatím postupu štartovania vozidla.

| 3.2.3.4.2 | Odber vzoriek sa začína pred naštartovaním vozidla alebo súbežne so začatím postupu štartovania vozidla a končí sa dokončením záverečnej fázy voľnobehu príslušného skúšobného cyklu typu I (ukončenie odberu vzoriek). |
| --- | --- |

3.2.3.4.2

Odber vzoriek sa začína pred naštartovaním vozidla alebo súbežne so začatím postupu štartovania vozidla a končí sa dokončením záverečnej fázy voľnobehu príslušného skúšobného cyklu typu I (ukončenie odberu vzoriek).

| 3.2.3.4.3 | Vozidlo jazdí v súlade s ustanoveniami doplnku 6. |
| --- | --- |

3.2.3.4.3

Vozidlo jazdí v súlade s ustanoveniami doplnku 6.

| 3.2.3.4.4 | Výfukové plyny sa analyzujú v súlade s ustanoveniami uvedenými v prílohe II. |
| --- | --- |

3.2.3.4.4

Výfukové plyny sa analyzujú v súlade s ustanoveniami uvedenými v prílohe II.

3.2.3.5   Výsledky skúšok sa porovnajú s limitnými hodnotami znečisťujúcich látok stanovenými v prílohe VI k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013 a vypočítajú sa priemerné emisie každej znečisťujúcej látky pre podmienku B (M2i). Výsledky skúšok M2i vynásobené príslušnými faktormi zhoršenia a Ki musia byť nižšie než limitné hodnoty uvedené v prílohe VI k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013.

3.2.4   Výsledky skúšok

| 3.2.4.1 | Skúšanie v súlade s bodom 3.2.2.6.2.1.
  Na účely oznámenia sa vážené hodnoty vypočítajú ako v rovnici Ap 11-2,
  kde:







  Mi | = | hmotnostné emisie znečisťujúcej látky i v mg/km; |
| --- | --- | --- | --- |
| M1i | = | priemerné hmotnostné emisie znečisťujúcej látky i v mg/km s plne nabitým zásobníkom elektrickej energie, vypočítané v súlade s bodom 3.2.2.7; |
| M2i | = | priemerné hmotnostné emisie znečisťujúcej látky i v mg/km so zásobníkom elektrickej energie v stave minimálneho nabitia (maximálna voľná kapacita), vypočítané v súlade s bodom 3.2.3.5; |
| De | = | elektrický jazdný dosah vozidla s prepínačom v čisto elektrickej polohe v súlade s doplnkom 3.3 k prílohe VII. Ak nie je k dispozícii čisto elektrická poloha, výrobca musí poskytnúť prostriedky na vykonanie merania s vozidlom jazdiacim v čisto elektrickom režime. |
| Dav | = | priemerná vzdialenosť medzi dvoma nabíjačkami batérií takto:






  — | 4 km pre vozidlo so zdvihovým objemom motora < 150 cm3, |

3.2.4.1

Skúšanie v súlade s bodom 3.2.2.6.2.1.

Na účely oznámenia sa vážené hodnoty vypočítajú ako v rovnici Ap 11-2,

kde:

Mi

=

hmotnostné emisie znečisťujúcej látky i v mg/km;

M1i

=

priemerné hmotnostné emisie znečisťujúcej látky i v mg/km s plne nabitým zásobníkom elektrickej energie, vypočítané v súlade s bodom 3.2.2.7;

M2i

=

priemerné hmotnostné emisie znečisťujúcej látky i v mg/km so zásobníkom elektrickej energie v stave minimálneho nabitia (maximálna voľná kapacita), vypočítané v súlade s bodom 3.2.3.5;

De

=

elektrický jazdný dosah vozidla s prepínačom v čisto elektrickej polohe v súlade s doplnkom 3.3 k prílohe VII. Ak nie je k dispozícii čisto elektrická poloha, výrobca musí poskytnúť prostriedky na vykonanie merania s vozidlom jazdiacim v čisto elektrickom režime.

Dav

=

priemerná vzdialenosť medzi dvoma nabíjačkami batérií takto:

—

4 km pre vozidlo so zdvihovým objemom motora < 150 cm3,

| — | 6 km pre vozidlo so zdvihovým objemom motora ≥ 150 cm3 a vmax < 130 km/h, |
| --- | --- |

—

6 km pre vozidlo so zdvihovým objemom motora ≥ 150 cm3 a vmax < 130 km/h,

| — | 10 km pre vozidlo so zdvihovým objemom motora ≥ 150 cm3 a vmax ≥ 130 km/h. |
| --- | --- |

—

10 km pre vozidlo so zdvihovým objemom motora ≥ 150 cm3 a vmax ≥ 130 km/h.

| 3.2.4.2 | Skúšanie v súlade s bodom 3.2.2.6.2.2.
  Na účely oznámenia sa vážené hodnoty vypočítajú ako v rovnici Ap 11-3,
  kde:







  Mi | = | hmotnostné emisie znečisťujúcej látky i v mg/km; |
| --- | --- | --- | --- |
| M1i | = | priemerné hmotnostné emisie znečisťujúcej látky i v mg/km s plne nabitým zásobníkom elektrickej energie, vypočítané v súlade s bodom 3.2.2.7; |
| M2i | = | priemerné hmotnostné emisie znečisťujúcej látky i v mg/km so zásobníkom elektrickej energie v stave minimálneho nabitia (maximálna voľná kapacita), vypočítané v súlade s bodom 3.2.3.5; |
| Dovc | = | jazdný dosah OVC stanovený v súlade s postupom uvedeným v doplnku 3.3 k prílohe VII; |
| Dav | = | priemerná vzdialenosť medzi dvoma nabíjačkami batérií takto:






  — | 4 km pre vozidlo so zdvihovým objemom motora < 150 cm3, |

3.2.4.2

Skúšanie v súlade s bodom 3.2.2.6.2.2.

Na účely oznámenia sa vážené hodnoty vypočítajú ako v rovnici Ap 11-3,

kde:

Mi

=

hmotnostné emisie znečisťujúcej látky i v mg/km;

M1i

=

priemerné hmotnostné emisie znečisťujúcej látky i v mg/km s plne nabitým zásobníkom elektrickej energie, vypočítané v súlade s bodom 3.2.2.7;

M2i

=

priemerné hmotnostné emisie znečisťujúcej látky i v mg/km so zásobníkom elektrickej energie v stave minimálneho nabitia (maximálna voľná kapacita), vypočítané v súlade s bodom 3.2.3.5;

Dovc

=

jazdný dosah OVC stanovený v súlade s postupom uvedeným v doplnku 3.3 k prílohe VII;

Dav

=

priemerná vzdialenosť medzi dvoma nabíjačkami batérií takto:

—

4 km pre vozidlo so zdvihovým objemom motora < 150 cm3,

| — | 6 km pre vozidlo so zdvihovým objemom motora ≥ 150 cm3 a vmax < 130 km/h, |
| --- | --- |

—

6 km pre vozidlo so zdvihovým objemom motora ≥ 150 cm3 a vmax < 130 km/h,

| — | 10 km pre vozidlo so zdvihovým objemom motora ≥ 150 cm3 a vmax ≥ 130 km/h. |
| --- | --- |

—

10 km pre vozidlo so zdvihovým objemom motora ≥ 150 cm3 a vmax ≥ 130 km/h.

3.3   Externe nenabíjateľné vozidlá (not-OVC HEV) bez prepínača režimu prevádzky

3.3.1   Tieto vozidlá sa skúšajú podľa doplnku 6.

3.3.2   Pri predkondicionovaní sa vykonajú aspoň dva po sebe nasledujúce úplné jazdné cykly bez zahriatia.

3.3.3   Vozidlo jazdí v súlade s ustanoveniami doplnku 6.

3.4   Externe nenabíjateľné vozidlá (not-OVC HEV) s prepínačom režimu prevádzky

3.4.1   Tieto vozidlá sa predkondicionujú a skúšajú v hybridnom režime v súlade s prílohou II. Ak je k dispozícii niekoľko hybridných režimov, skúška sa vykoná v režime, ktorý sa automaticky nastaví po otočení kľúča v zapaľovaní (normálny režim). Na základe informácií poskytnutých výrobcom sa technická služba uistí, či sú splnené limitné hodnoty vo všetkých hybridných režimoch.

3.4.2   Pri predkondicionovaní sa vykonajú aspoň dva po sebe nasledujúce úplné jazdné cykly bez zahriatia.

3.4.3   Vozidlo jazdí v súlade s ustanoveniami prílohy II.

---

(1)  Známe aj ako „externe nabíjateľné“.

(2)  Známe aj ako „externe nenabíjateľné“.

(3)  Napríklad režim športový, hospodárny, mestský, mimomestský atď.

(4)  Väčšinou elektrický hybridný režim: hybridný režim, v ktorom možno preukázať, že má najvyššiu spotrebu elektrickej energie zo všetkých voliteľných hybridných režimov, keď sa skúša v súlade s podmienkou A bodu 4 prílohy 10 k predpisu EHK OSN č. 101, ktorá sa stanovuje na základe informácií poskytnutých výrobcom a po dohode s technickou službou.

(5)  Režim používajú väčšinou palivo: hybridný režim, v ktorom možno preukázať, že má najvyššiu spotrebu paliva zo všetkých voliteľných hybridných režimov, keď sa skúša v súlade s podmienkou B bodu 4 prílohy 10 k predpisu EHK OSN č. 101, ktorá sa stanovuje na základe informácií poskytnutých výrobcom a po dohode s technickou službou.

Doplnok 12

Postup skúšky typu I pre vozidlá kategórie L používajúce LPG, NG/biometán, flexibilné palivo H2NG alebo vodík

1   Úvod

| 1.1 | V tomto doplnku sú opísané špeciálne požiadavky, pokiaľ ide o skúšanie LPG, NG/biometánu, H2NG alebo plynného vodíka pri schvaľovaní vozidiel na alternatívne palivá, ktoré jazdia na tieto palivá, alebo môžu jazdiť na benzín, LPG, NG/biometán, H2NG alebo vodík. |
| --- | --- |

1.1

V tomto doplnku sú opísané špeciálne požiadavky, pokiaľ ide o skúšanie LPG, NG/biometánu, H2NG alebo plynného vodíka pri schvaľovaní vozidiel na alternatívne palivá, ktoré jazdia na tieto palivá, alebo môžu jazdiť na benzín, LPG, NG/biometán, H2NG alebo vodík.

| 1.2 | Zloženie týchto plynných palív predávaných na trhu sa môže veľmi líšiť a tomu sa musia prispôsobiť aj pomery paliva v palivových systémoch. Na preukázanie tejto prispôsobiteľnosti sa odskúša základné vozidlo vybavené reprezentatívnym palivovým systémom LPG, NG/biometánu alebo H2NG v skúškach typu I na dve extrémne referenčné palivá. |
| --- | --- |

1.2

Zloženie týchto plynných palív predávaných na trhu sa môže veľmi líšiť a tomu sa musia prispôsobiť aj pomery paliva v palivových systémoch. Na preukázanie tejto prispôsobiteľnosti sa odskúša základné vozidlo vybavené reprezentatívnym palivovým systémom LPG, NG/biometánu alebo H2NG v skúškach typu I na dve extrémne referenčné palivá.

| 1.3 | Požiadavky tohto doplnku, pokiaľ ide o vodík, sa uplatňujú len na vozidlá používajúce vodík ako spaľované palivo, a nie na vozidlá vybavené palivovým článkom fungujúcim na vodík. |
| --- | --- |

1.3

Požiadavky tohto doplnku, pokiaľ ide o vodík, sa uplatňujú len na vozidlá používajúce vodík ako spaľované palivo, a nie na vozidlá vybavené palivovým článkom fungujúcim na vodík.

2   Udelenie typového schválenia pre vozidlo kategórie L vybavené systémom plynného paliva

Typové schválenie sa udeľuje za týchto podmienok:

2.1   Schvaľovanie výfukových emisií vozidla vybaveného systémom na plynné palivo

Musí sa preukázať, že základné vozidlo vybavené LPG, NG/biometánovým, H2NG alebo vodíkovým palivovým systémom sa môže prispôsobiť zloženiu paliva, ktoré sa môže objaviť na trhu, a spĺňať tieto podmienky:

| 2.1.1 | v prípade LPG existujú rozdiely v zložení C3/C4 (požiadavka na skúšobné palivo A a B), a preto sa základné vozidlo musí skúšať na referenčné palivá A a B uvedené v doplnku 2; |
| --- | --- |

2.1.1

v prípade LPG existujú rozdiely v zložení C3/C4 (požiadavka na skúšobné palivo A a B), a preto sa základné vozidlo musí skúšať na referenčné palivá A a B uvedené v doplnku 2;

| 2.1.2 | v prípade NG/biometánu zvyčajne existujú dva druhy paliva, a to vysokovýhrevné palivo (G20) a nízkovýhrevné palivo (G25), ale so značným rozpätím v rámci oboch druhov; podstatne sa líšia vo Wobbeovom indexe. Tieto variácie sa odzrkadľujú v referenčných palivách. Základné vozidlo sa skúša na obe referenčné palivá uvedené v doplnku 2; |
| --- | --- |

2.1.2

v prípade NG/biometánu zvyčajne existujú dva druhy paliva, a to vysokovýhrevné palivo (G20) a nízkovýhrevné palivo (G25), ale so značným rozpätím v rámci oboch druhov; podstatne sa líšia vo Wobbeovom indexe. Tieto variácie sa odzrkadľujú v referenčných palivách. Základné vozidlo sa skúša na obe referenčné palivá uvedené v doplnku 2;

| 2.1.3 | v prípade vozidla na flexibilné palivo H2NG sa zloženie paliva môže pohybovať v rozmedzí od 0 % vodíka (plyn L) až po maximálne percento vodíka v zmesi (plyn H) udávaného výrobcom. Musí sa preukázať, že základné vozidlo sa môže prispôsobiť ľubovoľnému percentu v rámci rozpätia udávaného výrobcom a vozidlo sa skúša v skúške typu I na 100 % plyn H a 100 % plyn G. Rovnako sa musí preukázať, že sa môže prispôsobiť akémukoľvek zloženiu NG/biometánu, ktoré sa môže vyskytovať na trhu, bez ohľadu na percentuálny podiel vodíka v zmesi. |
| --- | --- |

2.1.3

v prípade vozidla na flexibilné palivo H2NG sa zloženie paliva môže pohybovať v rozmedzí od 0 % vodíka (plyn L) až po maximálne percento vodíka v zmesi (plyn H) udávaného výrobcom. Musí sa preukázať, že základné vozidlo sa môže prispôsobiť ľubovoľnému percentu v rámci rozpätia udávaného výrobcom a vozidlo sa skúša v skúške typu I na 100 % plyn H a 100 % plyn G. Rovnako sa musí preukázať, že sa môže prispôsobiť akémukoľvek zloženiu NG/biometánu, ktoré sa môže vyskytovať na trhu, bez ohľadu na percentuálny podiel vodíka v zmesi.

| 2.1.4 | Pri vozidlách vybavených vodíkovými palivovými systémami sa zhoda skúša na jedno vodíkové referenčné palivo uvedené v doplnku 2. |
| --- | --- |

2.1.4

Pri vozidlách vybavených vodíkovými palivovými systémami sa zhoda skúša na jedno vodíkové referenčné palivo uvedené v doplnku 2.

| 2.1.5 | Ak sa prechod z jedného paliva na druhé v praxi uskutočňuje pomocou prepínača, tento prepínač sa počas typového schvaľovania nesmie použiť. V takýchto prípadoch sa na žiadosť výrobcu a so súhlasom technickej služby môže rozšíriť predkondicionovací cyklus uvedený v bode 5.2.4 prílohy II. |
| --- | --- |

2.1.5

Ak sa prechod z jedného paliva na druhé v praxi uskutočňuje pomocou prepínača, tento prepínač sa počas typového schvaľovania nesmie použiť. V takýchto prípadoch sa na žiadosť výrobcu a so súhlasom technickej služby môže rozšíriť predkondicionovací cyklus uvedený v bode 5.2.4 prílohy II.

| 2.1.6 | Pomer výsledkov merania emisií „r“ sa určuje pre každú znečisťujúcu látku, ako sa uvádza v tabuľke Ap 12-1 pre vozidlá na LPG, NG/biometán a H2NG:






  2.1.6.1 | V prípade vozidiel poháňaných LPG a NG/biometánom sa pomer výsledkov merania emisií „r“ určuje pre každú znečisťujúcu látku takto:

  Tabuľka Ap 12-1


  Výpočet pomeru „r“ pre vozidlá na LPG a NG/biometán








  Typ(-y) paliva | Referenčné palivá | Výpočet „r“ |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| LPG a benzín
  (schválenie B) | Palivo A | |
| alebo iba LPG
  (schválenie D) | Palivo B |
| NG/biometán | palivo G20 | |
| palivo G25 |

2.1.6

Pomer výsledkov merania emisií „r“ sa určuje pre každú znečisťujúcu látku, ako sa uvádza v tabuľke Ap 12-1 pre vozidlá na LPG, NG/biometán a H2NG:

2.1.6.1

V prípade vozidiel poháňaných LPG a NG/biometánom sa pomer výsledkov merania emisií „r“ určuje pre každú znečisťujúcu látku takto:

Tabuľka Ap 12-1

Výpočet pomeru „r“ pre vozidlá na LPG a NG/biometán

Typ(-y) paliva

Referenčné palivá

Výpočet „r“

LPG a benzín

(schválenie B)

Palivo A

Formula

alebo iba LPG

(schválenie D)

Palivo B

NG/biometán

palivo G20

Formula

palivo G25

| 2.1.6.2 | V prípade vozidiel na flexibilné palivo H2NG sa dva pomery výsledkov merania emisií „r1“ a „r2“ určujú pre každú znečisťujúcu látku takto:

  Tabuľka Ap12-2


  Vyhľadávacia tabuľka pomerov „r“ pre plynné palivá NG/biometán alebo H2NG








  Typ(-y) paliva | Referenčné palivá | Výpočet „r“ |
| --- | --- | --- | --- |
| NG/biometán | palivo G20 | |
| palivo G25 |
| H2NG | zmes vodíka a G20 pri maximálnom percentuálnom podiele vodíka stanovenom výrobcom | |
| zmes vodíka a G25 pri maximálnom percentuálnom podiele vodíka stanovenom výrobcom |

2.1.6.2

V prípade vozidiel na flexibilné palivo H2NG sa dva pomery výsledkov merania emisií „r1“ a „r2“ určujú pre každú znečisťujúcu látku takto:

Tabuľka Ap12-2

Vyhľadávacia tabuľka pomerov „r“ pre plynné palivá NG/biometán alebo H2NG

Typ(-y) paliva

Referenčné palivá

Výpočet „r“

NG/biometán

palivo G20

Formula

palivo G25

H2NG

zmes vodíka a G20 pri maximálnom percentuálnom podiele vodíka stanovenom výrobcom

Formula

zmes vodíka a G25 pri maximálnom percentuálnom podiele vodíka stanovenom výrobcom

2.2   Schvaľovanie výfukových emisií vozidla s pohonom patriacim do radu pohonov

Pri typovom schvaľovaní jednopalivových a dvojpalivových vozidiel fungujúcich v plynovom režime, ktoré sú poháňané LPG, NG/biometánom, H2NG alebo vodíkom ako vozidlá s pohonom patriacim do radu pohonov uvedeného v prílohe XI, sa skúška typu I vykonáva s jedným plynným referenčným palivom. Pokiaľ ide o vozidlá na LPG, NG/biometán a H2NG, týmto referenčným palivom môže byť ktorékoľvek z referenčných palív uvedených v doplnku 2. Vozidlo poháňané plynom sa považuje za vyhovujúce, ak spĺňa tieto požiadavky:

| 2.2.1 | Skúšobné vozidlo musí spĺňať definíciu radu pohonov uvedenú v prílohe XI. |
| --- | --- |

2.2.1

Skúšobné vozidlo musí spĺňať definíciu radu pohonov uvedenú v prílohe XI.

| 2.2.2 | Ak je skúšobným palivom referenčné palivo A pre LPG alebo G20 pre NG/biometán, výsledok merania emisií sa vynásobí príslušným faktorom „r“, ak r > 1; ak je r < 1, korekcia nie je potrebná. |
| --- | --- |

2.2.2

Ak je skúšobným palivom referenčné palivo A pre LPG alebo G20 pre NG/biometán, výsledok merania emisií sa vynásobí príslušným faktorom „r“, ak r > 1; ak je r < 1, korekcia nie je potrebná.

| 2.2.3 | Ak je skúšobným palivom referenčné palivo B pre LPG alebo G25 pre NG/biometán, výsledok merania emisií sa vynásobí príslušným faktorom „r“, ak r < 1; ak je r > 1, korekcia nie je potrebná. |
| --- | --- |

2.2.3

Ak je skúšobným palivom referenčné palivo B pre LPG alebo G25 pre NG/biometán, výsledok merania emisií sa vynásobí príslušným faktorom „r“, ak r < 1; ak je r > 1, korekcia nie je potrebná.

| 2.2.4 | Na žiadosť výrobcu sa skúška typu I môže vykonať s obidvomi referenčnými palivami, takže nie je potrebná žiadna korekcia. |
| --- | --- |

2.2.4

Na žiadosť výrobcu sa skúška typu I môže vykonať s obidvomi referenčnými palivami, takže nie je potrebná žiadna korekcia.

| 2.2.5 | Základné vozidlo musí spĺňať limitné hodnoty emisií pre príslušnú kategóriu, ktoré sú uvedené pre merané aj vypočítané emisie v časti A prílohy VI k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013. |
| --- | --- |

2.2.5

Základné vozidlo musí spĺňať limitné hodnoty emisií pre príslušnú kategóriu, ktoré sú uvedené pre merané aj vypočítané emisie v časti A prílohy VI k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013.

| 2.2.6 | Ak sa vykonávajú opakované skúšky s rovnakým motorom, výsledky s referenčným palivom G20 alebo A a s referenčným palivom G25 alebo B sa najprv spriemerujú a potom sa z týchto spriemerovaných výsledkov vypočíta faktor „r“. |
| --- | --- |

2.2.6

Ak sa vykonávajú opakované skúšky s rovnakým motorom, výsledky s referenčným palivom G20 alebo A a s referenčným palivom G25 alebo B sa najprv spriemerujú a potom sa z týchto spriemerovaných výsledkov vypočíta faktor „r“.

| 2.2.7 | Pri typovom schvaľovaní vozidla na flexibilné palivo H2NG ako člena radu sa vykonávajú dve skúšky typu I, pričom pri prvej z nich sa ako palivo použije 100 % G20 alebo G25 a pri druhej zmes vodíka a toho istého NG/biometánu, ktorý sa použil pri prvej skúške, s percentuálnym podielom vodíka nepresahujúcim maximálnu hodnotu stanovenú výrobcom.






  2.2.7.1 | Ak je NG/biometán referenčným palivom G20, výsledok merania emisií pre každú znečisťujúcu látku sa vynásobí príslušnými faktormi (r1 v prípade prvej skúšky a r2 v prípade druhej skúšky) vypočítanými v bode 2.1.6, ak je príslušný faktor > 1; ak je príslušný faktor < 1, nie je potrebná žiadna korekcia. |
| --- | --- | --- |

2.2.7

Pri typovom schvaľovaní vozidla na flexibilné palivo H2NG ako člena radu sa vykonávajú dve skúšky typu I, pričom pri prvej z nich sa ako palivo použije 100 % G20 alebo G25 a pri druhej zmes vodíka a toho istého NG/biometánu, ktorý sa použil pri prvej skúške, s percentuálnym podielom vodíka nepresahujúcim maximálnu hodnotu stanovenú výrobcom.

2.2.7.1

Ak je NG/biometán referenčným palivom G20, výsledok merania emisií pre každú znečisťujúcu látku sa vynásobí príslušnými faktormi (r1 v prípade prvej skúšky a r2 v prípade druhej skúšky) vypočítanými v bode 2.1.6, ak je príslušný faktor > 1; ak je príslušný faktor < 1, nie je potrebná žiadna korekcia.

| 2.2.7.2 | Ak je NG/biometán referenčným palivom G25, výsledok merania emisií pre každú znečisťujúcu látku sa vydelí príslušnými faktormi (r1 v prípade prvej skúšky a r2 v prípade druhej skúšky) vypočítanými v súlade s bodom 2.1.6, ak je príslušný faktor < 1; ak je príslušný faktor > 1, nie je potrebná žiadna korekcia. |
| --- | --- |

2.2.7.2

Ak je NG/biometán referenčným palivom G25, výsledok merania emisií pre každú znečisťujúcu látku sa vydelí príslušnými faktormi (r1 v prípade prvej skúšky a r2 v prípade druhej skúšky) vypočítanými v súlade s bodom 2.1.6, ak je príslušný faktor < 1; ak je príslušný faktor > 1, nie je potrebná žiadna korekcia.

| 2.2.7.3 | Na žiadosť výrobcu sa skúška typu I vykoná so štyrmi možnými kombináciami referenčných palív v súlade s bodom 2.1.6, takže nie je potrebná žiadna korekcia. |
| --- | --- |

2.2.7.3

Na žiadosť výrobcu sa skúška typu I vykoná so štyrmi možnými kombináciami referenčných palív v súlade s bodom 2.1.6, takže nie je potrebná žiadna korekcia.

| 2.2.7.4 | Ak sa opakované skúšky vykonávajú s rovnakým motorom, najprv sa spriemerujú výsledky s referenčnými palivami G20 alebo H2G20 a s referenčnými palivami G25 alebo H2G25 s maximálnym percentuálnym obsahom vodíka udávaným výrobcom; potom sa z týchto spriemerovaných hodnôt vypočítajú faktory „r1“ a „r2“. |
| --- | --- |

2.2.7.4

Ak sa opakované skúšky vykonávajú s rovnakým motorom, najprv sa spriemerujú výsledky s referenčnými palivami G20 alebo H2G20 a s referenčnými palivami G25 alebo H2G25 s maximálnym percentuálnym obsahom vodíka udávaným výrobcom; potom sa z týchto spriemerovaných hodnôt vypočítajú faktory „r1“ a „r2“.

| 2.2.8 | Počas skúšky typu I vozidlo v priebehu najviac 60 po sebe nasledujúcich sekúnd po roztočení motora používa len benzín a štartuje pri prevádzke v režime plynného paliva. |
| --- | --- |

2.2.8

Počas skúšky typu I vozidlo v priebehu najviac 60 po sebe nasledujúcich sekúnd po roztočení motora používa len benzín a štartuje pri prevádzke v režime plynného paliva.

Doplnok 13

Postup skúšky typu I pre vozidlá kategórie L vybavené systémom periodickej regenerácie

1   Úvod

Tento doplnok obsahuje osobitné ustanovenia týkajúce sa typového schvaľovania vozidiel vybavených systémom periodickej regenerácie.

2   Rozsah typového schvaľovania vozidiel so systémom periodickej regenerácie, pokiaľ ide o skúšky typu I

2.1   Vozidlá kategórie L, ktoré spadajú do rozsahu pôsobnosti nariadenia (EÚ) č. 168/2013 a sú vybavené systémom periodickej regenerácie, musia spĺňať požiadavky uvedené v tomto doplnku.

2.2   Namiesto vykonania skúšobných postupov uvedených v nasledujúcom bode možno použiť pevnú hodnotu Ki 1,05, ak technická služba nevidí žiadny dôvod, prečo by táto hodnota mala byť prekročená, a na základe súhlasu schvaľovacieho orgánu.

2.3.   Emisné normy možno prekročiť počas cyklov, v ktorých sa vyskytne regenerácia. Ak sa počas skúšky typu I aspoň raz vyskytne regenerácia zariadenia na reguláciu znečistenia a k jeho regenerácii došlo aspoň raz počas prípravného cyklu vozidla, bude sa toto zariadenie považovať za stále sa regenerujúci systém, ktorý si nevyžaduje osobitný skúšobný postup.

3   Skúšobný postup

Vozidlo môže byť vybavené prepínačom, ktorý je schopný zabrániť alebo povoliť proces regenerácie za predpokladu, že nemá žiadny vplyv na pôvodnú kalibráciu motora. Použitie tohto prepínača je povolené len na účely zabránenia regenerácie počas zaťaženia systému regenerácie a počas cyklov predkondicionovania. Nesmie sa však používať počas merania emisií vo fáze regenerácie; namiesto toho sa vykoná emisná skúška s nezmenenou riadiacou jednotkou hnacej sústavy/ prípadne hnacej jednotky a softvérom hnacej sústavy pôvodného vybavenia výrobcu.

3.1   Meranie emisií oxidu uhličitého a spotreby paliva medzi dvoma cyklami, v ktorých sa vyskytujú fázy regenerácie

3.1.1   Priemerná hodnota emisií oxidu uhličitého a spotreby paliva medzi fázami regenerácie a počas zaťažovania regeneračného zariadenia sa určuje z aritmetického priemeru niekoľkých prevádzkových cyklov typu I (ak ich je viac ako 2), ktoré sa vykonávajú s približne rovnakým časovým odstupom.

Alternatívne môže výrobca predložiť údaje, ktoré preukazujú, že emisie oxidu uhličitého a spotreba paliva zostávajú medzi fázami regenerácie konštantné (+ 4 %). V tomto prípade možno použiť hodnoty emisií oxidu uhličitého a spotreby paliva namerané pri obvyklej skúške typu I. Vo všetkých ostatných prípadoch sa emisie merajú aspoň v dvoch prevádzkových cykloch typu I: jeden nasleduje bezprostredne po regenerácii (pred novým zaťažením) a jeden pokiaľ možno bezprostredne pred začiatkom fázy regenerácie. Všetky merania emisií a výpočty sa vykonávajú v súlade s prílohou II. Priemerné emisie pre jeden systém regenerácie sa určujú v súlade s bodom 3.3 a pre viac systémov regenerácie v súlade s bodom 3.4.

3.1.2   Proces zaťažovania a určovanie Ki sa vykonáva na vozidlovom dynamometri počas prevádzkových cyklov typu I. Tieto cykly môžu prebiehať nepretržite (t. j. bez potreby vypnutia motora medzi cyklami). Po ľubovoľnom počte dokončených cyklov sa môže vozidlo odstrániť z vozidlového dynamometra a skúška môže pokračovať neskôr.

3.1.3   Počet cyklov (D) medzi dvoma cyklami, v ktorých sa vyskytuje fáza regenerácie, počet cyklov, v ktorých sa vykonávajú merania emisií (n) a každé meranie emisií (M’sij) sa vykazuje podľa šablóny skúšobného protokolu uvedenej v článku 32 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 168/2013.

3.2   Meranie emisií oxidu uhličitého a spotreby paliva počas regenerácie

3.2.1   V prípade potreby možno vozidlo pripraviť na emisnú skúšku počas fázy regenerácie s použitím prípravných cyklov uvedených v doplnku 6.

3.2.2   Podmienky skúšky a vozidla pre skúšku typu I opísané v prílohe II sa vzťahujú na čas pred vykonaním prvej platnej emisnej skúšky.

3.2.3   Počas prípravy vozidla nesmie dochádzať k regenerácii. To možno zabezpečiť jedným z týchto spôsobov:

| 3.2.3.1 | pre cykly predkondicionovania sa môže namontovať „fiktívny“ systém regenerácie alebo čiastočnej regenerácie; |
| --- | --- |

3.2.3.1

pre cykly predkondicionovania sa môže namontovať „fiktívny“ systém regenerácie alebo čiastočnej regenerácie;

| 3.2.3.2 | akýmkoľvek iným spôsobom, na ktorom sa dohodne výrobca so schvaľovacím orgánom. |
| --- | --- |

3.2.3.2

akýmkoľvek iným spôsobom, na ktorom sa dohodne výrobca so schvaľovacím orgánom.

3.2.4   Skúška emisií výfukových plynov pri studenom štarte vrátane procesu regenerácie sa vykonáva v súlade s príslušným prevádzkovým cyklom typu I.

3.2.5   Ak si proces regenerácie vyžaduje viac než jeden prevádzkový cyklus, následný(-é) skúšobný(-é) cyklus (cykly) musí(-ia) prebehnúť okamžite, bez vypnutia motora, až kým sa nedosiahne úplná regenerácia (každý cyklus sa musí dokončiť). Čas potrebný na nastavenie novej skúšky musí byť čo najkratší (napr. len čas potrebný na výmenu filtra tuhých častíc na analytickom zariadení). Motor musí byť v tom čase vypnutý.

3.2.6   Hodnoty emisií vrátane hodnôt emisií znečisťujúcich látok a oxidu uhličitého (Mri) a spotreba paliva sa vypočítajú v súlade s prílohou II a bodom 3.3. Zaznamená sa počet prevádzkových cyklov (d) nameraných pre úplnú regeneráciu.

3.3   Výpočet kombinovaných výfukových emisií s jedným systémom regenerácie:

| | Rovnica Ap 13-1:


  n ≥ 2 |
| --- | --- |

Rovnica Ap 13-1:

Formula n ≥ 2

| | Rovnica Ap 13-2: |
| --- | --- |

Rovnica Ap 13-2:

Formula

| | Rovnica Ap 13-3: |
| --- | --- |

Rovnica Ap 13-3:

Formula

kde pre každú posudzovanú znečisťujúcu látku (i):

| M′sij | = | hmotnostné emisie znečisťujúcej látky (i), hmotnostné emisie CO2 v g/km a spotreba paliva v l/100 km za jeden prevádzkový cyklus typu I bez regenerácie; |
| --- | --- | --- |
| M′rij | = | hmotnostné emisie znečisťujúcej látky (i), hmotnostné emisie CO2 v g/km a spotreba paliva v l/100 km za jeden prevádzkový cyklus typu I počas regenerácie (keď n > 1, prvá skúška typu I je so studeným štartom a nasledujúce cykly s teplým štartom); |
| M′si | = | stredné hmotnostné emisie znečisťujúcej látky (i) v mg/km alebo stredné hmotnostné emisie CO2 v g/km a spotreba paliva v l/100 km za jednu časť (i) prevádzkového cyklu bez regenerácie; |
| M’ri | = | stredné hmotnostné emisie znečisťujúcej látky (i) v mg/km alebo stredné hmotnostné emisie CO2 v g/km a spotreba paliva v l/100 km za jednu časť (i) prevádzkového cyklu počas regenerácie; |
| M’pi | = | stredné hmotnostné emisie znečisťujúcej látky (i) v mg/km alebo stredné hmotnostné emisie CO2 v g/km a spotreba paliva v l/100 km; |
| n | = | počet skúšobných bodov, v ktorých sa vykonávajú merania emisií medzi dvoma cyklami (prevádzkové cykly typu I), v ktorých sa vyskytujú fázy regenerácie ≥ 2; |
| d | = | počet prevádzkových cyklov potrebných na regeneráciu; |
| D | = | počet prevádzkových cyklov medzi dvoma cyklami, v ktorých sa vyskytujú fázy regenerácie. |

M′sij

=

hmotnostné emisie znečisťujúcej látky (i), hmotnostné emisie CO2 v g/km a spotreba paliva v l/100 km za jeden prevádzkový cyklus typu I bez regenerácie;

M′rij

=

hmotnostné emisie znečisťujúcej látky (i), hmotnostné emisie CO2 v g/km a spotreba paliva v l/100 km za jeden prevádzkový cyklus typu I počas regenerácie (keď n > 1, prvá skúška typu I je so studeným štartom a nasledujúce cykly s teplým štartom);

M′si

=

stredné hmotnostné emisie znečisťujúcej látky (i) v mg/km alebo stredné hmotnostné emisie CO2 v g/km a spotreba paliva v l/100 km za jednu časť (i) prevádzkového cyklu bez regenerácie;

M’ri

=

stredné hmotnostné emisie znečisťujúcej látky (i) v mg/km alebo stredné hmotnostné emisie CO2 v g/km a spotreba paliva v l/100 km za jednu časť (i) prevádzkového cyklu počas regenerácie;

M’pi

=

stredné hmotnostné emisie znečisťujúcej látky (i) v mg/km alebo stredné hmotnostné emisie CO2 v g/km a spotreba paliva v l/100 km;

n

=

počet skúšobných bodov, v ktorých sa vykonávajú merania emisií medzi dvoma cyklami (prevádzkové cykly typu I), v ktorých sa vyskytujú fázy regenerácie ≥ 2;

d

=

počet prevádzkových cyklov potrebných na regeneráciu;

D

=

počet prevádzkových cyklov medzi dvoma cyklami, v ktorých sa vyskytujú fázy regenerácie.

Obrázok Ap 13-1

Príklad meraných parametrov. Parametre merané počas emisnej skúšky alebo skúšky spotreby paliva a medzi dvoma cyklami, v ktorých nastáva regenerácia (schematický príklad – emisie počas „D“ môžu vzrásť alebo klesnúť)

Image

3.3.1   Výpočet faktora regenerácie K pre každú posudzovanú znečisťujúcu látku (i), emisie oxidu uhličitého a spotrebu paliva (i):

Rovnica Ap 13-4:

Formula

Výsledky Msi, Mpi a Ki sa zaznamenávajú v skúšobnom protokole, ktorý sa odovzdáva technickej službe.

Ki možno určiť po dokončení jedinej sekvencie.

3.4   Výpočet kombinovaných emisií výfukových plynov, emisií oxidu uhličitého a spotreby paliva s viacerými systémami periodickej regenerácie

| | Rovnica Ap 13-5:


  nk ≥ 2 |
| --- | --- |

Rovnica Ap 13-5:

Formula nk ≥ 2

| | Rovnica Ap 13-6: |
| --- | --- |

Rovnica Ap 13-6:

Formula

| | Rovnica Ap 13-7: |
| --- | --- |

Rovnica Ap 13-7:

Formula

| | Rovnica Ap 13-8: |
| --- | --- |

Rovnica Ap 13-8:

Formula

| | Rovnica Ap 13-9: |
| --- | --- |

Rovnica Ap 13-9:

Formula

| | Rovnica Ap 13-10: |
| --- | --- |

Rovnica Ap 13-10:

Formula

| | Rovnica Ap 13-11: |
| --- | --- |

Rovnica Ap 13-11:

Formula

kde pre každú posudzovanú znečisťujúcu látku (i):

| M’sik | = | hmotnostné emisie udalosti k znečisťujúcej látky (i) v mg/km, hmotnostné emisie CO2 v g/km a spotreba paliva v l/100 km za jeden prevádzkový cyklus typu I bez regenerácie; |
| --- | --- | --- |
| M’rik | = | hmotnostné emisie udalosti k znečisťujúcej látky (i) v mg/km, hmotnostné emisie CO2 v g/km a spotreba paliva v l/100 km za jeden prevádzkový cyklus typu I počas regenerácie (ak d > 1, prvá skúška typu I je so studeným štartom a nasledujúce cykly s teplým štartom); |
| M’sik,j | = | hmotnostné emisie udalosti k znečisťujúcej látky (i) v mg/km, hmotnostné emisie CO2 v g/km a spotreba paliva v l/100 km za jeden prevádzkový cyklus typu I bez regenerácie v bode j; 1 ≤ j ≤ n; |
| M’rik,j | = | hmotnostné emisie udalosti k znečisťujúcej látky (i) v mg/km, hmotnostné emisie CO2 v g/km a spotreba paliva v l/100 km za jeden prevádzkový cyklus typu I počas regenerácie (keď j > 1, prvá skúška typu I je so studeným štartom a nasledujúce cykly s teplým štartom) merané v prevádzkovom cykle j; 1 ≤ j ≤ d; |
| Msi | = | hmotnostné emisie všetkých udalostí k znečisťujúcej látky (i) v mg/km, CO2 v g/km a spotreba paliva v l/100 km bez regenerácie; |
| Mri | = | hmotnostné emisie všetkých udalostí k znečisťujúcej látky (i) v mg/km, CO2 v g/km a spotreba paliva v l/100 km počas regenerácie; |
| Mpi | = | hmotnostné emisie všetkých udalostí k znečisťujúcej látky (i) v mg/km, CO2 v g/km a spotreba paliva v l/100 km; |
| nk | = | počet skúšobných bodov udalosti k, v ktorých sa vykonávajú merania emisií medzi dvoma cyklami (prevádzkové cykly typu I), v ktorých sa vyskytujú fázy regenerácie; |
| dk | = | počet prevádzkových cyklov udalosti k potrebných na regeneráciu; |
| Dk | = | počet prevádzkových cyklov udalosti k medzi dvoma cyklami, v ktorých sa vyskytujú fázy regenerácie. |

M’sik

=

hmotnostné emisie udalosti k znečisťujúcej látky (i) v mg/km, hmotnostné emisie CO2 v g/km a spotreba paliva v l/100 km za jeden prevádzkový cyklus typu I bez regenerácie;

M’rik

=

hmotnostné emisie udalosti k znečisťujúcej látky (i) v mg/km, hmotnostné emisie CO2 v g/km a spotreba paliva v l/100 km za jeden prevádzkový cyklus typu I počas regenerácie (ak d > 1, prvá skúška typu I je so studeným štartom a nasledujúce cykly s teplým štartom);

M’sik,j

=

hmotnostné emisie udalosti k znečisťujúcej látky (i) v mg/km, hmotnostné emisie CO2 v g/km a spotreba paliva v l/100 km za jeden prevádzkový cyklus typu I bez regenerácie v bode j; 1 ≤ j ≤ n;

M’rik,j

=

hmotnostné emisie udalosti k znečisťujúcej látky (i) v mg/km, hmotnostné emisie CO2 v g/km a spotreba paliva v l/100 km za jeden prevádzkový cyklus typu I počas regenerácie (keď j > 1, prvá skúška typu I je so studeným štartom a nasledujúce cykly s teplým štartom) merané v prevádzkovom cykle j; 1 ≤ j ≤ d;

Msi

=

hmotnostné emisie všetkých udalostí k znečisťujúcej látky (i) v mg/km, CO2 v g/km a spotreba paliva v l/100 km bez regenerácie;

Mri

=

hmotnostné emisie všetkých udalostí k znečisťujúcej látky (i) v mg/km, CO2 v g/km a spotreba paliva v l/100 km počas regenerácie;

Mpi

=

hmotnostné emisie všetkých udalostí k znečisťujúcej látky (i) v mg/km, CO2 v g/km a spotreba paliva v l/100 km;

nk

=

počet skúšobných bodov udalosti k, v ktorých sa vykonávajú merania emisií medzi dvoma cyklami (prevádzkové cykly typu I), v ktorých sa vyskytujú fázy regenerácie;

dk

=

počet prevádzkových cyklov udalosti k potrebných na regeneráciu;

Dk

=

počet prevádzkových cyklov udalosti k medzi dvoma cyklami, v ktorých sa vyskytujú fázy regenerácie.

Obrázok Ap 13-2

Parametre merané počas emisnej skúšky a medzi dvoma cyklami, v ktorých nastáva regenerácia (schematický príklad)

Image

Obrázok Ap 13-3

Parametre merané počas emisnej skúšky a medzi dvoma cyklami, v ktorých nastáva regenerácia (schematický príklad)

Image

Pokiaľ ide o použitie jednoduchého a reálneho prípadu, nasledujúci opis poskytuje podrobné vysvetlenie schematického príkladu znázorneného na obrázku Ap 13-3:

| 1. | „Filter tuhých častíc“: regeneračné udalosti v rovnakom časovom odstupe, podobné emisie (± 15 %) v jednotlivých udalostiach | Rovnica Ap 13-12:

  Dk = Dk+1 = D1 |
| --- | --- | --- |

1.

„Filter tuhých častíc“: regeneračné udalosti v rovnakom časovom odstupe, podobné emisie (± 15 %) v jednotlivých udalostiach

Rovnica Ap 13-12:

Dk = Dk+1 = D1

| | Rovnica Ap 13-13:

  dk = dk+1 = d1 |
| --- | --- |

Rovnica Ap 13-13:

dk = dk+1 = d1

| | Rovnica Ap 13-14:




  nk = n |
| --- | --- |

Rovnica Ap 13-14:

Formula

nk = n

| 2. | „DeNOx“: udalosť odsírovania (odstraňovania SO2) sa začína predtým než sa dá zistiť vplyv síry na emisie (± 15 % nameraných emisií) a v tomto príklade z exotermických dôvodov spolu s poslednou udalosťou regenerácie DPF.
  Rovnica Ap 13-15






  M′sik,j=1 = konštanta → | Msik = Msik+1 = Msi2

  Mrik = Mrik+1 = Mri2 |
| --- | --- | --- |

2.

„DeNOx“: udalosť odsírovania (odstraňovania SO2) sa začína predtým než sa dá zistiť vplyv síry na emisie (± 15 % nameraných emisií) a v tomto príklade z exotermických dôvodov spolu s poslednou udalosťou regenerácie DPF.

M′sik,j=1 = konštanta →

Msik = Msik+1 = Msi2

Mrik = Mrik+1 = Mri2

Pre udalosť odstraňovania SO2: Mri2, Msi2, d2, D2, n2 = 1

| 3. | Úplný systém (DPF + DeNOx): | Rovnica Ap 13-16: |
| --- | --- | --- |

3.

Úplný systém (DPF + DeNOx):

Rovnica Ap 13-16:

Formula

| | Rovnica Ap 13-17: |
| --- | --- |

Rovnica Ap 13-17:

Formula

| | Rovnica Ap 13-18: |
| --- | --- |

Rovnica Ap 13-18:

Formula

Výpočet faktora (Ki) pre systémy viacnásobnej periodickej regenerácie je možný len po určitom počte fáz regenerácie každého systému. Po vykonaní celého postupu (A až B, pozri obrázok Ap 13-2) by sa mal znova dosiahnuť pôvodný počiatočný stav A.

3.4.1   Rozšírenie schválenia pre systém viacnásobnej periodickej regenerácie

| 3.4.1.1 | Ak sa zmenia technické parametre alebo stratégia regenerácie systému viacnásobnej regenerácie pre všetky udalosti v rámci tohto kombinovaného systému, celý postup zahŕňajúci všetky regeneračné zariadenia sa vykoná pomocou meraní s cieľom aktualizovať viacnásobný faktor Ki. |
| --- | --- |

3.4.1.1

Ak sa zmenia technické parametre alebo stratégia regenerácie systému viacnásobnej regenerácie pre všetky udalosti v rámci tohto kombinovaného systému, celý postup zahŕňajúci všetky regeneračné zariadenia sa vykoná pomocou meraní s cieľom aktualizovať viacnásobný faktor Ki.

| 3.4.1.2 | Ak sa jedno zariadenie systému viacnásobnej regenerácie zmení len z hľadiska parametrov stratégie (t. j. napr. „D“ a/alebo „d“ v prípade DPF) a výrobca môže technickej službe poskytnúť hodnoverné technické údaje a informácie, ktoré preukazujú, že:






  a) | neexistuje žiadne zistiteľné vzájomné pôsobenie s ostatnými zariadeniami systému a |
| --- | --- | --- |

3.4.1.2

Ak sa jedno zariadenie systému viacnásobnej regenerácie zmení len z hľadiska parametrov stratégie (t. j. napr. „D“ a/alebo „d“ v prípade DPF) a výrobca môže technickej službe poskytnúť hodnoverné technické údaje a informácie, ktoré preukazujú, že:

a)

neexistuje žiadne zistiteľné vzájomné pôsobenie s ostatnými zariadeniami systému a

| b) | dôležité parametre (t. j. konštrukcia, princíp činnosti, objem, umiestnenie atď.) sú zhodné, |
| --- | --- |

b)

dôležité parametre (t. j. konštrukcia, princíp činnosti, objem, umiestnenie atď.) sú zhodné,

potrebný postup aktualizácie ki možno zjednodušiť.

V takých prípadoch, kde sa výrobca dohodne s technickou službou, sa uskutoční len jedna udalosť odberu/uskladnenia vzorky a regenerácie a na aktualizáciu viacnásobného faktora Ki , ktorý matematicky nahrádza existujúci(-e) základný(-é) vzorec(-ce) výpočtu faktora Ki, možno do príslušného(-ých) vzorca (vzorcov) uviesť výsledky skúšky („Msi“, „Mri“) v kombinácii so zmenenými parametrami („D“ a/alebo „d“).

PRÍLOHA III

Požiadavky na skúšky typu II: výfukové emisie pri (zvýšených) voľnobežných otáčkach /skúške pri voľnej akcelerácii

1   Úvod

V tejto prílohe sa opisuje postup pre skúšku typu II uvedenú v časti A prílohy V k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013, ktorý je určený na zabezpečenie potrebného merania emisií počas skúšky kontroly technického stavu. Účelom požiadaviek tejto prílohy je preukázať, že schválené vozidlo spĺňa požiadavky smernice 2009/40/ES (1) zmenenej smernicou 2010/48/ES (2).

2   Rozsah pôsobnosti

2.1   V priebehu procesu typového schvaľovania environmentálnych vlastností sa technickej službe a schvaľovaciemu orgánu preukáže, že vozidlá kategórie L, ktoré sú zahrnuté do rozsahu pôsobnosti nariadenia (EÚ) č. 168/2013, spĺňajú požiadavky skúšky typu II.

2.2   Vozidlá vybavené typom pohonu, ktorého súčasťou je zážihový spaľovací motor, podliehajú len emisnej skúške typu II uvedenej v bodoch 3, 4 a 5.

2.3   Vozidlá vybavené typom pohonu, ktorého súčasťou je vznetový spaľovací motor, podliehajú len emisnej skúške typu II pri voľnej akcelerácii uvedenej v bodoch 3, 6 a 7. Bod 3.8 sa v tomto prípade neuplatňuje.

3   Všeobecné podmienky emisnej skúšky typu II

3.1   Pred začiatkom každej emisnej skúšky typu II sa vykoná vizuálna kontrola všetkých zariadení na reguláciu emisií s cieľom skontrolovať, či je vozidlo kompletné, v uspokojivom stave a či palivové, vzduchové alebo výfukové systémy nepresakujú. Skúšobné vozidlo musí byť riadne udržiavané a používané.

3.2   Palivo použité na vykonanie skúšky typu II je referenčné palivo, ktorého špecifikácie sú uvedené v doplnku 2 prílohy II a v súlade s požiadavkami uvedenými v časti B prílohy V nariadenia (EÚ) č. 168/2013.

3.3   Počas skúšky sa teplota prostredia pohybuje v rozmedzí od 293,2 K do 303,2 K (od 20 °C do 30 °C).

3.4   V prípade vozidiel s ručne ovládanou alebo poloautomatickou prevodovkou sa skúška typu II vykonáva s radiacou pákou v polohe „neutrál“ a so stlačenou spojkou.

3.5   V prípade vozidiel s automatickou prevodovkou sa skúška typu II pri voľnobehu vykonáva s radiacou pákou buď v polohe „neutrál“ alebo v polohe „parkovanie“. Ak je namontovaná aj automatická spojka, poháňaná náprava sa nadvihne do bodu, v ktorom sa kolesá môžu voľne otáčať.

3.6   Emisná skúška typu II sa vykonáva okamžite po emisnej skúške typu I. V každom prípade sa motor zahrieva dovtedy, kým všetky teploty chladiacej zmesi a maziva a tlak maziva nedosiahnu vyvážený stav na prevádzkovej úrovni.

3.7   Na výstupoch výfukov sú nasadené vzduchotesné nástavce, aby odberová sonda používaná na odber výfukových plynov mohla byť vložená do výfuku do hĺbky najmenej 60 cm bez toho, aby sa zvýšil protitlak o viac ako 125 mm H2O, a bez toho, aby sa narušila prevádzka vozidla. Tento nástavec musí byť tvarovaný tak, aby v mieste odberovej sondy nedochádzalo k žiadnemu zjavnému riedeniu výfukových plynov vo vzduchu. Ak je vozidlo vybavené výfukovým systémom s viacerými výstupmi, buď sa všetky výstupy pripoja k spoločnému potrubiu, alebo sa obsah oxidu uhoľnatého odoberá z každého z nich a vypočíta sa aritmetický priemer.

3.8   Zariadenia používané na emisné skúšky a analyzátory na vykonávanie skúšky typu II sa pravidelne kalibrujú a udržiavajú. Na meranie uhľovodíkov možno použiť plameňový ionizačný detektor alebo analyzátor NDIR.

3.9   Vozidlo(-á) sa skúša(-jú) s bežiacim motorom používajúcim palivo.

| 3.9.1 | Výrobca zabezpečí „servisný režim“ skúšky typu II, ktorý umožňuje skontrolovať spôsobilosť skúšobného vozidla s bežiacim spaľovacím motorom s cieľom určiť jeho výkon vo vzťahu k zhromaždeným údajom. Ak si táto kontrola vyžaduje špeciálny postup, ten sa podrobne uvedie v servisnej príručke (alebo na ekvivalentnom médiu). Tento špeciálny postup si nevyžaduje použitie iného osobitného vybavenia, než ktoré sa dodáva s vozidlom. |
| --- | --- |

3.9.1

Výrobca zabezpečí „servisný režim“ skúšky typu II, ktorý umožňuje skontrolovať spôsobilosť skúšobného vozidla s bežiacim spaľovacím motorom s cieľom určiť jeho výkon vo vzťahu k zhromaždeným údajom. Ak si táto kontrola vyžaduje špeciálny postup, ten sa podrobne uvedie v servisnej príručke (alebo na ekvivalentnom médiu). Tento špeciálny postup si nevyžaduje použitie iného osobitného vybavenia, než ktoré sa dodáva s vozidlom.

4   Skúška typu II – opis skúšobného postupu merania výfukových emisií pri (zvýšených) voľnobežných otáčkach/skúške pri voľnej akcelerácii

4.1   Komponenty potrebné na nastavenie voľnobežných otáčok

4.1.1   Vymedzenie pojmov

„Komponenty potrebné na nastavenie voľnobežných otáčok“ sa na účely tejto prílohy vzťahujú na zmenu podmienok voľnobežných otáčok motora, ktorý môže jednoducho nastaviť mechanik len pomocou náradia opísaného v bode 4.1.2. Za nastavovacie komponenty sa nepovažujú najmä zariadenia na kalibráciu prietoku paliva a vzduchu, ak si ich nastavenie vyžaduje odstránenie nastavovacích zarážok, čo môže normálne vykonať len profesionálny mechanik.

4.1.2   „Náradie“, ktoré možno použiť na nastavenie voľnobežných otáčok: skrutkovače (obyčajné alebo krížové), kľúče (rúrkové, otvorené alebo nastaviteľné), kliešte, kľúče s vnútorným šesťhranom (Allenove kľúče) a univerzálny diagnostický prístroj.

4.2   Určenie meracích bodov a kritérií úspešnej/neúspešnej skúšky typu II pri voľnobežných otáčkach

4.2.1   Najprv sa vykoná meranie pri nastavení, ktoré je v súlade s podmienkami určenými výrobcom.

4.2.2   Pre každý nastavovací komponent s plynulou reguláciou sa stanoví dostatočný počet charakteristických polôh. Skúška sa vykonáva s motorom bežiacim na bežných voľnobežných otáčkach a na „vysokých voľnobežných“ otáčkach. Vysoké voľnobežné otáčky motora stanoví výrobca, ale musia byť vyššie ako 2 000 min–1 .

4.2.3   Meranie obsahu oxidu uhoľnatého vo výfukových plynoch sa vykonáva vo všetkých možných polohách nastavovacích komponentov, ale v prípade komponentov s plynulou reguláciou sa použijú len polohy uvedené v bode 4.2.2.

4.2.4   Skúška typu II pri voľnobežných otáčkach sa považuje za úspešnú v prípade splnenia jednej alebo oboch týchto podmienok:

| 4.2.4.1 | hodnoty namerané v súlade s bodom 4.2.3 sú v súlade s požiadavkami na výsledky skúšok uvedenými v bode 8.2.1.2 prílohy II k smernici 2009/40/ES;






  4.2.4.1.1 | ak výrobca vyberie bod 8.2.1.2 písm. a), do osvedčenia o zhode sa zaznamená konkrétna hodnota CO uvedená výrobcom; |
| --- | --- | --- |

4.2.4.1

hodnoty namerané v súlade s bodom 4.2.3 sú v súlade s požiadavkami na výsledky skúšok uvedenými v bode 8.2.1.2 prílohy II k smernici 2009/40/ES;

4.2.4.1.1

ak výrobca vyberie bod 8.2.1.2 písm. a), do osvedčenia o zhode sa zaznamená konkrétna hodnota CO uvedená výrobcom;

| 4.2.4.1.2 | ak výrobca vyberie bod 8.2.1.2 písm. b) ii), uplatňujú sa najvyššie limity CO (pri voľnobežných otáčkach motora: 0,5 %, pri vysokých voľnobežných otáčkach: 0,3 %). Poznámka pod čiarou 6 k bodu 8.2.1.2 písm. b) ii) sa neuplatňuje na vozidlá patriace do rozsahu pôsobnosti nariadenia (EÚ) č. 168/2013. Nameraná hodnota CO počas skúšobného postupu typu II sa zaznamená do osvedčenia o zhode; |
| --- | --- |

4.2.4.1.2

ak výrobca vyberie bod 8.2.1.2 písm. b) ii), uplatňujú sa najvyššie limity CO (pri voľnobežných otáčkach motora: 0,5 %, pri vysokých voľnobežných otáčkach: 0,3 %). Poznámka pod čiarou 6 k bodu 8.2.1.2 písm. b) ii) sa neuplatňuje na vozidlá patriace do rozsahu pôsobnosti nariadenia (EÚ) č. 168/2013. Nameraná hodnota CO počas skúšobného postupu typu II sa zaznamená do osvedčenia o zhode;

| 4.2.4.2 | maximálny obsah získaný plynulou reguláciou každého z nastavovacích komponentov, pričom však nastavenie všetkých ostatných komponentov zostáva nezmenené, nesmie prekročiť limitnú hodnotu uvedenú v bode 4.2.4.1. |
| --- | --- |

4.2.4.2

maximálny obsah získaný plynulou reguláciou každého z nastavovacích komponentov, pričom však nastavenie všetkých ostatných komponentov zostáva nezmenené, nesmie prekročiť limitnú hodnotu uvedenú v bode 4.2.4.1.

4.2.5   Možné polohy nastavovacích komponentov sú obmedzené:

| 4.2.5.1 | väčšou z týchto dvoch hodnôt: najnižšie voľnobežné otáčky, ktoré môže motor dosiahnuť; otáčky odporúčané výrobcom mínus 100 otáčok za minútu; alebo |
| --- | --- |

4.2.5.1

väčšou z týchto dvoch hodnôt: najnižšie voľnobežné otáčky, ktoré môže motor dosiahnuť; otáčky odporúčané výrobcom mínus 100 otáčok za minútu; alebo

| 4.2.5.2 | najmenšou z týchto troch hodnôt:






  a) | najvyššie otáčky, ktoré môže motor dosiahnuť aktivovaním komponentov regulácie voľnobežných otáčok; |
| --- | --- | --- |

4.2.5.2

najmenšou z týchto troch hodnôt:

a)

najvyššie otáčky, ktoré môže motor dosiahnuť aktivovaním komponentov regulácie voľnobežných otáčok;

| b) | otáčky odporúčané výrobcom plus 250 otáčok za minútu; |
| --- | --- |

b)

otáčky odporúčané výrobcom plus 250 otáčok za minútu;

| c) | otáčky pri zapájaní automatických spojok. |
| --- | --- |

c)

otáčky pri zapájaní automatických spojok.

4.2.6   Nastavenia nezlučiteľné so správnym chodom motora sa nesmú použiť ako nastavenia na meranie. Najmä ak je motor vybavený niekoľkými karburátormi, všetky karburátory musia mať rovnaké nastavenie.

4.3   Pri bežných voľnobežných otáčkach a vysokých voľnobežných otáčkach sa merajú a zaznamenávajú tieto parametre:

| a) | obsah oxidu uhoľnatého (CO) vo vzťahu k objemu emitovaných výfukových plynov (v objemových % ); |
| --- | --- |

a)

obsah oxidu uhoľnatého (CO) vo vzťahu k objemu emitovaných výfukových plynov (v objemových % );

| b) | obsah oxidu uhličitého (CO2) vo vzťahu k objemu emitovaných výfukových plynov (v objemových %.); |
| --- | --- |

b)

obsah oxidu uhličitého (CO2) vo vzťahu k objemu emitovaných výfukových plynov (v objemových %.);

| c) | uhľovodíky (HC) v ppm; |
| --- | --- |

c)

uhľovodíky (HC) v ppm;

| d) | obsah kyslíka (O2) vo vzťahu k objemu emitovaných výfukových plynov (v objemových %) alebo hodnota lambda, podľa výberu výrobcu; |
| --- | --- |

d)

obsah kyslíka (O2) vo vzťahu k objemu emitovaných výfukových plynov (v objemových %) alebo hodnota lambda, podľa výberu výrobcu;

| e) | otáčky motora počas skúšky vrátane všetkých tolerancií; |
| --- | --- |

e)

otáčky motora počas skúšky vrátane všetkých tolerancií;

| f) | teplota motorového oleja v čase skúšky. Alternatívne je v prípade motorov chladených kvapalinou prijateľná teplota chladiacej kvapaliny. |
| --- | --- |

f)

teplota motorového oleja v čase skúšky. Alternatívne je v prípade motorov chladených kvapalinou prijateľná teplota chladiacej kvapaliny.

4.3.1   Pokiaľ ide o parametre podľa bodu 4.3 písm. d), uplatňuje sa toto:

| 4.3.1.1 | merania sa vykonávajú len pri vysokých voľnobežných otáčkach motora; |
| --- | --- |

4.3.1.1

merania sa vykonávajú len pri vysokých voľnobežných otáčkach motora;

| 4.3.1.2 | vozidlá podliehajúce tomuto meraniu sú len vozidlá vybavené uzavretým palivovým cyklom; |
| --- | --- |

4.3.1.2

vozidlá podliehajúce tomuto meraniu sú len vozidlá vybavené uzavretým palivovým cyklom;

| 4.3.1.3 | výnimky pre vozidlá vybavené:






  4.3.1.3.1 | motormi s mechanicky regulovaným (pružinovým, vákuovým) systémom sekundárneho vzduchu, |
| --- | --- | --- |

4.3.1.3

výnimky pre vozidlá vybavené:

4.3.1.3.1

motormi s mechanicky regulovaným (pružinovým, vákuovým) systémom sekundárneho vzduchu,

| 4.3.1.3.2 | dvojtaktnými motormi používajúcimi zmes paliva a mazacieho oleja. |
| --- | --- |

4.3.1.3.2

dvojtaktnými motormi používajúcimi zmes paliva a mazacieho oleja.

5   Výpočet koncentrácie CO v skúške typu II pri voľnobežných otáčkach

5.1   Koncentrácia CO (CCO) a CO2 (CCO2
  ) sa určuje z hodnôt odčítaných z meracieho prístroja alebo uvedených v záznamoch s použitím príslušných kalibračných kriviek.

5.2   Korigovaná koncentrácia pre oxid uhoľnatý je:

Rovnica 2-1:

Formula

5.3   Koncentrácia CCO (pozri bod 5.1) sa meria podľa vzorca v bode 5.2 a nemusí sa korigovať, ak je celková nameraná koncentrácia (CCO + CCO2
  ) aspoň:

| a) | pre benzín (E5): 15 %, |
| --- | --- |

a)

pre benzín (E5): 15 %,

| b) | pre LPG: 13,5 %, |
| --- | --- |

b)

pre LPG: 13,5 %,

| c) | pre NG/biometán: 11,5 %. |
| --- | --- |

c)

pre NG/biometán: 11,5 %.

6   Skúška typu II – skúšobný postup pri voľnej akcelerácii

6.1   Spaľovací motor a akékoľvek namontované turbodúchadlo alebo plniace dúchadlo musia pred začiatkom každého skúšobného cyklu voľnej akcelerácie bežať na voľnobežné otáčky.

6.2   Na začatie každého cyklu voľnej akcelerácie sa akceleračný pedál rýchlo (v priebehu menej než jednej sekundy) a rovnomerne, nie však násilne stláča tak, aby sa získal maximálny prívod z palivového čerpadla.

6.3   Počas každého cyklu voľnej akcelerácie dosiahne motor pred uvoľnením akceleračného pedála medzné otáčky, alebo v prípade vozidiel s automatickým prevodom otáčky špecifikované výrobcom, alebo ak tento údaj nie je k dispozícii, dve tretiny medzných otáčok. To možno kontrolovať napríklad monitorovaním otáčok motora alebo časovým odstupom najmenej 2 sekúnd medzi prvým stlačením a uvoľnením akceleračného pedála.

6.4   V prípade vozidiel vybavených CVT a automatickou spojkou môžu byť poháňané kolesá zdvihnuté zo zeme.

V prípade motorov s bezpečnostnými limitmi regulácie motora (napr. max. 1 500 ot/min bez bežiacich kolies alebo zaradeného prevodu) sa dosiahnu tieto maximálne otáčky motora.

6.5   Priemerná úroveň koncentrácie tuhých častíc (v m–1) vo výfukovom plyne (opacita) sa meria počas piatich skúšok pri voľnej akcelerácii. „Opacita“ je optické meranie hustoty tuhých častíc vo výfukovom plyne motora vyjadrenej v m–1;

7   Skúška typu II – výsledky a požiadavky skúšky pri voľnej akcelerácii

7.1   Skúšobná hodnota nameraná v súlade s bodom 6.5 musí byť v súlade s požiadavkami výsledkov skúšok v bode 8.2.2.2 prílohy II k smernici 2009/40/ES zmenenej smernicou 2010/48/ES.

| 7.1.1 | Poznámka pod čiarou 7 k bodu 8.2.2.2 písm. b) sa neuplatňuje na vozidlá patriace do rozsahu pôsobnosti nariadenia (EÚ) č. 168/2013. |
| --- | --- |

7.1.1

Poznámka pod čiarou 7 k bodu 8.2.2.2 písm. b) sa neuplatňuje na vozidlá patriace do rozsahu pôsobnosti nariadenia (EÚ) č. 168/2013.

| 7.1.2 | Nameraná hodnota skúšky opacity typu II sa zaznamená do osvedčenia o zhode. Výrobca vozidla môže alternatívne stanoviť primeranú úroveň opacity a zaznamenať tento limit do osvedčenia o zhode. |
| --- | --- |

7.1.2

Nameraná hodnota skúšky opacity typu II sa zaznamená do osvedčenia o zhode. Výrobca vozidla môže alternatívne stanoviť primeranú úroveň opacity a zaznamenať tento limit do osvedčenia o zhode.

| 7.1.3 | Vozidlá patriace do rozsahu pôsobnosti nariadenia (EÚ) č. 168/2013 sú oslobodené od požiadavky na zaznamenanie hodnoty skúšky opacity na povinnom štítku. |
| --- | --- |

7.1.3

Vozidlá patriace do rozsahu pôsobnosti nariadenia (EÚ) č. 168/2013 sú oslobodené od požiadavky na zaznamenanie hodnoty skúšky opacity na povinnom štítku.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 141, 6.6.2009, s. 12.

(2)  Ú. v. EÚ L 173, 8.7.2010, s. 47.

PRÍLOHA IV

Požiadavky na skúšky typu III: emisie plynov z kľukovej skrine

1.   Úvod

V tejto prílohe sa opisuje postup skúšky typu III uvedený v časti A prílohy V k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013.

2.   Všeobecné ustanovenia

| 2.1 | Výrobca poskytne schvaľovaciemu orgánu technické podrobnosti a výkresy, ktoré preukazujú, že motor je konštruovaný alebo motory sú konštruované tak, aby zabránil(-i) akémukoľvek úniku paliva, mazacieho oleja alebo plynov kľukovej skrine zo systému odvetrávania kľukovej skrine do atmosféry. |
| --- | --- |

2.1

Výrobca poskytne schvaľovaciemu orgánu technické podrobnosti a výkresy, ktoré preukazujú, že motor je konštruovaný alebo motory sú konštruované tak, aby zabránil(-i) akémukoľvek úniku paliva, mazacieho oleja alebo plynov kľukovej skrine zo systému odvetrávania kľukovej skrine do atmosféry.

| 2.2 | Technická služba a schvaľovací orgán požadujú od výrobcu, aby vykonal skúšku typu III len v týchto prípadoch:






  2.2.1 | so zreteľom na environmentálne vlastnosti pri nových typoch vozidiel vybavených novou konštrukciou systému odvetrávania kľukovej skrine, kde možno vybrať základné vozidlo s koncepciou odvetrávania kľukovej skrine, ktorá je reprezentatívna pre schvaľovaný typ, ak sa tak rozhodne výrobca, s cieľom preukázať k spokojnosti technickej služby a schvaľovacieho orgánu, že vozidlo úspešne prešlo skúškou typu III; |
| --- | --- | --- |

2.2

Technická služba a schvaľovací orgán požadujú od výrobcu, aby vykonal skúšku typu III len v týchto prípadoch:

2.2.1

so zreteľom na environmentálne vlastnosti pri nových typoch vozidiel vybavených novou konštrukciou systému odvetrávania kľukovej skrine, kde možno vybrať základné vozidlo s koncepciou odvetrávania kľukovej skrine, ktorá je reprezentatívna pre schvaľovaný typ, ak sa tak rozhodne výrobca, s cieľom preukázať k spokojnosti technickej služby a schvaľovacieho orgánu, že vozidlo úspešne prešlo skúškou typu III;

| 2.2.2 | v prípade akýchkoľvek pochybností, či môže zo systému odvetrávania kľukovej skrine unikať do atmosféry nejaké palivo, mazací olej alebo plyny kľukovej skrine, technická služba a schvaľovací orgán môžu od výrobcu požadovať, aby vykonal skúšku typu III v súlade s bodom 4.1 alebo 4.2 (podľa výberu výrobcu). |
| --- | --- |

2.2.2

v prípade akýchkoľvek pochybností, či môže zo systému odvetrávania kľukovej skrine unikať do atmosféry nejaké palivo, mazací olej alebo plyny kľukovej skrine, technická služba a schvaľovací orgán môžu od výrobcu požadovať, aby vykonal skúšku typu III v súlade s bodom 4.1 alebo 4.2 (podľa výberu výrobcu).

| 2.3 | Vo všetkých ostatných prípadoch sa od skúšky typu III upúšťa. |
| --- | --- |

2.3

Vo všetkých ostatných prípadoch sa od skúšky typu III upúšťa.

| 2.4 | Vozidlá kategórie L vybavené dvojtaktným motorom, ktoré majú medzi kľukovou skriňou a valcom(-ami) vyplachovací kanál, môžu byť na žiadosť výrobcu vyňaté z požiadaviek skúšky typu III. |
| --- | --- |

2.4

Vozidlá kategórie L vybavené dvojtaktným motorom, ktoré majú medzi kľukovou skriňou a valcom(-ami) vyplachovací kanál, môžu byť na žiadosť výrobcu vyňaté z požiadaviek skúšky typu III.

| 2.5 | Výrobca pripojí kópiu skúšobného protokolu základného vozidla s kladným výsledkom skúšky typu III k informačnej zložke stanovenej v článku 27 nariadenia (EÚ) č. 168/2013. |
| --- | --- |

2.5

Výrobca pripojí kópiu skúšobného protokolu základného vozidla s kladným výsledkom skúšky typu III k informačnej zložke stanovenej v článku 27 nariadenia (EÚ) č. 168/2013.

3.   Skúšobné podmienky

| 3.1. | Skúška typu III sa vykonáva na skúšobnom vozidle, ktoré úspešne prešlo skúškou typu I uvedenou v prílohe II a skúškou typu II uvedenou v prílohe III. |
| --- | --- |

3.1.

Skúška typu III sa vykonáva na skúšobnom vozidle, ktoré úspešne prešlo skúškou typu I uvedenou v prílohe II a skúškou typu II uvedenou v prílohe III.

| 3.2 | Skúšané vozidlo má nepresakujúci motor alebo nepresakujúce motory iného typu, ako je typ motora konštruovaný tak, že aj mierne presakovanie môže spôsobiť neprijateľné prevádzkové poruchy. Skúšobné vozidlo je riadne udržiavané a používané. |
| --- | --- |

3.2

Skúšané vozidlo má nepresakujúci motor alebo nepresakujúce motory iného typu, ako je typ motora konštruovaný tak, že aj mierne presakovanie môže spôsobiť neprijateľné prevádzkové poruchy. Skúšobné vozidlo je riadne udržiavané a používané.

4.   Skúšobné metódy

4.1   Skúška typu III sa vykonáva podľa tohto skúšobného postupu:

4.1.1   Voľnobeh sa nastaví v súlade s odporúčaniami výrobcu.

4.1.2   Merania sa vykonávajú v týchto súboroch podmienok prevádzky motora:

Tabuľka 3-1

Skúšobné rýchlosti vozidla pri voľnobežných otáčkach alebo jazde konštantnou rýchlosťou a výkon absorbovaný vozidlovým dynamometrom počas skúšky typu III

| Podmienka číslo | Rýchlosť vozidla (km/h) |
| --- | --- |
| 1 | Voľnobeh |
| 2 | Najvyššia hodnota z:






  a) | 50 ± 2 (na 3. prevodovom stupni alebo „jazda“), alebo |

Podmienka číslo

Rýchlosť vozidla (km/h)

1

Voľnobeh

2

Najvyššia hodnota z:

a)

50 ± 2 (na 3. prevodovom stupni alebo „jazda“), alebo

| b) | ak nemožno dosiahnuť hodnotu a), 50 % maximálnej konštrukčnej rýchlosti vozidla. |
| --- | --- |

b)

ak nemožno dosiahnuť hodnotu a), 50 % maximálnej konštrukčnej rýchlosti vozidla.

3

| Podmienka číslo | Výkon absorbovaný brzdou |
| --- | --- |
| 1 | Nulový |
| 2 | Zodpovedá nastaveniu pre skúšku typu I pri rýchlosti 50 km/h, alebo v prípade, že vozidlo túto rýchlosť nemôže dosiahnuť, pri 50 % maximálnej konštrukčnej rýchlosti. |
| 3 | Ako v prípade podmienky 2, vynásobený faktorom 1,7. |

Podmienka číslo

Výkon absorbovaný brzdou

1

Nulový

2

Zodpovedá nastaveniu pre skúšku typu I pri rýchlosti 50 km/h, alebo v prípade, že vozidlo túto rýchlosť nemôže dosiahnuť, pri 50 % maximálnej konštrukčnej rýchlosti.

3

Ako v prípade podmienky 2, vynásobený faktorom 1,7.

4.1.3   Spoľahlivé fungovanie systému odvetrávania kľukovej skrine sa kontroluje za všetkých prevádzkových podmienok uvedených v bode 4.1.2.

4.1.4   Metóda overovania systému odvetrávania kľukovej skrine

| 4.1.4.1 | Otvory motora musia byť ponechané v nezmenenom stave. |
| --- | --- |

4.1.4.1

Otvory motora musia byť ponechané v nezmenenom stave.

| 4.1.4.2 | Na vhodnom mieste sa zmeria tlak v kľukovej skrini. Môže sa merať v otvore pre meradlo hladiny oleja manometrom s naklonenou trubicou. |
| --- | --- |

4.1.4.2

Na vhodnom mieste sa zmeria tlak v kľukovej skrini. Môže sa merať v otvore pre meradlo hladiny oleja manometrom s naklonenou trubicou.

| 4.1.4.3 | Vozidlo sa považuje za vyhovujúce, ak za každej podmienky merania vymedzenej v bode 4.1.2 tlak nameraný v kľukovej skrini nepresahuje atmosférický tlak prevládajúci v čase merania. |
| --- | --- |

4.1.4.3

Vozidlo sa považuje za vyhovujúce, ak za každej podmienky merania vymedzenej v bode 4.1.2 tlak nameraný v kľukovej skrini nepresahuje atmosférický tlak prevládajúci v čase merania.

4.1.5   Pri skúšobnej metóde opísanej v bodoch 4.1.4.1. až 4.1.4.3 sa tlak vo vstupnom potrubí meria s presnosťou ± 1 kPa.

4.1.6   Rýchlosť vozidla podľa údajov dynamometra sa meria s presnosťou ± 2 km/h.

4.1.7   Tlaky namerané v kľukovej skrini a tlak okolia sa merajú s presnosťou ± 0,1 kPa a vzorky sa odoberajú frekvenciou ≥ 1 Hz v rámci časového obdobia ≥ 60 s, keď sú podmienky v bode 4.1.2 stále funkčné a stabilizované.

4.2.   Ak v jednej podmienke alebo vo viacerých podmienkach merania v bode 4.1.2 najvyššia hodnota tlaku meraného v kľukovej skrini v časovom období uvedenom v bode 4.1.7 presiahne hodnotu atmosférického tlaku, vykoná sa doplnková skúška uvedená v bode 4.2.1 alebo 4.2.3 (podľa výberu výrobcu) k spokojnosti schvaľovacieho orgánu.

4.2.1   Metóda doplnkovej skúšky typu III (č. 1)

| 4.2.1.1 | Otvory motora musia byť ponechané v nezmenenom stave. |
| --- | --- |

4.2.1.1

Otvory motora musia byť ponechané v nezmenenom stave.

| 4.2.1.2 | K otvoru na meranie hladiny oleja sa pripojí pružný vak s objemom približne päť litrov, ktorý neprepúšťa plyny z kľukovej skrine. Vak musí byť pred každým meraním prázdny. |
| --- | --- |

4.2.1.2

K otvoru na meranie hladiny oleja sa pripojí pružný vak s objemom približne päť litrov, ktorý neprepúšťa plyny z kľukovej skrine. Vak musí byť pred každým meraním prázdny.

| 4.2.1.3 | Vak sa pred každým meraním uzavrie. Pri každej z podmienok merania predpísaných v bode 4.1.2 sa na 5 minút otvorí smerom ku kľukovej skrini. |
| --- | --- |

4.2.1.3

Vak sa pred každým meraním uzavrie. Pri každej z podmienok merania predpísaných v bode 4.1.2 sa na 5 minút otvorí smerom ku kľukovej skrini.

| 4.2.1.4 | Vozidlo sa považuje za vyhovujúce, ak za žiadnej podmienky merania uvedenej v bode 4.1.2 a 4.2.1.3 nenastane viditeľné nafúknutie vaku. |
| --- | --- |

4.2.1.4

Vozidlo sa považuje za vyhovujúce, ak za žiadnej podmienky merania uvedenej v bode 4.1.2 a 4.2.1.3 nenastane viditeľné nafúknutie vaku.

4.2.2   Ak je konštrukčné usporiadanie motora také, že skúška sa nemôže vykonať metódami opísanými v bode 4.2.1, merania sa vykonajú danou metódou zmenenou takto:

| 4.2.2.1 | pred skúškou sa uzavrú všetky otvory okrem tých, ktoré sú potrebné na rekuperáciu plynov; |
| --- | --- |

4.2.2.1

pred skúškou sa uzavrú všetky otvory okrem tých, ktoré sú potrebné na rekuperáciu plynov;

| 4.2.2.2 | vak sa pripojí na vhodnú odbočku, ktorá nespôsobuje žiadne dodatočné straty tlaku a je inštalovaná v recyklačnom obvode zariadenia priamo na otvore na pripojenie motora. |
| --- | --- |

4.2.2.2

vak sa pripojí na vhodnú odbočku, ktorá nespôsobuje žiadne dodatočné straty tlaku a je inštalovaná v recyklačnom obvode zariadenia priamo na otvore na pripojenie motora.

| 4.2.2.3 | Obrázok 3-1


  Rôzne skúšobné nastavenia pre metódu č. 1 skúšky typu III |
| --- | --- |

4.2.2.3

Obrázok 3-1

Rôzne skúšobné nastavenia pre metódu č. 1 skúšky typu III

Image

4.2.3   Metóda doplnkovej skúšky typu III (č. 2)

| 4.2.3.1 | Výrobca dokáže schvaľovaciemu orgánu, že systém odvetrávania kľukovej skrine motora nepresakuje, tak, že vykoná kontrolu priepustnosti pomocou stlačeného vzduchu, ktorý v systéme odvetrávania kľukovej skrine vytvorí pretlak. |
| --- | --- |

4.2.3.1

Výrobca dokáže schvaľovaciemu orgánu, že systém odvetrávania kľukovej skrine motora nepresakuje, tak, že vykoná kontrolu priepustnosti pomocou stlačeného vzduchu, ktorý v systéme odvetrávania kľukovej skrine vytvorí pretlak.

| 4.2.3.2 | Motor vozidla možno nainštalovať na skúšobné zariadenie a sacie a výfukové potrubie možno odmontovať a nahradiť zátkami, ktoré hermeticky utesnia sací a výfukový otvor vzduchu motora. Alternatívne možno sacie a výfukové systémy na reprezentatívnom skúšobnom vozidle upchať v miestach, ktoré vyberie výrobca, a k spokojnosti technickej služby a schvaľovacieho orgánu. |
| --- | --- |

4.2.3.2

Motor vozidla možno nainštalovať na skúšobné zariadenie a sacie a výfukové potrubie možno odmontovať a nahradiť zátkami, ktoré hermeticky utesnia sací a výfukový otvor vzduchu motora. Alternatívne možno sacie a výfukové systémy na reprezentatívnom skúšobnom vozidle upchať v miestach, ktoré vyberie výrobca, a k spokojnosti technickej služby a schvaľovacieho orgánu.

| 4.2.3.3 | Kľukový hriadeľ sa môže otáčať, aby sa optimalizovala poloha piestov a minimalizovala strata tlaku do spaľovacej(-ích) komory(-ôr). |
| --- | --- |

4.2.3.3

Kľukový hriadeľ sa môže otáčať, aby sa optimalizovala poloha piestov a minimalizovala strata tlaku do spaľovacej(-ích) komory(-ôr).

| 4.2.3.4 | Tlak v systéme kľukovej skrine sa odmeria na inom vhodnom mieste ako na otvore systému kľukovej skrine používanom na tlakovanie kľukovej skrine. Uzáver plniaceho otvoru oleja, vypúšťacia zátka, otvor na kontrolu hladiny oleja a uzáver odmerky hladiny oleja, ak sú namontované, možno upraviť, aby sa uľahčilo tlakovanie a meranie tlaku; všetky tesnenia medzi skrutkovým závitom, plochými tesneniami, tesniacimi krúžkami a inými (tlakovými) tesneniami motora však musia zostať nedotknuté a reprezentatívne pre typ motora. Teplota a tlak okolia musia počas skúšky zostať konštantné. |
| --- | --- |

4.2.3.4

Tlak v systéme kľukovej skrine sa odmeria na inom vhodnom mieste ako na otvore systému kľukovej skrine používanom na tlakovanie kľukovej skrine. Uzáver plniaceho otvoru oleja, vypúšťacia zátka, otvor na kontrolu hladiny oleja a uzáver odmerky hladiny oleja, ak sú namontované, možno upraviť, aby sa uľahčilo tlakovanie a meranie tlaku; všetky tesnenia medzi skrutkovým závitom, plochými tesneniami, tesniacimi krúžkami a inými (tlakovými) tesneniami motora však musia zostať nedotknuté a reprezentatívne pre typ motora. Teplota a tlak okolia musia počas skúšky zostať konštantné.

| 4.2.3.5 | Systém kľukovej skrine sa natlakuje stlačeným vzduchom na maximálny zaznamenaný špičkový tlak sledovaný pri troch skúšobných podmienkach stanovených v bode 4.1.2, a najmenej na tlak o 5 kPa vyšší ako tlak okolia, alebo na ešte vyšší tlak podľa výberu výrobcu. Minimálny tlak 5 kPa je povolený len vtedy, ak možno pomocou sledovateľnej kalibrácie preukázať, že skúšobné zariadenie má presné rozlíšenie na skúšanie pri tomto tlaku. Inak sa použije vyšší skúšobný tlak podľa kalibrovaného rozlíšenia zariadenia. |
| --- | --- |

4.2.3.5

Systém kľukovej skrine sa natlakuje stlačeným vzduchom na maximálny zaznamenaný špičkový tlak sledovaný pri troch skúšobných podmienkach stanovených v bode 4.1.2, a najmenej na tlak o 5 kPa vyšší ako tlak okolia, alebo na ešte vyšší tlak podľa výberu výrobcu. Minimálny tlak 5 kPa je povolený len vtedy, ak možno pomocou sledovateľnej kalibrácie preukázať, že skúšobné zariadenie má presné rozlíšenie na skúšanie pri tomto tlaku. Inak sa použije vyšší skúšobný tlak podľa kalibrovaného rozlíšenia zariadenia.

| 4.2.3.5 | Zdroj stlačeného vzduchu vyvolávajúceho pretlak musí byť uzavretý a tlak v kľukovej skrini sa musí sledovať 300 sekúnd. Podmienkou úspešnej skúšky je tlak v kľukovej skrini ≥ 0,95-násobok počiatočného pretlaku počas 300 sekúnd po uzavretí zdroja stlačeného vzduchu. |
| --- | --- |

4.2.3.5

Zdroj stlačeného vzduchu vyvolávajúceho pretlak musí byť uzavretý a tlak v kľukovej skrini sa musí sledovať 300 sekúnd. Podmienkou úspešnej skúšky je tlak v kľukovej skrini ≥ 0,95-násobok počiatočného pretlaku počas 300 sekúnd po uzavretí zdroja stlačeného vzduchu.

PRÍLOHA V

Požiadavky na skúšky typu IV: emisie z odparovania

| Číslo doplnku | Názov doplnku | Číslo strany |
| --- | --- | --- |
| 1 | Postup pri skúške priepustnosti zásobníka paliva | 168 |
| 2 | Postup pri skúške priepustnosti systému palivovej nádrže a prívodu paliva | 169 |
| 3 | Postup pri skúške SHED (určenie odparovania vo vzduchotesne uzavretom priestore) | 174 |
| 3.1 | Požiadavky na predkondicionovanie hybridnej aplikácie pred začiatkom skúšky SHED | 181 |
| 3.2 | Postup pri skúške starnutia zariadení na reguláciu emisií z odparovania | 183 |
| 4 | Kalibrácia prístrojov na skúšanie emisií z odparovania | 185 |

Číslo doplnku

Názov doplnku

Číslo strany

1

Postup pri skúške priepustnosti zásobníka paliva

168

2

Postup pri skúške priepustnosti systému palivovej nádrže a prívodu paliva

169

3

Postup pri skúške SHED (určenie odparovania vo vzduchotesne uzavretom priestore)

174

3.1

Požiadavky na predkondicionovanie hybridnej aplikácie pred začiatkom skúšky SHED

181

3.2

Postup pri skúške starnutia zariadení na reguláciu emisií z odparovania

183

4

Kalibrácia prístrojov na skúšanie emisií z odparovania

185

1   Úvod

| 1.1 | V tejto prílohe je opísaný postup skúšky typu IV, ako je uvedené v časti A prílohy V k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013 |
| --- | --- |

1.1

V tejto prílohe je opísaný postup skúšky typu IV, ako je uvedené v časti A prílohy V k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013

| 1.2 | V doplnku 1 je opísaný postup skúšania priepustnosti nekovového materiálu palivovej nádrže a používa sa aj ako predkondicionovací skúšobný cyklus pri skúške zásobníka paliva uvedenej v časti C8 prílohy II k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013. |
| --- | --- |

1.2

V doplnku 1 je opísaný postup skúšania priepustnosti nekovového materiálu palivovej nádrže a používa sa aj ako predkondicionovací skúšobný cyklus pri skúške zásobníka paliva uvedenej v časti C8 prílohy II k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013.

| 1.3 | V doplnkoch 2 a 3 sú opísané metódy určovania straty uhľovodíkov odparovaním z palivových systémov vozidiel vybavených typom pohonu, ktorý používa prchavé kvapalné palivo. V doplnku 4 je stanovený postup kalibrácie zariadenia na skúšku emisií z odparovania. |
| --- | --- |

1.3

V doplnkoch 2 a 3 sú opísané metódy určovania straty uhľovodíkov odparovaním z palivových systémov vozidiel vybavených typom pohonu, ktorý používa prchavé kvapalné palivo. V doplnku 4 je stanovený postup kalibrácie zariadenia na skúšku emisií z odparovania.

2   Všeobecné požiadavky

| 2.1 | Výrobca vozidla musí technickej službe a k spokojnosti schvaľovacieho orgánu preukázať, že palivová nádrž a palivový systém sú nepriepustné. |
| --- | --- |

2.1

Výrobca vozidla musí technickej službe a k spokojnosti schvaľovacieho orgánu preukázať, že palivová nádrž a palivový systém sú nepriepustné.

| 2.2 | Tesnosť palivového systému musí zodpovedať požiadavkám uvedeným v prílohe II časť C8 k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013. |
| --- | --- |

2.2

Tesnosť palivového systému musí zodpovedať požiadavkám uvedeným v prílohe II časť C8 k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013.

| 2.3 | Všetky vozidlá (pod-)kategórií L vybavené nekovovým zásobníkom paliva sa skúšajú podľa postupu pre skúšku priepustnosti stanoveného v doplnku 1. Na žiadosť výrobcu možno časť skúšky priepustnosti emisií z odparovania uvedenej v doplnku 1 nahradiť skúškou priepustnosti paliva uvedenou v doplnku 2 alebo skúškou SHED uvedenou v doplnku 3. |
| --- | --- |

2.3

Všetky vozidlá (pod-)kategórií L vybavené nekovovým zásobníkom paliva sa skúšajú podľa postupu pre skúšku priepustnosti stanoveného v doplnku 1. Na žiadosť výrobcu možno časť skúšky priepustnosti emisií z odparovania uvedenej v doplnku 1 nahradiť skúškou priepustnosti paliva uvedenou v doplnku 2 alebo skúškou SHED uvedenou v doplnku 3.

| 2.4 | Vozidlá kategórie L (pod-)kategórií L3e, L4e, L5e-A, L6e-A a L7e-A sa skúšajú podľa postupu pre skúšku SHED stanoveného v doplnku 3. |
| --- | --- |

2.4

Vozidlá kategórie L (pod-)kategórií L3e, L4e, L5e-A, L6e-A a L7e-A sa skúšajú podľa postupu pre skúšku SHED stanoveného v doplnku 3.

| 2.5 | Postup pri skúške priepustnosti paliva uvedený v doplnku 2 podlieha všeobecnému hodnoteniu štúdie vplyvov na životné prostredie uvedenej v bode 5 písm. b) článku 23 nariadenia (EÚ) č. 168/2013. Táto štúdia potvrdí, či sa vozidlá kategórie L (pod-)kategórií L1e-A, L1e-B, L2e, L5e-B, L6e-B, L7e-B a L7e-C musia skúšať podľa postupu pre skúšku priepustnosti stanoveného v doplnku 2 alebo podľa postupu pre skúšku SHED stanoveného v doplnku 3. |
| --- | --- |

2.5

Postup pri skúške priepustnosti paliva uvedený v doplnku 2 podlieha všeobecnému hodnoteniu štúdie vplyvov na životné prostredie uvedenej v bode 5 písm. b) článku 23 nariadenia (EÚ) č. 168/2013. Táto štúdia potvrdí, či sa vozidlá kategórie L (pod-)kategórií L1e-A, L1e-B, L2e, L5e-B, L6e-B, L7e-B a L7e-C musia skúšať podľa postupu pre skúšku priepustnosti stanoveného v doplnku 2 alebo podľa postupu pre skúšku SHED stanoveného v doplnku 3.

| 2.6 | Ak vozidlo (pod-)kategórie L1e-A, L1e-B, L2e, L5e-B, L6e-B, L7e-B a L7e-C podlieha skúšobnému postupu SHED uvedenému v časti C prílohy VI k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013 a v doplnku 3, je vyňaté zo skúšobného postupu priepustnosti paliva uvedeného v doplnku 2 a naopak. |
| --- | --- |

2.6

Ak vozidlo (pod-)kategórie L1e-A, L1e-B, L2e, L5e-B, L6e-B, L7e-B a L7e-C podlieha skúšobnému postupu SHED uvedenému v časti C prílohy VI k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013 a v doplnku 3, je vyňaté zo skúšobného postupu priepustnosti paliva uvedeného v doplnku 2 a naopak.

Doplnok 1

Postup pri skúške priepustnosti palivovej nádrže

1.   Rozsah pôsobnosti

1.1   Táto požiadavka sa vzťahuje na všetky vozidlá kategórie L vybavené nekovovou palivovou nádržou na uskladnenie kvapalného prchavého paliva, ktorá sa používa vo vozidlách vybavených zážihovým spaľovacím motorom.

1.2   Vozidlá, ktoré spĺňajú požiadavky stanovené v doplnku 2 alebo 3, alebo vozidlá vybavené vznetovým motorom, ktoré používajú prchavé palivo, musia splniť požiadavky tohto doplnku len ako postup predkondicionovania pri skúške zásobníka paliva uvedenej v časti C8 prílohy II k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013. Palivové nádrže na týchto vozidlách sú vyňaté z požiadaviek na odparovanie stanovených v bodoch 2.1.5, 2.1.6, 2.3 a 2.4.

2   Skúška priepustnosti palivovej nádrže

2.1   Skúšobná metóda

2.1.1   Skúšobná teplota

Palivová nádrž sa skúša pri teplote 313,2 ± 2K (40 ± 2 °C).

2.1.2   Skúšobné palivo

Použitým skúšobným palivom je referenčné palivo uvedené v doplnku 2 prílohy II. Ak sa tento skúšobný postup použije len na predkondicionovanie pre následnú skúšku zásobníka paliva uvedenú v časti C8 prílohy II k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013, na základe výberu výrobcu a k spokojnosti schvaľovacieho orgánu možno použiť komerčné vysokooktánové palivo.

2.1.3   Nádrž sa naplní skúšobným palivom na 50 % svojho menovitého objemu a nechá odpočívať pri teplote okolitého vzduchu 313,2 K ± 2 K, až kým nedôjde ku konštantnej strate hmotnosti. To trvá aspoň štyri týždne (predskladovacia doba). Nádrž sa vyprázdni a potom znova naplní na 50 % jej menovitého objemu.

2.1.4   Nádrž sa potom uloží za stabilizujúcich podmienok pri teplote 313,2 K ± 2 K, až kým jej obsah nedosiahne skúšobnú teplotu. Potom sa nádrž utesní. Stúpanie tlaku v nádrži počas skúšky sa môže vyrovnávať.

2.1.5   Strata hmotnosti z dôvodu difúzie sa meria počas osemtýždňovej skúšky. Počas tohto obdobia môže z palivovej nádrže uniknúť priemerne každých 24 hodín maximálne množstvo 20 000 mg.

2.1.6   Ak sú straty difúziou väčšie, strata paliva sa musí určiť aj pri skúšobnej teplote 296,2 K ± 2 K (23 ± 2 °C) so zachovaním všetkých ostatných podmienok (predskladovanie pri teplote 313,2 K ± 2 K). Strata určená za týchto podmienok nesmie presiahnuť 10 000 mg za 24 hodín.

2.2   Všetky palivové nádrže, ktoré sa podrobia tomuto skúšobnému postupu v rámci predkondicionovania pre skúšku uvedenú v časti C8 prílohy II k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013, musia byť riadne označené.

2.3   Výsledky skúšky odparovania spôsobeného priepustnosťou rôznych skúšaných palivových nádrží sa nespriemerujú, ale vezme sa najhorší prípad straty spôsobenej difúziou pozorovanej v ktorejkoľvek z týchto palivových nádrží a porovná sa s maximálnou povolenou stratou stanovenou v bode 2.1.5 a prípadne v bode 2.1.6.

2.4   Skúška priepustnosti palivovej nádrže vykonávaná s vyrovnávaním vnútorného tlaku

Keď sa skúška priepustnosti palivovej nádrže vykonáva s vyrovnávaním vnútorného tlaku, čo sa uvedie v skúšobnom protokole, musí sa pri určovaní straty spôsobenej difúziou zohľadniť strata paliva spôsobená vyrovnávaním tlaku.

Doplnok 2

Postup pri skúške priepustnosti systému palivovej nádrže a palivového potrubia

1   Rozsah a skúšobné limity

1.1   Od dátumu prvého uplatňovania stanoveného v prílohe IV k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013 sa priepustnosť palivového systému skúša v súlade so skúšobným postupom stanoveným v bode 2. Táto základná požiadavka sa vzťahuje na všetky vozidlá kategórie L vybavené palivovou nádržou na uskladnenie kvapalného, vysoko prchavého paliva, ktorá sa používa vo vozidle vybavenom zážihovým spaľovacím motorom v súlade s časťou B prílohy V k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013 a očakávanými výsledkami štúdie účinkov na životné prostredie uvedenej v článku 23 nariadenia (EÚ) č. 168/2013.

1.2   Na účely požiadaviek tohto doplnku pozostávajú minimálne komponenty palivového systému spadajúceho do rozsahu pôsobnosti toho doplnku z palivovej nádrže a súpravy palivového potrubia. Ostatné komponenty, ktoré sú súčasťou systému prívodu paliva, merania spotreby paliva a regulačného systému, nepodliehajú požiadavkám tohto doplnku.

2   Opis skúšky priepustnosti palivovej nádrže

2.1   Meranie prepúšťaných emisií vážením utesnenej palivovej nádrže pred vyrovnaním teploty a po regulovanom vyrovnaní teploty podľa týchto postupových diagramov

Obrázok Ap 2-1

Úplná a skrátená skúška priepustnosti palivovej nádrže

Image

2.2   Zo skúšania životnosti sú vyňaté kovové nádrže.

3   Vyrovnávanie teploty paliva pri predkondicionovaní na skúšku priepustnosti palivovej nádrže

Pri predkondicionovaní palivovej nádrže na skúšku priepustnosti palivovej nádrže sa dodržiavajú tieto kroky:

3.1.   Nádrž sa naplní referenčným palivom špecifikovaným v doplnku 2 k prílohe II a utesní. Teplota naplnenej nádrže sa upravuje 20 týždňov pri teplote okolia 301,2 ± 5 K (28 ± 5 °C) alebo desať týždňov pri teplote 316,2 ± 5 K (43 ± 5 °C). Alternatívne možno na vyrovnanie teploty použiť kratší čas s vyššou teplotou, ak môže výrobca schvaľovaciemu orgánu preukázať, že sa stabilizovala priepustnosť uhľovodíkov.

3.2   Plocha vnútorného povrchu palivovej nádrže sa určuje v štvorcových metroch s presnosťou aspoň na tri významné čísla. Výrobca môže použiť menej presný odhad plochy povrchu, ak zabezpečí, že plocha povrchu nebude nadhodnotená.

3.3   Palivová nádrž sa naplní referenčným palivom na svoj menovitý objem.

3.4   Teplota nádrže a paliva sa vyrovná na 301,2 ± 5 K (28 ± 5 °C), alebo v prípade alternatívnej krátkej skúšky na 316,2 ± 5 K (43 ± 5 °C).

3.5   Palivová nádrž sa utesní pomocou uzáverov palivovej nádrže a iných armatúr (okrem odvzdušňovacích ventilov), ktoré možno použiť na utesnenie otvorov palivovej nádrže vo výrobe. V prípadoch, kde otvory na palivovej nádrži nie sú bežne utesnené (napríklad armatúry na pripojenie hadíc a vetracie otvory v uzáveroch palivovej nádrže), tieto otvory možno utesniť pomocou nepriepustných armatúr, ako sú kovové alebo fluórpolymérové zátky.

4   Postup pri skúške priepustnosti palivovej nádrže

V prípade nádrže predkondicionovanej v súlade s bodom 3 treba pred skúškou vykonať tieto kroky:

4.1   Utesnená palivová nádrž sa odváži a zaznamená sa hmotnosť v mg. Toto meranie sa vykoná do 8 hodín od naplnenia nádrže skúšobným palivom.

4.2   Nádrž sa umiestni do vetranej miestnosti alebo komory s regulovanou teplotou.

4.3   Skúšobná miestnosť alebo komora sa uzavrie a utesní a zaznamená sa čas skúšky.

4.4   Teplota skúšobnej miestnosti alebo komory sa počas 14 dní stále udržiava na hodnote 301,2 ± 2 K (28 ± 5 °C). Táto teplota sa stále sleduje a zaznamenáva.

5   Výpočet výsledkov skúšky priepustnosti palivovej nádrže

5.1   Na konci obdobia úpravy teploty sa zaznamená hmotnosť utesnenej palivovej nádrže v mg. Ak sa na predkondicionovanie teploty paliva a skúšku priepustnosti nepoužilo rovnaké palivo, merania hmotnosti sa zaznamenávajú v piatich samostatných dňoch každého týždňa vykonávania skúšky. Skúška je neplatná, ak je výsledkom lineárneho zakreslenia hmotnosti nádrže v závislosti od dní skúšky za celé obdobie úpravy teploty na skúšku priepustnosti korelačný koeficient lineárnej regresie r2 < 0,8.

5.2.   Hmotnosť plnej palivovej nádrže na konci skúšky sa odpočíta od hmotnosti plnej palivovej nádrže na začiatku skúšky.

5.3   Rozdiel hmotnosti sa vydelí plochou vnútorného povrchu palivovej nádrže.

5.4   Výsledok výpočtu podľa bodu 5.3 vyjadrený v mg/m2 sa vydelí počtom dní skúšky, aby sa vypočítala intenzita emisií v mg/m2/deň, a zaokrúhli sa na rovnaký počet desatinných miest ako v emisnej norme uvedenej v časti C2 prílohy VI k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013.

5.5   V prípadoch, kde sú priepustnosti počas úpravy teploty v trvaní 14 dní také, že výrobca tento čas považuje za nedostatočne dlhý na to, aby mohol odmerať významné zmeny hmotnosti, tento čas možno predĺžiť najviac o ďalších 14 dní. V tomto prípade sa zopakujú kroky skúšky uvedené v bodoch 4.5 až 4.8 a zmena hmotnosti sa určí za celých 28 dní.

5.6   Určovanie faktora zhoršenia pri použití celého postupu skúšky priepustnosti

Faktor zhoršenia (DF) sa podľa výberu výrobcu určuje z týchto možností:

| 5.6.1 | z pomeru medzi konečnou priepustnosťou a priepustnosťou v priebehu základnej skúšky; |
| --- | --- |

5.6.1

z pomeru medzi konečnou priepustnosťou a priepustnosťou v priebehu základnej skúšky;

| 5.6.2 | z pevného DF pre všetky uhľovodíky stanoveného v časti B prílohy VII k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013. |
| --- | --- |

5.6.2

z pevného DF pre všetky uhľovodíky stanoveného v časti B prílohy VII k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013.

5.7   Určenie konečných výsledkov skúšky priepustnosti nádrže

5.7.1   Úplný skúšobný postup

Na určenie výsledku skúšky priepustnosti sa faktor zhoršenia určený v bode 5.6 vynásobí nameraným výsledkom skúšky priepustnosti určeným v bode 5.4. Súčin nesmie byť väčší ako uplatniteľná limitná hodnota skúšky priepustnosti stanovená v časti C2 prílohy VI k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013.

5.7.2   Zrýchlený (krátky) skúšobný postup

Nameraný výsledok skúšky priepustnosti určený v bode 5.4 nesmie byť väčší ako uplatniteľná limitná hodnota skúšky priepustnosti stanovená v časti C2 prílohy VI k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013.

6   Skúška životnosti palivovej nádrže

6.1   Samostatné preukazovanie životnosti každej podstatne odlišnej kombinácie prístupov k spracovaniu a nekovových materiálov nádrží sa vykonáva pomocou týchto krokov:

6.1.1   Cyklické zmeny tlakov

Tlaková skúška sa vykonáva utesnením nádrže a cyklickými zmenami tlaku od absolútneho tlaku 115,1 kPa (+ 2,0 psig) po absolútny tlak 97,9 kPa a (- 0,5 psig) a späť na absolútny tlak 115,1 kPa (+ 2,0 psig) za 10 000 cyklov rýchlosťou 60 sekúnd na cyklus.

6.1.2   Vystavenie UV žiareniu

Skúška vystavenia slnečnému žiareniu sa vykonáva vystavením palivovej nádrže ultrafialovému žiareniu aspoň 24 W/m2 (0,40 W-hr/m2/min) pôsobiacemu na povrch nádrže najmenej 450 hodín. Alternatívne možno nekovovú palivovú nádrž vystaviť priamemu slnečnému žiareniu počas ekvivalentného časového obdobia, pokiaľ sa zabezpečí, že bude vystavené dennému svetlu aspoň 450 hodín.

6.1.3   Skúška odolnosti nádrže voči dynamickým pohybom paliva

Skúška odolnosti nádrže sa vykonáva naplnením nekovovej palivovej nádrže na 40 % jej objemu referenčným palivom stanoveným v doplnku 2 k prílohe II alebo komerčným vysokooktánovým palivom podľa výberu výrobcu a k spokojnosti schvaľovacieho orgánu. Súprava palivovej nádrže sa hojdá rýchlosťou 15 cyklov za minútu, až kým nedosiahne spolu milión cyklov. Používa sa uhol vychýlenia + 15° až - 15° od hladiny a skúška odolnosti sa vykonáva pri teplote okolia 301,2 ± 5 K (28 ± 5 °C).

6.2   Konečné výsledky skúšky životnosti palivovej nádrže

Po skúške životnosti sa teplota palivovej nádrže upraví podľa požiadaviek bodu 3, aby sa zabezpečila stabilná priepustnosť. Čas skúšky odolnosti a čas skúšky ultrafialovým žiarením možno považovať za súčasť tohto zahrievania za predpokladu, že sa teplota začne upravovať okamžite po skúške odolnosti. Na určenie konečnej priepustnosti sa palivová nádrž vypustí a znova naplní skúšobným palivom podľa doplnku 2 k prílohe II. Skúška priepustnosti uvedená v bode 4 sa zopakuje ihneď po tomto vyrovnaní teploty. Na túto skúšku priepustnosti sa použije rovnaká požiadavka na skúšobné palivo ako na skúšku priepustnosti vykonanú pred skúškou životnosti. Konečné výsledky skúšky sa vypočítajú v súlade s bodom 5.

6.3   Výrobca môže požiadať o vylúčenie ktorejkoľvek skúšky životnosti, ak môže schvaľovacím orgánom jasne preukázať, že to neovplyvní emisie z palivovej nádrže.

6.4   Čas „úpravy teploty“ počas skúšky životnosti možno zahrnúť do času úpravy teploty paliva za predpokladu, že palivo zostane v nádrži. Časy úpravy teploty možno skrátiť na desať týždňov, ak sa teplota upravuje pri 316,2 ± 5 K (43 ± 5 °C).

7   Požiadavky na skúšku súpravy palivového potrubia

7.1   Postup fyzického skúšania priepustnosti súpravy palivového potrubia

Výrobca musí vykonať skúšku súpravy palivového potrubia vrátane svoriek palivových hadíc a materiálu, ku ktorému sú palivové potrubia na oboch koncoch pripojené, vykonaním fyzickej skúšky v súlade s ktoroukoľvek z týchto skúšobných postupov:

| a) | v súlade s požiadavkami bodov 6.2 až 6.4. Materiál potrubia, ku ktorému sú palivové potrubia pripojené z oboch strán palivového potrubia, sa upchá nepriepustným materiálom. Slová „palivová nádrž“ v bodoch 6.2 až 6.4 sa nahrádzajú slovami „súprava palivového potrubia“. Svorky palivových hadíc sa utiahnu krútiacim momentom špecifikovaným pre sériovú výrobu; |
| --- | --- |

a)

v súlade s požiadavkami bodov 6.2 až 6.4. Materiál potrubia, ku ktorému sú palivové potrubia pripojené z oboch strán palivového potrubia, sa upchá nepriepustným materiálom. Slová „palivová nádrž“ v bodoch 6.2 až 6.4 sa nahrádzajú slovami „súprava palivového potrubia“. Svorky palivových hadíc sa utiahnu krútiacim momentom špecifikovaným pre sériovú výrobu;

| b) | výrobca môže použiť vlastný skúšobný postup, ak môže k spokojnosti schvaľovacieho orgánu preukázať, že skúška je rovnako prísna ako skúšobná metóda uvedená v písmene a). |
| --- | --- |

b)

výrobca môže použiť vlastný skúšobný postup, ak môže k spokojnosti schvaľovacieho orgánu preukázať, že skúška je rovnako prísna ako skúšobná metóda uvedená v písmene a).

7.2   Limitné hodnoty skúšky priepustnosti súpravy palivového potrubia v prípade fyzickej skúšky

Pri vykonávaní skúšobných postupov uvedených v bode 7.1 musia byť splnené limitné hodnoty pre palivové potrubie uvedené v časti C2 prílohy VI k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013.

7.3   Fyzické skúšky priepustnosti palivového potrubia sa nevyžadujú, ak:

| a) | palivové potrubia spĺňajú špecifikácie priepustnosti R11–A alebo R12 uvedené v norme SAE J30, alebo |
| --- | --- |

a)

palivové potrubia spĺňajú špecifikácie priepustnosti R11–A alebo R12 uvedené v norme SAE J30, alebo

| b) | nekovové palivové potrubia spĺňajú špecifikácie priepustnosti kategórie 1 uvedené v norme SAE J2260 a |
| --- | --- |

b)

nekovové palivové potrubia spĺňajú špecifikácie priepustnosti kategórie 1 uvedené v norme SAE J2260 a

| c) | výrobca môže schvaľovaciemu orgánu preukázať, že spoje medzi palivovou nádržou a ostatnými komponentmi palivového systému sú nepriepustné vďaka robustnej konštrukcii. |
| --- | --- |

c)

výrobca môže schvaľovaciemu orgánu preukázať, že spoje medzi palivovou nádržou a ostatnými komponentmi palivového systému sú nepriepustné vďaka robustnej konštrukcii.

Ak palivové hadice namontované na vozidle spĺňajú všetky tri špecifikácie, požiadavky limitných hodnôt pre skúšky palivového potrubia uvedené v časti C2 prílohy VI k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013 sa považujú za splnené.

Doplnok 3

Postup pri skúške na určenie odparovania vo vzduchotesne uzavretom priestore (SHED)
   (1)

1.   Rozsah pôsobnosti

| 1.1 | Od dátumu uplatňovania stanoveného v prílohe VI k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013 sa emisie z odparovania vozidiel podkategórií L3e, L4e (len základné, pôvodné vozidlo L3e, t. j. motocykel s postranným vozíkom), L5e-A, L6e-A a L7e-A skúšajú postupom typového schvaľovania environmentálnych vlastností podľa tohto skúšobného postupu SHED. |
| --- | --- |

1.1

Od dátumu uplatňovania stanoveného v prílohe VI k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013 sa emisie z odparovania vozidiel podkategórií L3e, L4e (len základné, pôvodné vozidlo L3e, t. j. motocykel s postranným vozíkom), L5e-A, L6e-A a L7e-A skúšajú postupom typového schvaľovania environmentálnych vlastností podľa tohto skúšobného postupu SHED.

2   Opis skúšky SHED

Skúška emisií z odparovania (SHED) (obrázok Ap 3-1) pozostáva s fázy kondicionovania a z fázy skúšky takto:

| a) | fáza kondicionovania:






  — | jazdný cyklus, |
| --- | --- | --- |

a)

fáza kondicionovania:

—

jazdný cyklus,

| — | úprava teploty vozidla, |
| --- | --- |

—

úprava teploty vozidla,

| b) | skúšobná fáza:






  — | každodenná skúška (strata pri odvzdušňovaní), |
| --- | --- | --- |

b)

skúšobná fáza:

—

každodenná skúška (strata pri odvzdušňovaní),

| — | jazdný cyklus, |
| --- | --- |

—

jazdný cyklus,

| — | skúška strát pri zohrievaní. |
| --- | --- |

—

skúška strát pri zohrievaní.

Celkový výsledok skúšky je daný súčtom hmotnostných emisií uhľovodíkov zo strát pri odvzdušňovaní nádrže a strát pri zohrievaní.

Obrázok Ap 3-1

Postupový diagram – skúška emisií z odparovania SHED

Image

3   Skúšobné vozidlá a požiadavka na skúšobné palivo

3.1   Skúšobné vozidlá

Skúška SHED sa vykonáva s jedným skúšobným vozidlom alebo viacerými skúšobnými vozidlami so zhoršenými environmentálnymi vlastnosťami, ktoré sú vybavené:

| 3.1.1 | zariadeniami na reguláciu emisií so zhoršenými environmentálnymi vlastnosťami: k výsledku skúšky SHED sa pripočíta faktor zhoršenia 0,3 g/skúšku; |
| --- | --- |

3.1.1

zariadeniami na reguláciu emisií so zhoršenými environmentálnymi vlastnosťami: k výsledku skúšky SHED sa pripočíta faktor zhoršenia 0,3 g/skúšku;

| 3.1.2 | opotrebovanými zariadeniami na reguláciu emisií z odparovania: uplatňuje sa postup skúšky starnutia vymedzený v doplnku 3.2. |
| --- | --- |

3.1.2

opotrebovanými zariadeniami na reguláciu emisií z odparovania: uplatňuje sa postup skúšky starnutia vymedzený v doplnku 3.2.

3.2   Skúšobné vozidlá

Skúšobné vozidlo so zhoršenými environmentálnymi vlastnosťami, ktoré je reprezentatívne pre daný typ vozidla so zreteľom na environmentálne vlastnosti, ktoré sa majú schváliť, musí byť v dobrom mechanickom stave a pred skúškou odparovania zabehnuté s najazdenými aspoň 1 000 km po prvom štarte na výrobnej linke. Systém regulácie emisií z odparovania sa musí správne pripojiť a fungovať počas celej tejto doby a nádoba s aktívnym uhlím a regulačný ventil emisií z odparovania sa musia používať bežným spôsobom, bez nadmerného vypúšťania alebo nadmerného napúšťania.

3.3   Skúšobné palivo

Použije sa vhodné skúšobné palivo podľa definície v doplnku 2 k prílohe II.

4   Vozidlový dynamometer a komora na meranie emisií z odparovania

4.1   Vozidlový dynamometer musí spĺňať požiadavky doplnku 3 k prílohe II.

4.2   Komora na meranie emisií z odparovania (SHED)

Komora na meranie emisií z odparovania musí byť plynotesná, pravouhlá a musí mať rozmery dostatočné na to, aby sa v nej mohlo umiestniť skúšané vozidlo. Vozidlo umiestnené vo vnútri musí byť prístupné zo všetkých strán a utesnená komora musí byť plynotesná. Vnútorný povrch komory nesmie prepúšťať uhľovodíky. Aspoň jeden z povrchov musí obsahovať pružný nepriepustný materiál alebo iné zariadenie, ktoré umožňuje vyrovnávať tlakové zmeny vyplývajúce z malých zmien teploty. Konštrukcia steny musí napomáhať dobrému rozptylu tepla.

4.3   Analytické systémy

4.3.1   Analyzátor uhľovodíkov

| 4.3.1.1 | Atmosféra v komore sa sleduje detektorom uhľovodíkov plameňového ionizačného detektora (FID). Vzorka plynu sa odoberá zo stredu jednej bočnej steny alebo zo strechy komory a akýkoľvek obtok plynu sa musí vracať späť do komory, pokiaľ možno do bodu bezprostredne za zmiešavacím ventilátorom. |
| --- | --- |

4.3.1.1

Atmosféra v komore sa sleduje detektorom uhľovodíkov plameňového ionizačného detektora (FID). Vzorka plynu sa odoberá zo stredu jednej bočnej steny alebo zo strechy komory a akýkoľvek obtok plynu sa musí vracať späť do komory, pokiaľ možno do bodu bezprostredne za zmiešavacím ventilátorom.

| 4.3.1.2 | Analyzátor uhľovodíkov musí mať čas odozvy na 90 % konečného odčítaného údaja kratší než 1,5 sekundy. Jeho stabilita musí byť vo všetkých prevádzkových rozsahoch lepšia než 2 % plnej stupnice na nule a na 80 ± 20 % plnej stupnice počas 15 minút. |
| --- | --- |

4.3.1.2

Analyzátor uhľovodíkov musí mať čas odozvy na 90 % konečného odčítaného údaja kratší než 1,5 sekundy. Jeho stabilita musí byť vo všetkých prevádzkových rozsahoch lepšia než 2 % plnej stupnice na nule a na 80 ± 20 % plnej stupnice počas 15 minút.

| 4.3.1.3 | Opakovateľnosť analyzátora vyjadrená ako jedna štandardná odchýlka musí byť vo všetkých použitých rozsahoch lepšia ako 1 % odchýlky od plného rozsahu stupnice na nule a na 80 % ± 20 % plného rozsahu. |
| --- | --- |

4.3.1.3

Opakovateľnosť analyzátora vyjadrená ako jedna štandardná odchýlka musí byť vo všetkých použitých rozsahoch lepšia ako 1 % odchýlky od plného rozsahu stupnice na nule a na 80 % ± 20 % plného rozsahu.

| 4.3.1.4 | Prevádzkové rozsahy analyzátora sa vyberajú tak, aby pri meraní, kalibrácii a postupoch kontroly únikov poskytovali najlepšie možné rozlíšenie. |
| --- | --- |

4.3.1.4

Prevádzkové rozsahy analyzátora sa vyberajú tak, aby pri meraní, kalibrácii a postupoch kontroly únikov poskytovali najlepšie možné rozlíšenie.

4.3.2   Systém zaznamenávania údajov analyzátora uhľovodíkov

| 4.3.2.1 | Analyzátor uhľovodíkov musí byť vybavený zariadením na zaznamenávanie výstupného elektrického signálu, a to buď páskovým zapisovačom alebo iným systémom spôsobu spracovania údajov s frekvenciou aspoň raz za minútu. Prevádzkové charakteristiky systému zaznamenávania údajov musia byť aspoň ekvivalentné zaznamenávanému signálu a zabezpečovať permanentné zaznamenávanie výsledkov. V zázname musia byť uvedené začiatky a konce periód ohrievania palivovej nádrže a zahrievania vozidla spolu s časom, ktorý uplynul od začiatku do ukončenia každej skúšky. |
| --- | --- |

4.3.2.1

Analyzátor uhľovodíkov musí byť vybavený zariadením na zaznamenávanie výstupného elektrického signálu, a to buď páskovým zapisovačom alebo iným systémom spôsobu spracovania údajov s frekvenciou aspoň raz za minútu. Prevádzkové charakteristiky systému zaznamenávania údajov musia byť aspoň ekvivalentné zaznamenávanému signálu a zabezpečovať permanentné zaznamenávanie výsledkov. V zázname musia byť uvedené začiatky a konce periód ohrievania palivovej nádrže a zahrievania vozidla spolu s časom, ktorý uplynul od začiatku do ukončenia každej skúšky.

4.4   Ohrievanie palivovej nádrže

4.4.1   Systém ohrievania palivovej nádrže pozostáva z dvoch samostatných zdrojov tepla s dvoma regulátormi teploty. Zdrojmi tepla sú zvyčajne elektrické ohrievacie pásy, ale na žiadosť výrobcu možno použiť aj iné zdroje. Regulátory teploty môžu byť ručné, napríklad transformátory, alebo automatické. Keďže teplota výparov a paliva sa má regulovať samostatne, v prípade paliva sa odporúča automatický regulátor. Systém ohrievania nesmie vytvárať horúce body na mokrom povrchu nádrže, ktoré by mohli spôsobiť miestne prehriatie paliva. Pásy na ohrievanie paliva by mali byť na palivovej nádrži umiestnené čo najnižšie a pokrývať aspoň 10 % namočeného povrchu. Stredová čiara ohrievacích pásov siaha nižšie ako 30 % hĺbky paliva meranej odo dna palivovej nádrže a približne je paralelná s hladinou paliva v nádrži. Stredová čiara ohrievacích pásov výparov, ak sa použijú, sa musí nachádzať približne vo výške stredu objemu výparov. Regulátory teploty musia byť schopné regulovať teplotu paliva a výparov podľa funkcie ohrievania opísanej v bode 5.3.1.6.

4.4.2   Zariadenie na ohrievanie paliva so snímačmi teploty umiestnenými v súlade s bodom 4.5.2 musí umožňovať rovnomerné ohrievanie paliva a palivových výparov v nádrži v súlade s funkciou ohrievania opísanou v bode 5.3.1.6. Počas procesu ohrievania nádrže musí byť systém ohrievania schopný regulovať teplotu paliva a výparov na požadovanú teplotu ± 1,7 K.

4.4.3   Napriek požiadavkám bodu 4.4.2, ak výrobca nemôže splniť uvedenú požiadavku na ohrievanie, pretože používa napríklad hrubostenné plastové palivové nádrže, použije sa najbližší možný alternatívny sklon ohrevu. Pred začiatkom každej skúšky musí výrobca predložiť technickej službe technické údaje, ktoré zdôvodňujú použitie alternatívneho sklonu ohrevu.

4.5   Zaznamenávanie teploty

4.5.1   Teplota v komore sa zaznamenáva v dvoch bodoch teplotnými snímačmi, ktoré sú spojené tak, aby ukazovali strednú hodnotu. Meracie body sú predĺžené približne o 0,1 m od zvislej stredovej osi každej bočnej steny do vnútra komory vo výške 0,9 ± 0,2 m.

4.5.2   Teplotu paliva a palivových výparov zaznamenávajú snímače umiestnené v palivovej nádrži podľa opisu v bode 5.1.1. Ak snímače nemožno umiestniť ako v bode 5.1.1, napr. ak sa použije palivová nádrž s dvoma zdanlivo oddelenými komorami, snímače musia byť umiestnené približne v strede objemu každej komory obsahujúcej palivo alebo výpary. V tomto prípade predstavuje teplotu paliva a výparov priemer týchto odčítaných teplotných údajov.

4.5.3   Teploty sa počas celého merania emisií z odparovania zaznamenávajú alebo zadávajú do systému spracovania údajov s frekvenciou aspoň raz za minútu.

4.5.4   Presnosť systému zaznamenávania teplôt musí byť v rozmedzí ± 1,7 K s rozlišovacou schopnosťou ± 0,5 K.

4.5.5   Systém zaznamenávania alebo spracovania údajov musí byť schopný rozlišovať čas na ± 15 sekúnd.

4.6   Ventilátory

4.6.1   Koncentrácia uhľovodíkov v komore sa musí dať znížiť na okolitú úroveň uhľovodíkov pomocou jedného ventilátora alebo viacerých ventilátorov alebo dúchadiel s otvorenými dvierkami komory SHED.

4.6.2   Komora musí mať jeden ventilátor alebo viac ventilátorov alebo dúchadiel s možným výtlakom 0,1 až 0,5 m3/s, ktoré dôkladne premiešavajú atmosféru v komore. V komore musí byť možné dosiahnuť počas meraní rovnomernú teplotu a koncentráciu uhľovodíkov. Vozidlo v komore nesmie byť vystavené priamemu prúdu vzduchu z ventilátorov alebo dúchadiel.

4.7   Plyny

4.7.1   Na kalibráciu a prevádzku musia byť k dispozícii tieto čisté plyny:

| a) | čistený syntetický vzduch (čistota: ≤ 1 ppm ekvivalentu C1 < 1 ppm CO, < 400 ppm CO2, 0,1 ppm NO); obsah kyslíka 18 až 21 obj. %; |
| --- | --- |

a)

čistený syntetický vzduch (čistota: ≤ 1 ppm ekvivalentu C1 < 1 ppm CO, < 400 ppm CO2, 0,1 ppm NO); obsah kyslíka 18 až 21 obj. %;

| b) | plynné palivo analyzátora uhľovodíkov (40 ± 2 % vodíka a zvyškové hélium s menej než 1 ppm ekvivalentu uhľovodíka C1, menej než 400 ppm CO2), |
| --- | --- |

b)

plynné palivo analyzátora uhľovodíkov (40 ± 2 % vodíka a zvyškové hélium s menej než 1 ppm ekvivalentu uhľovodíka C1, menej než 400 ppm CO2),

| c) | propán (C3H8) minimálnej čistoty 99,5 %. |
| --- | --- |

c)

propán (C3H8) minimálnej čistoty 99,5 %.

4.7.2   Musia byť k dispozícii kalibračné plyny a plyny na nastavenie meracieho rozsahu obsahujúce zmesi propánu (C3H8) a čisteného syntetického vzduchu. Skutočné koncentrácie kalibračného plynu musia byť v rozmedzí ± 2 % stanovených hodnôt. Presnosť riedených plynov získaných pomocou rozdeľovača plynov musí byť v rozmedzí ± 2 % skutočnej hodnoty. Koncentrácie uvedené v doplnku 1 možno dosiahnuť aj pomocou rozdeľovača plynu používajúceho ako riediaci plyn syntetický vzduch.

4.8   Prídavné zariadenie

4.8.1   Relatívna vlhkosť v skúšobnom priestore musí byť merateľná s presnosťou ± 5 %.

4.8.2   Tlak vo vnútri skúšobného priestoru musí byť merateľný s presnosťou ± 0,1 kPa.

4.9   Alternatívne vybavenie

4.9.1   Na žiadosť výrobcu a so súhlasom schvaľovacieho orgánu môže technická služba povoliť použitie alternatívneho vybavenia, ak možno preukázať, že poskytuje ekvivalentné výsledky.

5   Skúšobný postup

5.1.   Príprava skúšky

5.1.1   Pred skúškou sa vozidlo mechanicky pripraví takto:

| a) | výfukový systém vozidla nesmie vykazovať žiadne netesnosti; |
| --- | --- |

a)

výfukový systém vozidla nesmie vykazovať žiadne netesnosti;

| b) | vozidlo sa môže pred skúškou očistiť vodnou parou; |
| --- | --- |

b)

vozidlo sa môže pred skúškou očistiť vodnou parou;

| c) | palivová nádrž vozidla musí byť vybavená snímačmi teploty tak, aby bolo možné odmerať teplotu paliva a palivových výparov v palivovej nádrži, keď je naplnená na 50 % ± 2 % jej menovitého objemu. Snímače by mali byť umiestnené ako v bode 4.5.2; |
| --- | --- |

c)

palivová nádrž vozidla musí byť vybavená snímačmi teploty tak, aby bolo možné odmerať teplotu paliva a palivových výparov v palivovej nádrži, keď je naplnená na 50 % ± 2 % jej menovitého objemu. Snímače by mali byť umiestnené ako v bode 4.5.2;

| d) | doplnkové armatúry, adaptéry alebo zariadenia možno voliteľne namontovať tak, aby umožňovali úplné vypustenie palivovej nádrže. Alternatívne možno palivovú nádrž vyprázdniť čerpadlom alebo sifónom, ktorý zabraňuje stratám paliva rozliatím. |
| --- | --- |

d)

doplnkové armatúry, adaptéry alebo zariadenia možno voliteľne namontovať tak, aby umožňovali úplné vypustenie palivovej nádrže. Alternatívne možno palivovú nádrž vyprázdniť čerpadlom alebo sifónom, ktorý zabraňuje stratám paliva rozliatím.

5.2   Fáza kondicionovania

5.2.1   Vozidlo sa premiestni do skúšobného priestoru, v ktorom je teplota okolia v rozmedzí od 293,2 K do 303,2 K (20 °C až 30 °C).

5.2.2   Vozidlo sa umiestni na vozidlový dynamometer a jazdí počas celého skúšobného cyklu uvedeného v časti A prílohy VI k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013 vhodného pre triedu skúšaného vozidla. Počas tejto operácie sa môžu odoberať vzorky emisií výfukových plynov, ale výsledky sa nesmú použiť na účel typového schvaľovania výfukových emisií.

5.2.3   Vozidlo sa zaparkuje v skúšobnom priestore na minimálny čas stanovený v tabuľke Ap 3-1.

Tabuľka Ap 3-1

Skúška SHED – minimálne a maximálne časy úpravy teploty

| Zdvihový objem motora | Minimálne (hodín) | Maximálne (hodín) |
| --- | --- | --- |
| ≤ 169 cm3 | 6 | 36 |
| 170 cm3 < objem motora ≤ 279 cm3 | 8 | 36 |
| > 280 cm3 | 12 | 36 |

Zdvihový objem motora

Minimálne (hodín)

Maximálne (hodín)

≤ 169 cm3

6

36

170 cm3 < objem motora ≤ 279 cm3

8

36

> 280 cm3

12

36

5.3   Skúšobné fázy

5.3.1   Skúška emisií z odparovania pri (každodennom) odvzdušňovaní nádrže

| 5.3.1.1 | Meracia komora sa bezprostredne pred skúškou vetrá/čistí niekoľko minút, kým sa nedosiahne stabilná koncentrácia pozadia. Vtedy sa zapne(-ú) aj zmiešavací(-ie) ventilátor(-y) komory. |
| --- | --- |

5.3.1.1

Meracia komora sa bezprostredne pred skúškou vetrá/čistí niekoľko minút, kým sa nedosiahne stabilná koncentrácia pozadia. Vtedy sa zapne(-ú) aj zmiešavací(-ie) ventilátor(-y) komory.

| 5.3.1.2 | Bezprostredne pred skúškou sa analyzátor uhľovodíkov vynuluje a nastaví sa merací rozsah. |
| --- | --- |

5.3.1.2

Bezprostredne pred skúškou sa analyzátor uhľovodíkov vynuluje a nastaví sa merací rozsah.

| 5.3.1.3 | Palivové nádrže sa vyprázdnia podľa opisu v bode 5.1.1 a znova sa naplní(-ia) skúšobným palivom s teplotou v rozmedzí od 283,2 K do 287,2 K (10°C až 14°C) na 50 ± 2 % bežnej objemovej kapacity. |
| --- | --- |

5.3.1.3

Palivové nádrže sa vyprázdnia podľa opisu v bode 5.1.1 a znova sa naplní(-ia) skúšobným palivom s teplotou v rozmedzí od 283,2 K do 287,2 K (10°C až 14°C) na 50 ± 2 % bežnej objemovej kapacity.

| 5.3.1.4 | Skúšobné vozidlo sa umiestni do skúšobnej komory s vypnutým motorom a zaparkuje sa vo vzpriamenej polohe. V prípade potreby sa pripoja snímače a zariadenie na ohrievanie palivovej nádrže. Ihneď sa začne zaznamenávať teplota paliva a teplota vzduchu v komore. Ak je vetrací/čistiaci ventilátor ešte v činnosti, teraz sa musí vypnúť. |
| --- | --- |

5.3.1.4

Skúšobné vozidlo sa umiestni do skúšobnej komory s vypnutým motorom a zaparkuje sa vo vzpriamenej polohe. V prípade potreby sa pripoja snímače a zariadenie na ohrievanie palivovej nádrže. Ihneď sa začne zaznamenávať teplota paliva a teplota vzduchu v komore. Ak je vetrací/čistiaci ventilátor ešte v činnosti, teraz sa musí vypnúť.

| 5.3.1.5 | Palivo a výpary možno umelo zohriať na počiatočné teploty 288,7 K (15,5 °C) a 294,2 K (21,0 °C) ± 1 K. |
| --- | --- |

5.3.1.5

Palivo a výpary možno umelo zohriať na počiatočné teploty 288,7 K (15,5 °C) a 294,2 K (21,0 °C) ± 1 K.

| 5.3.1.6 | Keď teplota paliva dosiahne hodnotu 287,0 K (14,0°C):






  1) | namontujte uzáver(-y) hrdla (hrdiel) palivovej nádrže; |
| --- | --- | --- |

5.3.1.6

Keď teplota paliva dosiahne hodnotu 287,0 K (14,0°C):

1)

namontujte uzáver(-y) hrdla (hrdiel) palivovej nádrže;

| 2) | ak už v tomto momente nebolo vypnuté preplachovacie dúchadlo, tak ho vypnite; |
| --- | --- |

2)

ak už v tomto momente nebolo vypnuté preplachovacie dúchadlo, tak ho vypnite;

| 3) | zatvorte a utesnite dvere komory. |
| --- | --- |

3)

zatvorte a utesnite dvere komory.

Keď palivo dosiahne teplotu 288,7 K (15,5°C) ±1 K, postup skúšania pokračuje takto:

| a) | odmeria sa koncentrácia uhľovodíkov, barometrický tlak a teplota, pričom počiatočné hodnoty pre skúšku ohrievania nádrže musia byť CHC, i, Pi a Ti; |
| --- | --- |

a)

odmeria sa koncentrácia uhľovodíkov, barometrický tlak a teplota, pričom počiatočné hodnoty pre skúšku ohrievania nádrže musia byť CHC, i, Pi a Ti;

| b) | začne sa lineárny ohrev o 13,8 K alebo 20 ± 0,5 K v trvaní 60 ± 2 minúty. Teplota paliva a palivových výparov počas ohrievania musí byť v zhode s výsledkom rovnice Ap 3-1 ±1,7 K alebo najbližšou možnou funkciou opísanou v bode 4.4.3: | Pre exponované typy palivových nádrží:

  Rovnica Ap 3-1: |
| --- | --- | --- |

b)

začne sa lineárny ohrev o 13,8 K alebo 20 ± 0,5 K v trvaní 60 ± 2 minúty. Teplota paliva a palivových výparov počas ohrievania musí byť v zhode s výsledkom rovnice Ap 3-1 ±1,7 K alebo najbližšou možnou funkciou opísanou v bode 4.4.3:

Pre exponované typy palivových nádrží:

Rovnica Ap 3-1:

Formula

Formula

| | Pre neexponované typy palivových nádrží:

  Rovnica Ap 3-2:







  kde:







  Tf | = | požadovaná teplota paliva (K); |
| --- | --- | --- | --- |
| Tv | = | požadovaná teplota výparov (K); |
| t | = | čas od začiatku ohrievania nádrže v minútach. |

Pre neexponované typy palivových nádrží:

Rovnica Ap 3-2:

Formula

Formula

kde:

Tf

=

požadovaná teplota paliva (K);

Tv

=

požadovaná teplota výparov (K);

t

=

čas od začiatku ohrievania nádrže v minútach.

| 5.3.1.7 | Bezprostredne pred koncom skúšky sa analyzátor uhľovodíkov vynuluje a nastaví sa merací rozsah. |
| --- | --- |

5.3.1.7

Bezprostredne pred koncom skúšky sa analyzátor uhľovodíkov vynuluje a nastaví sa merací rozsah.

| 5.3.1.8 | Ak boli požiadavky na ohrievanie uvedené v bode 5.3.1.6 splnené za 60 ± 2 minút skúšky, odmeria sa konečná koncentrácia uhľovodíkov v komore (CHC,f). Zaznamená sa čas, čiže uplynulý čas tohto merania, spolu s konečnou teplotou Tf a barometrickým tlakom pf. |
| --- | --- |

5.3.1.8

Ak boli požiadavky na ohrievanie uvedené v bode 5.3.1.6 splnené za 60 ± 2 minút skúšky, odmeria sa konečná koncentrácia uhľovodíkov v komore (CHC,f). Zaznamená sa čas, čiže uplynulý čas tohto merania, spolu s konečnou teplotou Tf a barometrickým tlakom pf.

| 5.3.1.9 | Zdroj tepla sa vypne a dvere komory sa odtesnia a otvoria. Ohrievacie zariadenie a snímač teploty sa odpoja od prístrojov komory. Vozidlo sa teraz odstráni z komory s vypnutým motorom. |
| --- | --- |

5.3.1.9

Zdroj tepla sa vypne a dvere komory sa odtesnia a otvoria. Ohrievacie zariadenie a snímač teploty sa odpoja od prístrojov komory. Vozidlo sa teraz odstráni z komory s vypnutým motorom.

| 5.3.1.10 | Aby sa zabránilo abnormálnemu plneniu nádoby, z vozidla možno v čase od skončenia každodennej fázy skúšky do začiatku jazdného cyklu odstrániť kryty palivových nádrží. Jazdný cyklus sa začne do 60 minút od dokončenia skúšky strát pri odvzdušňovaní. |
| --- | --- |

5.3.1.10

Aby sa zabránilo abnormálnemu plneniu nádoby, z vozidla možno v čase od skončenia každodennej fázy skúšky do začiatku jazdného cyklu odstrániť kryty palivových nádrží. Jazdný cyklus sa začne do 60 minút od dokončenia skúšky strát pri odvzdušňovaní.

5.3.2   Jazdný cyklus

| 5.3.2.1 | „Straty pri odvzdušňovaní nádrže“ sú emisie uhľovodíkov spôsobené zmenami teploty v palivovej nádrži a systéme prívodu paliva. Po skúške strát pri odvzdušňovaní sa vozidlo dotlačí alebo inak premiestni na vozidlový dynamometer s vypnutým motorom. Potom odjazdí celý jazdný cyklus špecifikovaný pre triedu skúšaného vozidla. Počas tejto operácie sa na žiadosť výrobcu môžu odoberať vzorky emisií výfukových plynov, ale výsledky sa nesmú použiť na účel typového schvaľovania výfukových emisií. |
| --- | --- |

5.3.2.1

„Straty pri odvzdušňovaní nádrže“ sú emisie uhľovodíkov spôsobené zmenami teploty v palivovej nádrži a systéme prívodu paliva. Po skúške strát pri odvzdušňovaní sa vozidlo dotlačí alebo inak premiestni na vozidlový dynamometer s vypnutým motorom. Potom odjazdí celý jazdný cyklus špecifikovaný pre triedu skúšaného vozidla. Počas tejto operácie sa na žiadosť výrobcu môžu odoberať vzorky emisií výfukových plynov, ale výsledky sa nesmú použiť na účel typového schvaľovania výfukových emisií.

5.3.3   Skúška emisií z odparovania so zahrievaním

Určovanie emisií z odparovania sa uzavrie meraním emisií uhľovodíkov počas 60-minútového zahrievania. Skúška so zahrievaním sa začne do siedmich minút od dokončenia jazdného cyklu špecifikovaného v bode 5.3.2.1.

| 5.3.3.1 | Pred dokončením skúšobného postupu sa meracia komora musí niekoľko minút čistiť, kým sa nedosiahne stabilná koncentrácia uhľovodíkov pozadia. Teraz sa zapnú aj zmiešavacie ventilátory komory. |
| --- | --- |

5.3.3.1

Pred dokončením skúšobného postupu sa meracia komora musí niekoľko minút čistiť, kým sa nedosiahne stabilná koncentrácia uhľovodíkov pozadia. Teraz sa zapnú aj zmiešavacie ventilátory komory.

| 5.3.3.2 | Bezprostredne pred skúškou sa analyzátor uhľovodíkov vynuluje a nastaví sa merací rozsah. |
| --- | --- |

5.3.3.2

Bezprostredne pred skúškou sa analyzátor uhľovodíkov vynuluje a nastaví sa merací rozsah.

| 5.3.3.3 | Vozidlo sa do meracej komory dotlačí alebo inak premiestni s vypnutým motorom. |
| --- | --- |

5.3.3.3

Vozidlo sa do meracej komory dotlačí alebo inak premiestni s vypnutým motorom.

| 5.3.3.4 | Dvere komory sa do siedmich minút od ukončenia jazdného cyklu zatvoria a plynotesne utesnia. |
| --- | --- |

5.3.3.4

Dvere komory sa do siedmich minút od ukončenia jazdného cyklu zatvoria a plynotesne utesnia.

| 5.3.3.5 | Keď sa komora utesní, začne sa perióda zohrievania v trvaní 60 ± 0,5 minúty. Odmeria sa koncentrácia uhľovodíkov, barometrický tlak a teplota, pričom počiatočné hodnoty pre skúšku so zahrievaním musia byť CHC, i, Pi a Ti. Tieto hodnoty sa použijú na výpočet emisií z odparovania uvedený v kapitole 6. |
| --- | --- |

5.3.3.5

Keď sa komora utesní, začne sa perióda zohrievania v trvaní 60 ± 0,5 minúty. Odmeria sa koncentrácia uhľovodíkov, barometrický tlak a teplota, pričom počiatočné hodnoty pre skúšku so zahrievaním musia byť CHC, i, Pi a Ti. Tieto hodnoty sa použijú na výpočet emisií z odparovania uvedený v kapitole 6.

| 5.3.3.6 | Bezprostredne pred ukončením skúšobnej periódy v trvaní 60 ± 0,5 minúty sa analyzátor uhľovodíkov vynuluje a nastaví sa merací rozsah. |
| --- | --- |

5.3.3.6

Bezprostredne pred ukončením skúšobnej periódy v trvaní 60 ± 0,5 minúty sa analyzátor uhľovodíkov vynuluje a nastaví sa merací rozsah.

| 5.3.3.7 | Na konci skúšobnej periódy v trvaní 60 ± 0,5 minúty sa odmeria koncentrácia uhľovodíkov v komore. Odmeria sa aj teplota a barometrický tlak. Toto sú konečné hodnoty CHC, f. pf a Tf pre skúšku so zahrievaním použité na výpočet v kapitole 6. Tým sa ukončí postup pre skúšku emisií z odparovania. |
| --- | --- |

5.3.3.7

Na konci skúšobnej periódy v trvaní 60 ± 0,5 minúty sa odmeria koncentrácia uhľovodíkov v komore. Odmeria sa aj teplota a barometrický tlak. Toto sú konečné hodnoty CHC, f. pf a Tf pre skúšku so zahrievaním použité na výpočet v kapitole 6. Tým sa ukončí postup pre skúšku emisií z odparovania.

5.4   Alternatívne skúšobné postupy

5.4.1   Na žiadosť výrobcu, so súhlasom technickej služby a k spokojnosti schvaľovacieho orgánu možno na preukázanie súladu s požiadavkami tohto doplnku použiť alternatívne metódy. V takýchto prípadoch musí výrobca technickú službu presvedčiť, že výsledky alternatívnej skúšky môžu korelovať s výsledkami postupu opísaného v tejto prílohe. Táto korelácia musí byť zdokumentovaná a pridaná do informačnej zložky stanovenej v článku 27 nariadenia (EÚ) č. 168/2013.

6   Výpočet výsledkov

6.1   Skúšky emisií z odparovania opísané v kapitole 5 umožňujú vypočítať emisie uhľovodíkov vo fázach odvzdušňovania a zahrievania nádrže. Straty z odparovania v každej z týchto fáz sa vypočítajú s použitím počiatočnej a konečnej koncentrácie uhľovodíkov, teplôt a tlakov v komore spolu s čistým objemom komory.

Použije sa tento vzorec:

Rovnica Ap 3-3:

Formula

kde:

| MHC | = | hmotnosť uhľovodíkov emitovaných vo fáze skúšky (v gramoch); |
| --- | --- | --- |
| CHC | = | koncentrácia uhľovodíkov nameraná v komore (ekvivalent ppm (objemu) Ci); |
| V | = | čistý objem komory v kubických metroch korigovaný na objem vozidla. Ak nie je stanovený objem vozidla, odpočíta sa objem 0,14 m3; |
| T | = | teplota okolia komory v K; |
| p | = | barometrický tlak v kPa; |
| H/C | = | pomer vodíka k uhlíku; |

MHC

=

hmotnosť uhľovodíkov emitovaných vo fáze skúšky (v gramoch);

CHC

=

koncentrácia uhľovodíkov nameraná v komore (ekvivalent ppm (objemu) Ci);

V

=

čistý objem komory v kubických metroch korigovaný na objem vozidla. Ak nie je stanovený objem vozidla, odpočíta sa objem 0,14 m3;

T

=

teplota okolia komory v K;

p

=

barometrický tlak v kPa;

H/C

=

pomer vodíka k uhlíku;

Formula

kde:

| | i je počiatočná hodnota; |
| --- | --- |

i je počiatočná hodnota;

| | f je konečná hodnota; |
| --- | --- |

f je konečná hodnota;

| | predpokladaná hodnota H/C pre straty pri odvzdušňovaní nádrže je 2,33; |
| --- | --- |

predpokladaná hodnota H/C pre straty pri odvzdušňovaní nádrže je 2,33;

| | predpokladaná hodnota H/C pre straty zo zahrievania je 2,20. „Straty zo zahrievania“ sú emisie uhľovodíkov unikajúce z palivového systému stojaceho vozidla po jazde (s predpokladaným pomerom C1 H2,20 ); |
| --- | --- |

predpokladaná hodnota H/C pre straty zo zahrievania je 2,20. „Straty zo zahrievania“ sú emisie uhľovodíkov unikajúce z palivového systému stojaceho vozidla po jazde (s predpokladaným pomerom C1 H2,20 );

6.2   Celkové výsledky skúšky

Celková hmotnosť emisií uhľovodíkov z odparovania pre vozidlo sa vypočíta podľa vzorca:

Rovnica Ap 3-4:

Formula

kde:

| Mtotal | = | celková hmotnosť emisií vozidla z odparovania (v gramoch); |
| --- | --- | --- |
| MTH | = | hmotnosť emisií uhľovodíkov z odparovania vplyvom nárastu teploty nádrže (v gramoch); |
| MHS | = | hmotnosť emisií uhľovodíkov z odparovania vplyvom zahrievania (v gramoch). |

Mtotal

=

celková hmotnosť emisií vozidla z odparovania (v gramoch);

MTH

=

hmotnosť emisií uhľovodíkov z odparovania vplyvom nárastu teploty nádrže (v gramoch);

MHS

=

hmotnosť emisií uhľovodíkov z odparovania vplyvom zahrievania (v gramoch).

7   Limitné hodnoty

Pri skúške podľa tejto prílohy musia byť celkové emisie uhľovodíkov z odparovania pre vozidlo (Mtotal) také, ako sú špecifikované v časti C prílohy VI k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013.

8   Ďalšie ustanovenia

Na žiadosť výrobcu sa udelí schválenie emisií z odparovania bez skúšania, ak možno schvaľovaciemu orgánu predložiť nariadenie guvernéra štátu Kalifornia so zreteľom na environmentálne vlastnosti typu vozidla, na ktoré sa podáva žiadosť.

---

(1)

SHED= Sealed Housing for Evaporation Determination (určenie odparovania vo vzduchotesne uzavretom priestore).

Doplnok 3.1

Požiadavky na predkondicionovanie hybridnej aplikácie pred začiatkom skúšky SHED

1   Rozsah pôsobnosti

| 1.1 | Tieto požiadavky na predkondicionovanie pred začiatkom skúšky SHED sa vzťahujú len na vozidlá kategórie L vybavené hybridným pohonom. |
| --- | --- |

1.1

Tieto požiadavky na predkondicionovanie pred začiatkom skúšky SHED sa vzťahujú len na vozidlá kategórie L vybavené hybridným pohonom.

2   Skúšobné metódy

| 2.1 | Pred začiatkom skúšobného postupu SHED sa vozidlo(-á) predkondicionuje(-ú) takto:






  2.1.1 | V prípade vozidiel OVC:






  2.1.1.1 | Pokiaľ ide o vozidlá OVC bez prepínača prevádzkového režimu sa postup začne vybíjaním zásobníka elektrickej energie vozidla počas jazdy (na skúšobnej dráhe, na vozidlovom dynamometri atď.) za ktorejkoľvek z týchto podmienok:






  a) | konštantnou rýchlosťou 50 km/h, kým nenaštartuje motor HEV používajúci palivo; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2.1

Pred začiatkom skúšobného postupu SHED sa vozidlo(-á) predkondicionuje(-ú) takto:

2.1.1

V prípade vozidiel OVC:

2.1.1.1

Pokiaľ ide o vozidlá OVC bez prepínača prevádzkového režimu sa postup začne vybíjaním zásobníka elektrickej energie vozidla počas jazdy (na skúšobnej dráhe, na vozidlovom dynamometri atď.) za ktorejkoľvek z týchto podmienok:

a)

konštantnou rýchlosťou 50 km/h, kým nenaštartuje motor HEV používajúci palivo;

| b) | ak vozidlo nemôže dosiahnuť konštantnú rýchlosť 50 km/h bez naštartovania motora používajúceho palivo, rýchlosť sa znižuje dovtedy, kým vozidlo nemôže jazdiť nižšou stálou rýchlosťou, pri ktorej nenaštartuje motor používajúci palivo, počas stanoveného času alebo na stanovenú vzdialenosť (ktoré určí technická služba a výrobca), alebo |
| --- | --- |

b)

ak vozidlo nemôže dosiahnuť konštantnú rýchlosť 50 km/h bez naštartovania motora používajúceho palivo, rýchlosť sa znižuje dovtedy, kým vozidlo nemôže jazdiť nižšou stálou rýchlosťou, pri ktorej nenaštartuje motor používajúci palivo, počas stanoveného času alebo na stanovenú vzdialenosť (ktoré určí technická služba a výrobca), alebo

| c) | v súlade s odporúčaním výrobcu. |
| --- | --- |

c)

v súlade s odporúčaním výrobcu.

Motor používajúci palivo sa musí zastaviť do 10 sekúnd po automatickom naštartovaní.

| 2.1.1.2 | Pokiaľ ide o vozidlá OVC s prepínačom prevádzkového režimu sa postup začne vybíjaním zásobníka elektrickej energie vozidla, pričom vozidlo jazdí s prepínačom v čisto elektrickej polohe (na skúšobnej dráhe, na vozidlovom dynamometri atď.) konštantnou rýchlosťou rovnajúcou sa 70 % ± 5 % maximálnej tridsaťminútovej rýchlosti vozidla. Odchylne, ak výrobca môže technickej službe preukázať k spokojnosti schvaľovacieho orgánu, že vozidlo fyzicky nie je schopné dosiahnuť tridsaťminútovú rýchlosť, môže sa namiesto nej použiť najvyššia pätnásťminútová rýchlosť.
  Vybíjanie sa skončí za ktorejkoľvek z týchto podmienok:






  a) | keď vozidlo nie je schopné jazdiť pri 65 % maximálnej tridsaťminútovej rýchlosti; |
| --- | --- | --- |

2.1.1.2

Pokiaľ ide o vozidlá OVC s prepínačom prevádzkového režimu sa postup začne vybíjaním zásobníka elektrickej energie vozidla, pričom vozidlo jazdí s prepínačom v čisto elektrickej polohe (na skúšobnej dráhe, na vozidlovom dynamometri atď.) konštantnou rýchlosťou rovnajúcou sa 70 % ± 5 % maximálnej tridsaťminútovej rýchlosti vozidla. Odchylne, ak výrobca môže technickej službe preukázať k spokojnosti schvaľovacieho orgánu, že vozidlo fyzicky nie je schopné dosiahnuť tridsaťminútovú rýchlosť, môže sa namiesto nej použiť najvyššia pätnásťminútová rýchlosť.

Vybíjanie sa skončí za ktorejkoľvek z týchto podmienok:

a)

keď vozidlo nie je schopné jazdiť pri 65 % maximálnej tridsaťminútovej rýchlosti;

| b) | keď štandardné palubné prístroje dajú vodičovi znamenie zastaviť vozidlo; |
| --- | --- |

b)

keď štandardné palubné prístroje dajú vodičovi znamenie zastaviť vozidlo;

| c) | po 100 km. |
| --- | --- |

c)

po 100 km.

Ak vozidlo nie je vybavené čisto elektrickým režimom, vybitie zásobníka elektrickej energie sa dosiahne jazdou vozidla (na skúšobnej dráhe, na vozidlovom dynamometri atď.) za ktorejkoľvek z týchto podmienok:

| a) | konštantnou rýchlosťou 50 km/h, kým nenaštartuje motor HEV používajúci palivo; |
| --- | --- |

a)

konštantnou rýchlosťou 50 km/h, kým nenaštartuje motor HEV používajúci palivo;

| b) | ak vozidlo nemôže dosiahnuť konštantnú rýchlosť 50 km/h bez naštartovania motora používajúceho palivo, rýchlosť sa znižuje dovtedy, kým vozidlo nemôže jazdiť nižšou stálou rýchlosťou, pri ktorej nenaštartuje motor používajúci palivo, počas stanoveného času alebo na stanovenú vzdialenosť (ktoré určí technická služba a výrobca); |
| --- | --- |

b)

ak vozidlo nemôže dosiahnuť konštantnú rýchlosť 50 km/h bez naštartovania motora používajúceho palivo, rýchlosť sa znižuje dovtedy, kým vozidlo nemôže jazdiť nižšou stálou rýchlosťou, pri ktorej nenaštartuje motor používajúci palivo, počas stanoveného času alebo na stanovenú vzdialenosť (ktoré určí technická služba a výrobca);

| c) | v súlade s odporúčaním výrobcu. |
| --- | --- |

c)

v súlade s odporúčaním výrobcu.

Motor sa musí zastaviť do 10 sekúnd po automatickom naštartovaní. Odchylne, ak výrobca môže technickej službe preukázať k spokojnosti schvaľovacieho orgánu, že vozidlo fyzicky nie je schopné dosiahnuť tridsaťminútovú rýchlosť, môže sa namiesto nej použiť najvyššia pätnásťminútová rýchlosť.

| 2.1.2 | V prípade vozidiel NOVC:






  2.1.2.1 | Pokiaľ ide o vozidlá NOVC bez prepínača prevádzkového režimu sa postup začne predkondicionovaním, pričom sa bez vyrovnania teploty vykonajú aspoň dva po sebe idúce úplné jazdné cykly. |
| --- | --- | --- |

2.1.2

V prípade vozidiel NOVC:

2.1.2.1

Pokiaľ ide o vozidlá NOVC bez prepínača prevádzkového režimu sa postup začne predkondicionovaním, pričom sa bez vyrovnania teploty vykonajú aspoň dva po sebe idúce úplné jazdné cykly.

| 2.1.2.2 | Pokiaľ ide o vozidlá NOVC s prepínačom prevádzkového režimu sa postup začne predkondicionovaním, pričom sa bez vyrovnania teploty vykonajú aspoň dva po sebe idúce úplné jazdné cykly s vozidlom jazdiacim v hybridnom režime. Ak je k dispozícii niekoľko hybridných režimov, skúška sa vykoná v režime, ktorý sa automaticky nastaví po otočení kľúča v zapaľovaní (bežný režim). Na základe informácií poskytnutých výrobcom musí technická služba zabezpečiť, aby boli vo všetkých hybridných režimoch splnené limitné hodnoty. |
| --- | --- |

2.1.2.2

Pokiaľ ide o vozidlá NOVC s prepínačom prevádzkového režimu sa postup začne predkondicionovaním, pričom sa bez vyrovnania teploty vykonajú aspoň dva po sebe idúce úplné jazdné cykly s vozidlom jazdiacim v hybridnom režime. Ak je k dispozícii niekoľko hybridných režimov, skúška sa vykoná v režime, ktorý sa automaticky nastaví po otočení kľúča v zapaľovaní (bežný režim). Na základe informácií poskytnutých výrobcom musí technická služba zabezpečiť, aby boli vo všetkých hybridných režimoch splnené limitné hodnoty.

| 2.1.3 | Predkondicionovacia jazda sa vykoná v súlade so skúšobným cyklom typu I uvedeným v doplnku 6 k prílohe II.






  2.1.3.1 | V prípade vozidiel OVC sa to uskutoční za rovnakých podmienok, aké stanovuje podmienka B skúšky typu I v doplnku 11 k prílohe II. |
| --- | --- | --- |

2.1.3

Predkondicionovacia jazda sa vykoná v súlade so skúšobným cyklom typu I uvedeným v doplnku 6 k prílohe II.

2.1.3.1

V prípade vozidiel OVC sa to uskutoční za rovnakých podmienok, aké stanovuje podmienka B skúšky typu I v doplnku 11 k prílohe II.

| 2.1.3.2 | V prípade vozidiel NOVC sa to uskutoční za rovnakých podmienok ako v skúške typu I. |
| --- | --- |

2.1.3.2

V prípade vozidiel NOVC sa to uskutoční za rovnakých podmienok ako v skúške typu I.

Doplnok 3.2

Postup pri skúške starnutia zariadení na reguláciu emisií z odparovania

1   Metódy skúšania starnutia zariadení na reguláciu emisií z odparovania

Skúška SHED sa vykonáva s namontovaným opotrebovaným zariadením na reguláciu emisií z odparovania. Skúšky starnutia týchto zariadení sa vykonávajú podľa postupu uvedeného v tomto doplnku.

2   Starnutie nádoby s aktívnym uhlím

Obrázok Ap 3.2-1

Diagram prietoku plynu nádobou s aktívnym uhlím a kanály

Image

Ako skúšobná nádoba sa zvolí nádoba s aktívnym uhlím reprezentatívna pre rad pohonov vozidiel stanovený v prílohe XI a označí sa podľa dohody so schvaľovacím orgánom a technickou službou.

2.1   Postup pri skúške starnutia nádoby

V prípade systému pozostávajúceho z viacerých nádob s aktívnym uhlím sa tieto nádoby podrobujú tomuto postupu jednotlivo. Počet skúšobných cyklov napúšťania a vypúšťania nádoby zodpovedá počtu uvedenému v tabuľke Ap 3.1-1, odpočívanie a následné vypúšťanie palivových výparov na zistenie starnutia skúšobnej nádoby sa vykonáva pri teplote okolia 297 ± 2 K takto:

2.1.1   Časť skúšobného cyklu týkajúca sa napúšťania nádoby

| 2.1.1.1 | Nádoba sa začne napúšťať do jednej minúty od dokončenia vypúšťacej časti skúšobného cyklu. |
| --- | --- |

2.1.1.1

Nádoba sa začne napúšťať do jednej minúty od dokončenia vypúšťacej časti skúšobného cyklu.

| 2.1.1.2 | Otvorí sa vetrací kanál nádoby (čistý vzduch) a uzavrie sa vypúšťací kanál. Cez palivový kanál skúšobnej nádoby sa privedie zmes 50 objemových % vzduchu a 50 objemových % komerčne dostupného benzínu alebo skúšobného benzínu špecifikovaného v doplnku 2 k prílohe II s prietokom 40 gramov/hod. Benzínové výpary vznikajú pri teplote benzínu 313 ± 2 K. |
| --- | --- |

2.1.1.2

Otvorí sa vetrací kanál nádoby (čistý vzduch) a uzavrie sa vypúšťací kanál. Cez palivový kanál skúšobnej nádoby sa privedie zmes 50 objemových % vzduchu a 50 objemových % komerčne dostupného benzínu alebo skúšobného benzínu špecifikovaného v doplnku 2 k prílohe II s prietokom 40 gramov/hod. Benzínové výpary vznikajú pri teplote benzínu 313 ± 2 K.

| 2.1.1.3 | Skúšobná nádoba sa zakaždým napustí až po prienik 2,0 ± 0,1 gramov, ktorý sa zistí:






  2.1.1.3.1 | z údajov odčítaných na FID (s použitím minikomory SHED alebo podobného zariadenia) alebo 5 000 ppm okamžite odčítaných z FID na vetracom kanáli (čistý vzduch); alebo |
| --- | --- | --- |

2.1.1.3

Skúšobná nádoba sa zakaždým napustí až po prienik 2,0 ± 0,1 gramov, ktorý sa zistí:

2.1.1.3.1

z údajov odčítaných na FID (s použitím minikomory SHED alebo podobného zariadenia) alebo 5 000 ppm okamžite odčítaných z FID na vetracom kanáli (čistý vzduch); alebo

| 2.1.1.3.2 | gravimetrickou skúšobnou metódou s použitím rozdielu hmotnosti skúšobnej nádoby napustenej po prienik 2,0 ± 0,1 gramov a vypustenej nádoby. |
| --- | --- |

2.1.1.3.2

gravimetrickou skúšobnou metódou s použitím rozdielu hmotnosti skúšobnej nádoby napustenej po prienik 2,0 ± 0,1 gramov a vypustenej nádoby.

2.1.2   Odpočívanie

Medzi napúšťaním a vypúšťaním nádoby v rámci skúšobného cyklu sa nádoba ponechá 5 minút odpočívať.

2.1.3   Časť skúšobného cyklu týkajúca sa vypúšťania nádoby

| 2.1.3.1 | Skúšobná nádoba sa vypúšťa cez vypúšťací kanál, pričom sa palivový kanál uzavrie. |
| --- | --- |

2.1.3.1

Skúšobná nádoba sa vypúšťa cez vypúšťací kanál, pričom sa palivový kanál uzavrie.

| 2.1.3.2 | Do vetracieho kanála sa vpustí vzduch v objeme štvornásobku objemu nádoby rýchlosťou 24 l/min.. |
| --- | --- |

2.1.3.2

Do vetracieho kanála sa vpustí vzduch v objeme štvornásobku objemu nádoby rýchlosťou 24 l/min..

Tabuľka Ap 3.2-1

Počet skúšobných cyklov napúšťania a vypúšťania skúšobnej nádoby

| Kategória vozidla | Názov kategórie vozidla | Počet skúšobných cyklov uvedených v |
| --- | --- | --- |
| L1e-A | Poháňaný bicykel | 45 |
| L3e-AxT (x = 1, 2 alebo 3) | Dvojkolesový trialový motocykel |
| L1e-B | Dvojkolesový moped | 90 |
| L2e | Trojkolesový moped |
| L3e-AxE (x = 1, 2 alebo 3) | Dvojkolesový motocykel enduro |
| L6e-A | Ľahká cestná štvorkolka |
| L7e-B | Ťažká terénna štvorkolka |
| L3e a L4e
  (vmax < 130 km/h) | Dvojkolesový motocykel s postranným vozíkom a bez postranného vozíka | 170 |
| L5e | Trojkolka |
| L5e-B | Euro 5 |
| L7e-C | Ťažká štvorkolka |
| L3e, L4e
  (vmax ≥ 130 km/h) | Dvojkolesový motocykel s postranným vozíkom a bez postranného vozíka | 300 |
| L7e-A | Ťažká cestná štvorkolka |

Kategória vozidla

Názov kategórie vozidla

Počet skúšobných cyklov uvedených v

L1e-A

Poháňaný bicykel

45

L3e-AxT (x = 1, 2 alebo 3)

Dvojkolesový trialový motocykel

L1e-B

Dvojkolesový moped

90

L2e

Trojkolesový moped

L3e-AxE (x = 1, 2 alebo 3)

Dvojkolesový motocykel enduro

L6e-A

Ľahká cestná štvorkolka

L7e-B

Ťažká terénna štvorkolka

L3e a L4e

(vmax < 130 km/h)

Dvojkolesový motocykel s postranným vozíkom a bez postranného vozíka

170

L5e

Trojkolka

L5e-B

Euro 5

L7e-C

Ťažká štvorkolka

L3e, L4e

(vmax ≥ 130 km/h)

Dvojkolesový motocykel s postranným vozíkom a bez postranného vozíka

300

L7e-A

Ťažká cestná štvorkolka

3   Postup pri skúške starnutia ventilov, káblov a ťahadiel regulátora emisií z odparovania

| 3.1 | Pri skúške životnosti sa regulačné ventily, káble a ťahadlá v príslušných prípadoch aktivujú minimálne na 5 000 cyklov. |
| --- | --- |

3.1

Pri skúške životnosti sa regulačné ventily, káble a ťahadlá v príslušných prípadoch aktivujú minimálne na 5 000 cyklov.

| 3.2 | Alternatívne možno opotrebované časti regulátora emisií z odparovania skúšané podľa bodu 3.1 nahradiť „zlatými“ ventilmi, káblami a ťahadlami regulátora emisií z odparovania spĺňajúcimi požiadavky bodu 3.5 prílohy VI, ktoré sa nainštalujú na vozidlo podľa výberu výrobcu pri skúške typu IV pred začiatkom skúšky SHED uvedenej v doplnku 3. |
| --- | --- |

3.2

Alternatívne možno opotrebované časti regulátora emisií z odparovania skúšané podľa bodu 3.1 nahradiť „zlatými“ ventilmi, káblami a ťahadlami regulátora emisií z odparovania spĺňajúcimi požiadavky bodu 3.5 prílohy VI, ktoré sa nainštalujú na vozidlo podľa výberu výrobcu pri skúške typu IV pred začiatkom skúšky SHED uvedenej v doplnku 3.

4   Podávanie správ

Výrobca oznamuje výsledky skúšok uvedených v bodoch 2 a 3 v skúšobnom protokole vypracovanom podľa šablóny uvedenej v článku 32 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 168/2013.

Doplnok 4

Kalibrácia zariadenia na skúšanie emisií z odparovania

1   Frekvencia a metódy kalibrácie

1.1   Celé zariadenie sa musí kalibrovať pred prvým použitím a potom tak často, ako je potrebné, a v každom prípade v mesiaci pred skúškou na typové schválenie. Metódy kalibrácie, ktoré sa majú použiť, sú opísané v tomto doplnku.

2   Kalibrácia komory

2.1   Počiatočné určenie vnútorného objemu komory

| 2.1.1 | Pred prvým použitím komory sa určí jej vnútorný objem takto. Vnútorné rozmery komory sa starostlivo odmerajú, pričom sa zohľadnia všetky nepravidelnosti, ako napríklad výstužné rozpery. Z týchto meraní sa určí vnútorný objem komory. |
| --- | --- |

2.1.1

Pred prvým použitím komory sa určí jej vnútorný objem takto. Vnútorné rozmery komory sa starostlivo odmerajú, pričom sa zohľadnia všetky nepravidelnosti, ako napríklad výstužné rozpery. Z týchto meraní sa určí vnútorný objem komory.

| 2.1.2 | Čistý vnútorný objem sa určí odpočítaním 0,14 m3 od vnútorného objemu komory. Alternatívne možno odpočítať skutočný objem skúšobného vozidla. |
| --- | --- |

2.1.2

Čistý vnútorný objem sa určí odpočítaním 0,14 m3 od vnútorného objemu komory. Alternatívne možno odpočítať skutočný objem skúšobného vozidla.

| 2.1.3 | Komora sa skontroluje podľa bodu 2.3. Ak hmotnosť propánu nie je v rozmedzí ± 2 % vstreknutej hmotnosti, vyžaduje sa nápravné opatrenie. |
| --- | --- |

2.1.3

Komora sa skontroluje podľa bodu 2.3. Ak hmotnosť propánu nie je v rozmedzí ± 2 % vstreknutej hmotnosti, vyžaduje sa nápravné opatrenie.

2.2   Určovanie emisií pozadia komory

Touto operáciou sa zistí, či komora neobsahuje materiál, ktorý emituje značné množstvá uhľovodíkov. Kontrola sa vykonáva pri uvedení komory do prevádzky, po každej operácii v komore, ktorá môže ovplyvniť emisie pozadia, a aspoň raz za rok.

| 2.2.1 | Kalibrácia analyzátora (ak je potrebná). Bezprostredne pred skúškou sa analyzátor uhľovodíkov vynuluje a nastaví sa merací rozsah. |
| --- | --- |

2.2.1

Kalibrácia analyzátora (ak je potrebná). Bezprostredne pred skúškou sa analyzátor uhľovodíkov vynuluje a nastaví sa merací rozsah.

| 2.2.2 | Komora sa čistí dovtedy, kým sa nezíska stabilná hodnota uhľovodíkov. Zapne sa zmiešavací ventilátor, ak už nie je zapnutý. |
| --- | --- |

2.2.2

Komora sa čistí dovtedy, kým sa nezíska stabilná hodnota uhľovodíkov. Zapne sa zmiešavací ventilátor, ak už nie je zapnutý.

| 2.2.3 | Komora sa utesní a odmeria sa koncentrácia, teplota a barometrický tlak uhľovodíkov na pozadí. Toto sú počiatočné odčítané hodnoty CHCi. pi a Ti používané na výpočet pozadia komory. |
| --- | --- |

2.2.3

Komora sa utesní a odmeria sa koncentrácia, teplota a barometrický tlak uhľovodíkov na pozadí. Toto sú počiatočné odčítané hodnoty CHCi. pi a Ti používané na výpočet pozadia komory.

| 2.2.4 | Komora sa ponechá v pokoji so zapnutým zmiešavacím ventilátorom po dobu štyroch hodín. |
| --- | --- |

2.2.4

Komora sa ponechá v pokoji so zapnutým zmiešavacím ventilátorom po dobu štyroch hodín.

| 2.2.5 | Bezprostredne pred koncom skúšky sa analyzátor uhľovodíkov vynuluje a nastaví sa merací rozsah. |
| --- | --- |

2.2.5

Bezprostredne pred koncom skúšky sa analyzátor uhľovodíkov vynuluje a nastaví sa merací rozsah.

| 2.2.6 | Po uplynutí tohto času sa ten istý analyzátor použije na meranie koncentrácie uhľovodíkov v komore. Odmeria sa aj teplota a barometrický tlak. Toto sú konečné hodnoty CHCf. Pf a Tf. |
| --- | --- |

2.2.6

Po uplynutí tohto času sa ten istý analyzátor použije na meranie koncentrácie uhľovodíkov v komore. Odmeria sa aj teplota a barometrický tlak. Toto sú konečné hodnoty CHCf. Pf a Tf.

| 2.2.7 | Zmena hmotnosti uhľovodíkov v komore za čas skúšky sa vypočíta v súlade s bodom 2.4. Emisie pozadia v komore nesmú byť vyššie ako 0,4 g. |
| --- | --- |

2.2.7

Zmena hmotnosti uhľovodíkov v komore za čas skúšky sa vypočíta v súlade s bodom 2.4. Emisie pozadia v komore nesmú byť vyššie ako 0,4 g.

2.3   Kalibrácia komory a skúška zadržiavania uhľovodíkov

Kalibrácia a skúška zadržiavania uhľovodíkov v komore zabezpečuje kontrolu objemu vypočítaného v bode 2.1 a meria aj akúkoľvek mieru netesnosti.

| 2.3.1 | Komora sa čistí dovtedy, kým sa nezíska stabilná koncentrácia uhľovodíkov. Zapne sa zmiešavací ventilátor, ak už nie je zapnutý. Bezprostredne pred skúškou sa analyzátor uhľovodíkov skalibruje (v prípade potreby), potom sa vynuluje a nastaví sa merací rozsah. |
| --- | --- |

2.3.1

Komora sa čistí dovtedy, kým sa nezíska stabilná koncentrácia uhľovodíkov. Zapne sa zmiešavací ventilátor, ak už nie je zapnutý. Bezprostredne pred skúškou sa analyzátor uhľovodíkov skalibruje (v prípade potreby), potom sa vynuluje a nastaví sa merací rozsah.

| 2.3.2 | Komora sa utesní a odmeria sa koncentrácia, teplota a barometrický tlak pozadia. Toto sú počiatočné odčítané hodnoty CHCi. pi a Ti používané na kalibráciu komory. |
| --- | --- |

2.3.2

Komora sa utesní a odmeria sa koncentrácia, teplota a barometrický tlak pozadia. Toto sú počiatočné odčítané hodnoty CHCi. pi a Ti používané na kalibráciu komory.

| 2.3.3 | Do komory sa vstreknú približne 4 gramy propánu. Hmotnosť propánu sa odmeria s presnosťou ± 2 % meraného objemu. |
| --- | --- |

2.3.3

Do komory sa vstreknú približne 4 gramy propánu. Hmotnosť propánu sa odmeria s presnosťou ± 2 % meraného objemu.

| 2.3.4 | Obsah komory sa nechá päť minút zmiešavať. Bezprostredne pred touto skúškou sa analyzátor uhľovodíkov vynuluje a nastaví sa merací rozsah. Odmeria sa koncentrácia uhľovodíkov, teplota a barometrický tlak. Toto sú konečné odčítané hodnoty CHCf, pf a Tf používané na kalibráciu komory. |
| --- | --- |

2.3.4

Obsah komory sa nechá päť minút zmiešavať. Bezprostredne pred touto skúškou sa analyzátor uhľovodíkov vynuluje a nastaví sa merací rozsah. Odmeria sa koncentrácia uhľovodíkov, teplota a barometrický tlak. Toto sú konečné odčítané hodnoty CHCf, pf a Tf používané na kalibráciu komory.

| 2.3.5 | Pomocou hodnôt získaných v súlade s bodmi 2.3.2 a 2.3.4 a vzorca v bode 2.4 sa vypočíta hmotnosť propánu v komore. Tá musí byť v rozmedzí ± 2 % hmotnosti propánu nameranej v súlade s bodom 2.3.3. |
| --- | --- |

2.3.5

Pomocou hodnôt získaných v súlade s bodmi 2.3.2 a 2.3.4 a vzorca v bode 2.4 sa vypočíta hmotnosť propánu v komore. Tá musí byť v rozmedzí ± 2 % hmotnosti propánu nameranej v súlade s bodom 2.3.3.

| 2.3.6 | Obsah komory sa nechá zmiešavať najmenej štyri hodiny. Potom sa odmeria a zaznamená konečná hodnota koncentrácie uhľovodíkov, teploty a barometrického tlaku. Bezprostredne pred koncom skúšky sa analyzátor uhľovodíkov vynuluje a nastaví sa merací rozsah. |
| --- | --- |

2.3.6

Obsah komory sa nechá zmiešavať najmenej štyri hodiny. Potom sa odmeria a zaznamená konečná hodnota koncentrácie uhľovodíkov, teploty a barometrického tlaku. Bezprostredne pred koncom skúšky sa analyzátor uhľovodíkov vynuluje a nastaví sa merací rozsah.

| 2.3.7 | Pomocou vzorca uvedeného v bode 2.4 sa vypočíta hmotnosť uhľovodíkov z údajov získaných v bodoch 2.3.6 a 2.3.2. Táto hmotnosť sa nesmie odlišovať o viac ako 4 % od hmotnosti uhľovodíkov vypočítanej v súlade s bodom 2.3.5. |
| --- | --- |

2.3.7

Pomocou vzorca uvedeného v bode 2.4 sa vypočíta hmotnosť uhľovodíkov z údajov získaných v bodoch 2.3.6 a 2.3.2. Táto hmotnosť sa nesmie odlišovať o viac ako 4 % od hmotnosti uhľovodíkov vypočítanej v súlade s bodom 2.3.5.

2.4   Výpočty

Výpočet zmeny čistej hmotnosti uhľovodíkov vo vnútri komory sa použije na určenie koncentrácie uhľovodíkov na pozadí a miery netesnosti komory. Počiatočné a konečné hodnoty koncentrácie uhľovodíkov, teploty a barometrického tlaku sa použijú na výpočet zmeny hmotnosti v tomto vzorci:

Rovnica Ap 3-5:

Formula

kde:

| MHC | = | hmotnosť uhľovodíkov v gramoch; |
| --- | --- | --- |
| CHC | = | koncentrácia uhľovodíkov v komore (ppm uhlíka (poznámka: )); |
| V | = | čistý objem komory v kubických metroch odmeraný v súlade s bodom 2.1.1; |
| T | = | teplota okolia v komore v K; |
| p | = | barometrický tlak v kPa; |
| k | = | 17,6; |

MHC

=

hmotnosť uhľovodíkov v gramoch;

CHC

=

koncentrácia uhľovodíkov v komore (ppm uhlíka (poznámka: Formula));

V

=

čistý objem komory v kubických metroch odmeraný v súlade s bodom 2.1.1;

T

=

teplota okolia v komore v K;

p

=

barometrický tlak v kPa;

k

=

17,6;

kde:

| | i je počiatočná hodnota, |
| --- | --- |

i je počiatočná hodnota,

| | f je konečná hodnota. |
| --- | --- |

f je konečná hodnota.

3   Kontrola analyzátora uhľovodíkov FID

3.1   Optimalizácia odozvy detektora

Analyzátor FID sa nastaví podľa pokynov výrobcu prístroja. Na optimalizovanie odozvy pri najbežnejšom prevádzkovom rozsahu sa použije propán vo vzduchu.

3.2   Kalibrácia analyzátora HC

Analyzátor sa kalibruje pomocou propánu vo vzduchu a čisteného syntetického vzduchu. Kalibračná krivka sa zostrojí podľa opisu v bodoch 4.1 až 4.5.

3.3   Overenie citlivosti na kyslík a odporúčané limity

Faktor odozvy (Rf) na určité druhy uhľovodíkov je pomer C1 odčítaný na FID ku koncentrácii plynu vo valci vyjadrenej v ppm C1.

Koncentrácia skúšobného plynu musí byť taká, aby poskytovala odozvu približne 80 % odchýlky od plného rozsahu stupnice pre daný prevádzkový rozsah. Koncentrácia musí byť známa s presnosťou 2 % vo vzťahu ku gravimetrickému štandardu vyjadrenému v jednotkách objemu. Okrem toho, plynový valec sa musí 24 hodín predkondicionovať pri teplote v rozmedzí od 293,2 K do 303,2 K (20 °C až 30 °C).

Faktory odozvy sa určujú pri uvádzaní analyzátora do prevádzky a po dlhších servisných intervaloch. Použitým referenčným plynom má byť propán so zvyškom čisteného vzduchu, ktorý má zabezpečiť faktor odozvy 1,00.

Skúšobný plyn použitý na zistenie citlivosti na kyslík a odporúčaný rozsah faktora odozvy je daný v rámci rozsahu faktora odozvy pre propán a dusík: 0,95 ≤ Rf ≤ 1,05.

4   Kalibrácia analyzátora uhľovodíkov

Každý z bežne používaných prevádzkových rozsahov sa kalibruje týmto postupom:

| 4.1 | Aspoň z piatich kalibračných bodov rozložených čo najrovnomernejšie v prevádzkovom rozsahu sa zostrojí kalibračná krivka. Menovitá koncentrácia kalibračného plynu s najvyššou koncentráciou musí byť aspoň 80 % plnej stupnice. |
| --- | --- |

4.1

Aspoň z piatich kalibračných bodov rozložených čo najrovnomernejšie v prevádzkovom rozsahu sa zostrojí kalibračná krivka. Menovitá koncentrácia kalibračného plynu s najvyššou koncentráciou musí byť aspoň 80 % plnej stupnice.

| 4.2 | Kalibračná krivka sa vypočíta metódou najmenších štvorcov. Ak je výsledný polynomický stupeň vyšší než 3, počet kalibračných bodov sa rovná najmenej číslu polynomického stupňa plus 2. |
| --- | --- |

4.2

Kalibračná krivka sa vypočíta metódou najmenších štvorcov. Ak je výsledný polynomický stupeň vyšší než 3, počet kalibračných bodov sa rovná najmenej číslu polynomického stupňa plus 2.

| 4.3 | Kalibračná krivka sa nesmie líšiť o viac ako 2 % od menovitej hodnoty každého kalibračného plynu. |
| --- | --- |

4.3

Kalibračná krivka sa nesmie líšiť o viac ako 2 % od menovitej hodnoty každého kalibračného plynu.

| 4.4 | S použitím koeficientov polynómu odvodených z bodu 4.2 sa zostaví tabuľka indikovaných hodnôt oproti skutočnej koncentrácii v krokoch nie väčších než 1 % plnej stupnice. Toto sa vykoná pre každý kalibrovaný rozsah analyzátora. Tabuľka ďalej obsahuje aj tieto údaje:






  a) | dátum kalibrácie; |
| --- | --- | --- |

4.4

S použitím koeficientov polynómu odvodených z bodu 4.2 sa zostaví tabuľka indikovaných hodnôt oproti skutočnej koncentrácii v krokoch nie väčších než 1 % plnej stupnice. Toto sa vykoná pre každý kalibrovaný rozsah analyzátora. Tabuľka ďalej obsahuje aj tieto údaje:

a)

dátum kalibrácie;

| b) | hodnoty rozsahu a nuly menovitej stupnice odčítané na potenciometri (v príslušných prípadoch); |
| --- | --- |

b)

hodnoty rozsahu a nuly menovitej stupnice odčítané na potenciometri (v príslušných prípadoch);

| c) | referenčné údaje o každom použitom kalibračnom plyne; |
| --- | --- |

c)

referenčné údaje o každom použitom kalibračnom plyne;

| d) | skutočné a indikované hodnoty každého použitého kalibračného plynu s percentuálnymi rozdielmi. |
| --- | --- |

d)

skutočné a indikované hodnoty každého použitého kalibračného plynu s percentuálnymi rozdielmi.

| 4.5 | Alternatívna technológia (napr. počítač, elektronicky regulovaný prepínač rozsahov) sa môže použiť vtedy, ak možno k spokojnosti schvaľovacieho orgánu preukázať, že dokáže zabezpečiť ekvivalentnú presnosť. |
| --- | --- |

4.5

Alternatívna technológia (napr. počítač, elektronicky regulovaný prepínač rozsahov) sa môže použiť vtedy, ak možno k spokojnosti schvaľovacieho orgánu preukázať, že dokáže zabezpečiť ekvivalentnú presnosť.

PRÍLOHA VI

Požiadavky skúšky typu V: životnosť zariadení na reguláciu znečistenia

| Číslo doplnku | Názov doplnku | Číslo strany |
| --- | --- | --- |
| 1 | Štandardný cestný cyklus pre vozidlá kategórie L (SRC-LeCV) | 194 |
| 2 | Cyklus kumulácie najazdených kilometrov schválený Agentúrou pre ochranu životného prostredia USA (AMA) v skúške životnosti | 204 |

Číslo doplnku

Názov doplnku

Číslo strany

1

Štandardný cestný cyklus pre vozidlá kategórie L (SRC-LeCV)

194

2

Cyklus kumulácie najazdených kilometrov schválený Agentúrou pre ochranu životného prostredia USA (AMA) v skúške životnosti

204

0   Úvod

| 0.1 | V tejto prílohe sa opisujú postupy skúšky typu V na overovanie životnosti zariadení na reguláciu znečistenia vozidiel kategórie L. |
| --- | --- |

0.1

V tejto prílohe sa opisujú postupy skúšky typu V na overovanie životnosti zariadení na reguláciu znečistenia vozidiel kategórie L.

| 0.2 | Skúšobný postup typu V zahŕňa postupy kumulácie najazdených kilometrov na zisťovanie starnutia skúšobného(-ých) vozidla(-iel) zadefinovaným a opakovateľným spôsobom a zahŕňa aj frekvenciu skúšobných postupov typu I, ktoré sa používajú na overovanie emisií, vykonaných pred kumuláciou, počas kumulácie a po kumulácii kilometrov najazdených skúšobným(-ými) vozidlom(-ami). |
| --- | --- |

0.2

Skúšobný postup typu V zahŕňa postupy kumulácie najazdených kilometrov na zisťovanie starnutia skúšobného(-ých) vozidla(-iel) zadefinovaným a opakovateľným spôsobom a zahŕňa aj frekvenciu skúšobných postupov typu I, ktoré sa používajú na overovanie emisií, vykonaných pred kumuláciou, počas kumulácie a po kumulácii kilometrov najazdených skúšobným(-ými) vozidlom(-ami).

1   Všeobecné požiadavky

| 1.1 | Výrobca zdokumentuje a predloží zoznam hnacích sústav skúšobných vozidiel a typov zariadení na reguláciu znečistenia namontovaných na skúšobných vozidlách. Zoznam zahŕňa minimálne také položky ako špecifikácie typu pohonu a prípadne jeho hnacej sústavy, snímač(-e) kyslíka vo výfukových plynoch, typ katalyzátora, filter(-re) tuhých častíc alebo iné zariadenia na reguláciu znečistenia, sacie a výfukové systémy a všetky periférne zariadenia, ktoré môžu ovplyvniť environmentálne vlastnosti schvaľovaného vozidla. Táto dokumentácia sa prikladá k skúšobnému protokolu. |
| --- | --- |

1.1

Výrobca zdokumentuje a predloží zoznam hnacích sústav skúšobných vozidiel a typov zariadení na reguláciu znečistenia namontovaných na skúšobných vozidlách. Zoznam zahŕňa minimálne také položky ako špecifikácie typu pohonu a prípadne jeho hnacej sústavy, snímač(-e) kyslíka vo výfukových plynoch, typ katalyzátora, filter(-re) tuhých častíc alebo iné zariadenia na reguláciu znečistenia, sacie a výfukové systémy a všetky periférne zariadenia, ktoré môžu ovplyvniť environmentálne vlastnosti schvaľovaného vozidla. Táto dokumentácia sa prikladá k skúšobnému protokolu.

| 1.2 | Výrobca poskytne dôkaz o možných vplyvoch každej zmeny konfigurácie systému znižovania emisií, špecifikácií typu zariadenia na reguláciu znečistenia alebo iných periférnych zariadení pôsobiacich na zariadenia na reguláciu znečistenia na výsledky skúšky typu V pri výrobe typu vozidla po typovom schválení environmentálnych vlastností. Výrobca na požiadanie poskytne schvaľovaciemu orgánu túto dokumentáciu a dôkazy s cieľom preukázať, že životnosť typu vozidla, pokiaľ ide o environmentálne vlastnosti, nebude negatívne ovplyvnená žiadnou zmenou výroby vozidla, retrospektívnymi zmenami konfigurácie vozidla, zmenami špecifikácií akéhokoľvek typu zariadenia na reguláciu znečistenia ani zmenami periférnych zariadení montovaných na schválený typ vozidla. |
| --- | --- |

1.2

Výrobca poskytne dôkaz o možných vplyvoch každej zmeny konfigurácie systému znižovania emisií, špecifikácií typu zariadenia na reguláciu znečistenia alebo iných periférnych zariadení pôsobiacich na zariadenia na reguláciu znečistenia na výsledky skúšky typu V pri výrobe typu vozidla po typovom schválení environmentálnych vlastností. Výrobca na požiadanie poskytne schvaľovaciemu orgánu túto dokumentáciu a dôkazy s cieľom preukázať, že životnosť typu vozidla, pokiaľ ide o environmentálne vlastnosti, nebude negatívne ovplyvnená žiadnou zmenou výroby vozidla, retrospektívnymi zmenami konfigurácie vozidla, zmenami špecifikácií akéhokoľvek typu zariadenia na reguláciu znečistenia ani zmenami periférnych zariadení montovaných na schválený typ vozidla.

| 1.3 | Motocykle kategórie L4e s postranným vozíkom sú vyňaté zo skúšky životnosti typu V, ak výrobca môže poskytnúť dôkaz a dokumentáciu uvedenú v tejto prílohe pre dvojkolesový motocykel L3e, na ktorom je založená montáž vozidla L4e. Vo všetkých ostatných prípadoch sa požiadavky tejto prílohy vzťahujú na motocykle kategórie L4e s postranným vozíkom. |
| --- | --- |

1.3

Motocykle kategórie L4e s postranným vozíkom sú vyňaté zo skúšky životnosti typu V, ak výrobca môže poskytnúť dôkaz a dokumentáciu uvedenú v tejto prílohe pre dvojkolesový motocykel L3e, na ktorom je založená montáž vozidla L4e. Vo všetkých ostatných prípadoch sa požiadavky tejto prílohy vzťahujú na motocykle kategórie L4e s postranným vozíkom.

2   Osobitné požiadavky

2.1   Požiadavky na skúšobné vozidlo

2.1.1   Skúšobné vozidlá použité na skúšku životnosti typu V, a najmä zariadenia na reguláciu znečistenia a periférne zariadenia dôležité pre systém znižovania emisií musia byť reprezentatívne, pokiaľ ide o environmentálne vlastnosti, pre sériovo vyrábaný typ vozidla, ktorý sa dodáva na trh.

2.1.2   Skúšobné vozidlá musia byť na začiatku kumulácie najazdených kilometrov v dobrom mechanickom stave a od prvého štartu na konci výrobnej linky nesmie(-ú) mať najazdených spolu viac ako 100 kilometrov. Pohon a zariadenia na reguláciu znečistenia sa nesmú použiť od ich výroby s výnimkou skúšok kontroly kvality a kumulácie prvých 100 km.

2.1.3   Bez ohľadu na to, ktorý postup si výrobca vyberie pre skúšku životnosti, všetky zariadenia a systémy regulácie znečistenia namontované na skúšobných vozidlách vrátane ich hardvérov, softvérov hnacej sústavy a kalibrácie hnacej sústavy musia byť nainštalované a v prevádzke počas celej periódy kumulácie najazdených kilometrov.

2.1.4   Zariadenia na reguláciu emisií na skúšobných vozidlách musia byť pred začiatkom kumulácie najazdených kilometrov trvale označené pod dohľadom technickej služby a uvedené v zozname spolu s identifikačným číslom vozidla, softvérom hnacej sústavy a kalibračnými súpravami hnacej sústavy. Výrobca tento zoznam sprístupní schvaľovaciemu orgánu na požiadanie.

2.1.5   Údržba, nastavenie a používanie ovládačov skúšobných vozidiel sa vykonáva v súlade s odporúčaniami výrobcu uvedenými v príslušných informáciách o opravách a údržbe a v príručke používateľa.

2.1.6   Skúška životnosti sa vykonáva s vhodným komerčne dostupným palivom podľa výberu výrobcu. Ak sú skúšobné vozidlá vybavené dvojtaktným motorom, mazací olej sa použije v pomere a triede podľa odporúčaní výrobcu v príručke používateľa.

2.1.7   Systém chladenia vozidiel by mal vozidlu umožňovať pracovať pri teplotách podobných teplotám dosahovaným za bežných podmienok jazdy na ceste (olej, chladiaca kvapalina, výfukový systém atď.)

2.1.8   Ak sa skúška životnosti vykonáva na skúšobnej dráhe alebo ceste, referenčná hmotnosť skúšobného vozidla sa musí rovnať aspoň hmotnosti použitej pri emisných skúškach typu I vykonaných na vozidlovom dynamometri.

2.1.9   Ak to schváli technická služba a uspokojí schvaľovací orgán, skúšobný postup typu V možno vykonať s použitím skúšobného vozidla, ktorého karoséria, prevodovka (automatická alebo ručná) a veľkosť kolies alebo pneumatík sa líšia od typu vozidla, pre ktoré sa plánuje typové schválenie environmentálnych vlastností.

2.2   V skúšobnom postupe typu V sa kilometre kumulujú jazdou skúšobných vozidiel buď na skúšobnej dráhe, na ceste alebo na vozidlovom dynamometri. Skúšobnú dráhu alebo skúšobnú cestu vyberá výrobca podľa vlastného uváženia.

2.2.1.   Vozidlový dynamometer použitý na kumuláciu najazdených kilometrov

| 2.2.1.1 | Vozidlový dynamometer použitý na kumuláciu najazdených kilometrov v skúške životnosti typu V musí umožňovať vykonanie cyklu kumulácie najazdených kilometrov v skúške životnosti uvedenej v doplnku 1 alebo prípadne v doplnku 2. |
| --- | --- |

2.2.1.1

Vozidlový dynamometer použitý na kumuláciu najazdených kilometrov v skúške životnosti typu V musí umožňovať vykonanie cyklu kumulácie najazdených kilometrov v skúške životnosti uvedenej v doplnku 1 alebo prípadne v doplnku 2.

| 2.2.1.2 | Dynamometer musí byť vybavený najmä systémami simulujúcimi rovnakú zotrvačnú hmotnosť a jazdný odpor ako dynamometre použité v laboratórnej emisnej skúške typu I uvedenej v prílohe II. Na kumuláciu najazdených kilometrov nie je potrebné zariadenie na analýzu emisií. Rovnaká zotrvačná hmotnosť a postupy nastavenia a kalibrácie zotrvačníkov sa použijú aj pre vozidlový dynamometer uvedený v prílohe II, ktorý sa použije na kumuláciou kilometrov najazdených skúšobnými vozidlami. |
| --- | --- |

2.2.1.2

Dynamometer musí byť vybavený najmä systémami simulujúcimi rovnakú zotrvačnú hmotnosť a jazdný odpor ako dynamometre použité v laboratórnej emisnej skúške typu I uvedenej v prílohe II. Na kumuláciu najazdených kilometrov nie je potrebné zariadenie na analýzu emisií. Rovnaká zotrvačná hmotnosť a postupy nastavenia a kalibrácie zotrvačníkov sa použijú aj pre vozidlový dynamometer uvedený v prílohe II, ktorý sa použije na kumuláciou kilometrov najazdených skúšobnými vozidlami.

| 2.2.1.3 | Na vykonanie overovacích emisných skúšok typu I možno skúšobné vozidlá presunúť na iné skúšobné zariadenie. Kilometre najazdené v overovacích emisných skúškach typu I možno pripočítať k celkovým najazdeným kilometrom. |
| --- | --- |

2.2.1.3

Na vykonanie overovacích emisných skúšok typu I možno skúšobné vozidlá presunúť na iné skúšobné zariadenie. Kilometre najazdené v overovacích emisných skúškach typu I možno pripočítať k celkovým najazdeným kilometrom.

2.3   Overovacie emisné skúšky typu I vykonané pred kumuláciou a počas kumulácie najazdených kilometrov v rámci skúšky životnosti sa vykonávajú podľa skúšobných postupov pre emisie po studenom štarte stanovených v prílohe II. Všetky výsledky overovacích emisných skúšok typu I sa uvedú v zozname a sprístupnia technickej službe a schvaľovaciemu orgánu na požiadanie. Výsledky overovacích emisných skúšok typu I na začiatku a na konci kumulácie najazdených kilometrov v rámci skúšky životnosti sa zahrnú do skúšobného protokolu. Technická služba vykoná alebo osvedčí aspoň prvú a poslednú overovaciu emisnú skúšku typu I a oznámi ju schvaľovaciemu orgánu. V skúšobnom protokole sa potvrdí a uvedie, či technická služba vykonala alebo osvedčila overovacie emisné skúšky typu I.

2.4.   Požiadavky skúšky typu I pre vozidlo kategórie L vybavené hybridným pohonom

2.4.1   V prípade vozidiel OVC:

Počas kumulácie najazdených kilometrov možno zásobník elektrickej energie nabíjať dvakrát denne.

V prípade vozidiel OVC s prepínačom prevádzkového režimu sa kumulácia najazdených kilometrov vykonáva v režime, ktorý sa automaticky nastaví po otočení kľúča v zapaľovaní (bežný režim).

Počas kumulácie najazdených kilometrov je zmena na iný hybridný režim povolená len vtedy, ak je potrebná na pokračovanie kumulácie najazdených kilometrov po dohode s technickou službou a k spokojnosti schvaľovacieho orgánu. Táto zmena hybridného režimu sa zaznamenáva do skúšobného protokolu.

Emisie znečisťujúcich látok sa merajú za rovnakých podmienok ako je podmienka B skúšky typu I (body 3.1.3 a 3.2.3).

2.4.2   V prípade vozidiel NOVC:

V prípade vozidiel NOVC s prepínačom prevádzkového režimu sa kumulácia najazdených kilometrov vykonáva v režime, ktorý sa automaticky nastaví po otočení kľúča v zapaľovaní (bežný režim).

Emisie znečisťujúcich látok sa merajú za rovnakých podmienok ako v skúške typu I.

3   Skúška typu V, špecifikácie postupov skúšania životnosti

Špecifikácie troch postupov skúšania životnosti uvedených v článku 23 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 168/2013 sú takéto:

3.1   Skúška skutočnej životnosti vozidla s plným počtom najazdených kilometrov:

Postup pri skúške životnosti s plným počtom najazdených kilometrov na zistenie starnutia vozidiel je uvedený v článku 23 ods. 3 písm. a) nariadenia (EÚ) č. 168/2013. Plný počet najazdených kilometrov znamená odjazdenie celej pridelenej skúšobnej vzdialenosti stanovenej v časti A prílohy VII k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013 opakovaním jazdných manévrov stanovených v doplnku 1, alebo prípadne v doplnku 2.

3.1.1   Výrobca musí poskytnúť dôkaz, že limitné hodnoty emisií sa v príslušnom cykle laboratórnej emisnej skúšky typu I, uvedenej v časti A alebo B prílohy VI k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013, opotrebovaných skúšobných vozidiel neprekročia, keď sa najazdené kilometre začnú kumulovať, počas fázy kumulácie a po najazdení plného počtu kilometrov.

3.1.2   Počas celej fázy kumulácie najazdených kilometrov sa vykonávajú viaceré emisné skúšky typu I s frekvenciou a počtom skúšobných postupov typu I podľa výberu výrobcu a k spokojnosti technickej služby a schvaľovacieho orgánu. Výsledky emisnej skúšky typu I musia poskytovať dostatočnú štatistickú závažnosť na určenie trendu zhoršovania, ktorý je reprezentatívny pre typ vozidla so zreteľom na environmentálne vlastnosti pri uvedení na trh (pozri obrázok 5-1).

Obrázok 5-1

Skúška typu V – postup pri skúške životnosti s plným počtom najazdených kilometrov

Image

3.2   Skúška skutočnej životnosti vozidla s čiastočným počtom najazdených kilometrov

Postup pri skúške životnosti vozidiel kategórie L s čiastočným počtom najazdených kilometrov je uvedený v článku 23 ods. 3 písm. b) nariadenia (EÚ) č. 168/2013. Kumulácia čiastočného počtu najazdených kilometrov zahŕňa odjazdenie aspoň 50 % skúšobnej vzdialenosti uvedenej v časti A prílohy VII k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013 a dodržanie kritérií zastavenia uvedených v bode 3.2.3.

3.2.1   Výrobca musí poskytnúť dôkaz, že limitné hodnoty emisií sa v príslušnom cykle laboratórnej emisnej skúšky typu I, uvedenej v časti A prílohy VI k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013, skúšaných opotrebovaných vozidiel neprekročia, keď sa najazdené kilometre začnú kumulovať, počas fázy kumulácie a po najazdení čiastočného počtu kilometrov.

3.2.2   Počas fázy kumulácie čiastočného počtu najazdených kilometrov sa vykonávajú viaceré emisné skúšky typu I s frekvenciou a počtom skúšobných postupov typu I podľa výberu výrobcu. Výsledky emisnej skúšky typu I musia poskytovať dostatočnú štatistickú závažnosť na určenie trendu zhoršovania, ktorý je reprezentatívny pre typ vozidla so zreteľom na environmentálne vlastnosti pri uvedení na trh (pozri obrázok 5-2).

Obrázok 5-2

Skúška typu V – zrýchlený postup skúšky životnosti s čiastočným počtom najazdených kilometrov

Image

3.2.3.   Kritériá zastavenia pre postup pri skúške životnosti s čiastočným počtom najazdených kilometrov

Kumulácia čiastočného počtu najazdených kilometrov sa môže zastaviť, ak sú splnené tieto kritériá:

| 3.2.3.1 | ak vozidlo odjazdilo aspoň 50 % príslušnej skúšobnej vzdialenosti stanovenej v časti A prílohy VII k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013 a |
| --- | --- |

3.2.3.1

ak vozidlo odjazdilo aspoň 50 % príslušnej skúšobnej vzdialenosti stanovenej v časti A prílohy VII k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013 a

| 3.2.3.2 | ak boli počas fázy kumulácie čiastočného počtu najazdených kilometrov všetky výsledky overovacej emisnej skúšky typu I vždy nižšie ako limitné hodnoty emisií stanovené v časti A prílohy VI k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013, alebo |
| --- | --- |

3.2.3.2

ak boli počas fázy kumulácie čiastočného počtu najazdených kilometrov všetky výsledky overovacej emisnej skúšky typu I vždy nižšie ako limitné hodnoty emisií stanovené v časti A prílohy VI k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013, alebo

| 3.2.3.3 | ak výrobca nemôže preukázať, že boli splnené kritériá zastavenia uvedené v bodoch 3.2.3.1 a 3.2.3.2, kumulácia najazdených kilometrov pokračuje dovtedy, kým sa tieto kritériá nesplnia, alebo do najazdenia plného počtu kilometrov stanoveného v časti A prílohy VII k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013. |
| --- | --- |

3.2.3.3

ak výrobca nemôže preukázať, že boli splnené kritériá zastavenia uvedené v bodoch 3.2.3.1 a 3.2.3.2, kumulácia najazdených kilometrov pokračuje dovtedy, kým sa tieto kritériá nesplnia, alebo do najazdenia plného počtu kilometrov stanoveného v časti A prílohy VII k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013.

3.2.4   Spracovanie a oznamovanie údajov o postupe pri skúške životnosti s čiastočným počtom najazdených kilometrov

| 3.2.4.1 | Výrobca použije v každom skúšobnom intervale s minimálne dvomi emisnými skúškami na skúšobný interval aritmetický priemer výsledkov emisnej skúšky typu I. Všetky aritmetické priemery výsledkov emisných skúšok typu I sa zakreslia pre jednotlivé zložky emisií, a to THC, CO, NOx a prípadne aj NMHC a PM, oproti najazdenej vzdialenosti zaokrúhlenej na najbližší kilometer. |
| --- | --- |

3.2.4.1

Výrobca použije v každom skúšobnom intervale s minimálne dvomi emisnými skúškami na skúšobný interval aritmetický priemer výsledkov emisnej skúšky typu I. Všetky aritmetické priemery výsledkov emisných skúšok typu I sa zakreslia pre jednotlivé zložky emisií, a to THC, CO, NOx a prípadne aj NMHC a PM, oproti najazdenej vzdialenosti zaokrúhlenej na najbližší kilometer.

| 3.2.4.2 | Najlepšia lineárna priamka (trendová čiara:

  ) sa prispôsobí a zakreslí cez všetky tieto údajové body na základe metódy najmenších štvorcov. Táto najlepšia rovná trendová čiara sa odhadne z plného počtu najazdených kilometrov v skúške životnosti stanoveného v časti A prílohy VII k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013. Na žiadosť výrobcu sa trendová čiara môže začínať pri 20 % najazdených kilometrov v skúške životnosti stanovených v časti A prílohy VII k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013, aby sa zohľadnili možné účinky zábehu zariadení na reguláciu znečistenia. |
| --- | --- |

3.2.4.2

Formula

| 3.2.4.3 | Na zakreslenie každej trendovej čiary sa použijú najmenej štyri údajové body vypočítaného aritmetického priemeru, pričom prvý sa nachádza v bode 20 % najazdených kilometrov v skúške životnosti stanovených v časti A prílohy VII k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013 alebo pred ním a posledný na konci kumulácie najazdených kilometrov; najmenej dva ďalšie údajové body sú rovnomerne rozmiestnené medzi prvou a poslednou vzdialenosťou nameranou v skúške typu I. |
| --- | --- |

3.2.4.3

Na zakreslenie každej trendovej čiary sa použijú najmenej štyri údajové body vypočítaného aritmetického priemeru, pričom prvý sa nachádza v bode 20 % najazdených kilometrov v skúške životnosti stanovených v časti A prílohy VII k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013 alebo pred ním a posledný na konci kumulácie najazdených kilometrov; najmenej dva ďalšie údajové body sú rovnomerne rozmiestnené medzi prvou a poslednou vzdialenosťou nameranou v skúške typu I.

| 3.2.4.4 | Príslušné limitné hodnoty emisií stanovené v časti A prílohy VI k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013 sa zakreslia do grafov jednotlivých zložiek emisií uvedených v bodoch 3.2.4.2 a 3.2.4.3. Zakreslená trendová čiara nesmie tieto limitné hodnoty emisií prekročiť v žiadnom údajovom bode najazdených kilometrov. Graf jednotlivých zložiek emisií, a to THC, CO, NOx a prípadne aj NMHC a PM, zakreslený oproti kumulovanej vzdialenosti sa pridá do skúšobného protokolu. Zoznam všetkých výsledkov emisných skúšok typu I použitých na zakreslenie najlepšej rovnej trendovej čiary sa technickej službe sprístupní na požiadanie.

  Obrázok A5-3


  Teoretický príklad zakreslených výsledkov emisnej skúšky typu I na celkový obsah uhľovodíkov (THC), zakreslenej limitnej hodnoty (170 mg/km) skúšky typu I na THC podľa Euro 4 a najlepšej rovnej trendovej čiary motocykla Euro 4 (L3e s vmax > 130 km/h ) oproti najazdeným kilometrom |
| --- | --- |

3.2.4.4

Príslušné limitné hodnoty emisií stanovené v časti A prílohy VI k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013 sa zakreslia do grafov jednotlivých zložiek emisií uvedených v bodoch 3.2.4.2 a 3.2.4.3. Zakreslená trendová čiara nesmie tieto limitné hodnoty emisií prekročiť v žiadnom údajovom bode najazdených kilometrov. Graf jednotlivých zložiek emisií, a to THC, CO, NOx a prípadne aj NMHC a PM, zakreslený oproti kumulovanej vzdialenosti sa pridá do skúšobného protokolu. Zoznam všetkých výsledkov emisných skúšok typu I použitých na zakreslenie najlepšej rovnej trendovej čiary sa technickej službe sprístupní na požiadanie.

Obrázok A5-3

Teoretický príklad zakreslených výsledkov emisnej skúšky typu I na celkový obsah uhľovodíkov (THC), zakreslenej limitnej hodnoty (170 mg/km) skúšky typu I na THC podľa Euro 4 a najlepšej rovnej trendovej čiary motocykla Euro 4 (L3e s vmax > 130 km/h ) oproti najazdeným kilometrom

Image

| 3.2.4.5 | V skúšobnom protokole sa uvedú parametre trendovej čiary a, x a b najlepších rovných čiar a vypočítaná hodnota znečistenia na konci kumulácie najazdených kilometrov podľa kategórie vozidla. Do skúšobného protokolu sa zakreslí graf všetkých zložiek emisií. V skúšobnom protokole sa ďalej uvedie, ktoré merania vykonala alebo dosvedčila technická služba a ktoré výrobca. |
| --- | --- |

3.2.4.5

V skúšobnom protokole sa uvedú parametre trendovej čiary a, x a b najlepších rovných čiar a vypočítaná hodnota znečistenia na konci kumulácie najazdených kilometrov podľa kategórie vozidla. Do skúšobného protokolu sa zakreslí graf všetkých zložiek emisií. V skúšobnom protokole sa ďalej uvedie, ktoré merania vykonala alebo dosvedčila technická služba a ktoré výrobca.

3.3   Postup matematického výpočtu životnosti

Vozidlá kategórie L, pri ktorých sa používa postup matematického výpočtu životnosti, sú uvedené v bode 3 písm. c) článku 23 nariadenia (EÚ) č. 168/2013.

3.3.1   Výsledky emisií vozidla, ktoré najazdilo viac ako 100 km od prvého štartu na konci výrobnej linky, použité faktory zhoršenia uvedené v časti B prílohy VII k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013 a súčin získaný vynásobením týchto výsledkov a faktorov zhoršenia limitnými hodnotami emisií uvedenými v prílohe VI k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013 sa pridajú do skúšobného protokolu.

3.4   Cykly kumulácie najazdených kilometrov v skúške životnosti

Na zistenie starnutia skúšobných vozidiel sa vykoná jeden z týchto dvoch skúšobných cyklov kumulácie najazdených kilometrov v skúške životnosti pred odjazdením celej pridelenej skúšobnej vzdialenosti stanovenej v časti A prílohy VII k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013 podľa skúšobného postupu s plným počtom najazdeným kilometrov uvedeného v bode 3.1 alebo podľa skúšobného postupu s čiastočným počtom najazdeným kilometrov uvedeného v bode 3.2:

3.4.1   Štandardný cestný cyklus (SRC-LeCV) pre vozidlá kategórie L

Štandardný cestný cyklus (SRC-LeCV) prispôsobený pre vozidlá kategórie L je základným cyklom skúšky životnosti typu V, ktorá pozostáva zo súboru štyroch cyklov kumulácie najazdených kilometrov v skúške životnosti. Jeden z týchto cyklov kumulácie najazdených kilometrov v skúške životnosti sa použije na kumuláciu kilometrov najazdených skúšobnými vozidlami podľa technických údajov uvedených v doplnku 1.

3.4.2   Cyklus kumulácie najazdených kilometrov schválený Agentúrou pre ochranu životného prostredia (EPA) USA

Podľa výberu výrobcu sa môže v skúške životnosti vykonať cyklus kumulácie najazdených kilometrov AMA ako alternatíva cyklu kumulácie najazdených kilometrov skúšky typu V až do a vrátane posledného dátumu registrácie stanoveného v bode 1.5.2 prílohy IV k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013. Cyklus kumulácie najazdených kilometrov AMA v skúške životnosti sa vykonáva podľa technických údajov uvedených v doplnku 2.

3.5   Overovacia skúška životnosti typu V s využitím „zlatých“ zariadení na reguláciu znečistenia

3.5.1   Zariadenia na reguláciu znečistenia možno zo skúšobných vozidiel odstrániť po:

| 3.5.1.1 | najazdení plného počtu kilometrov podľa skúšobného postupu v bode 3.1, alebo |
| --- | --- |

3.5.1.1

najazdení plného počtu kilometrov podľa skúšobného postupu v bode 3.1, alebo

| 3.5.1.2 | najazdení čiastočného počtu kilometrov podľa skúšobného postupu v bode 3.2. |
| --- | --- |

3.5.1.2

najazdení čiastočného počtu kilometrov podľa skúšobného postupu v bode 3.2.

3.5.2   Podľa výberu výrobcu možno „zlaté“ zariadenia na reguláciu znečistenia opakovane použiť na overovanie životnosti a skúšanie na preukázanie vlastností pri schvaľovaní na rovnakom type vozidla so zreteľom na environmentálne vlastnosti jeho namontovaním na reprezentatívne základné vozidlá zastupujúce rad pohonov uvedený v prílohe XI a neskôr vo vývoji vozidla.

3.5.3   „Zlaté“ zariadenia na reguláciu znečistenia musia byť trvale označené a číslo označenia, príslušné výsledky emisných skúšok typu I a špecifikácie sa sprístupnia schvaľovaciemu orgánu na požiadanie.

3.5.4   Okrem toho, výrobca musí označiť a uskladniť nové, neopotrebované zariadenia na reguláciu znečistenia s rovnakými špecifikáciami ako majú „zlaté“ zariadenia na reguláciu znečistenia a v prípade žiadosti podľa bodu 3.5.5. musí aj tieto zariadenia sprístupniť schvaľovaciemu orgánu ako referenčný podklad.

3.5.5   Schvaľovací orgán a technická služba musia dostať kedykoľvek počas alebo po ukončení procesu typového schvaľovania environmentálnych vlastností prístup k „zlatým“ zariadeniam na reguláciu znečistenia aj k „novým, neopotrebovaným“ zariadeniam na reguláciu znečistenia. Schvaľovací orgán alebo technická služba môžu vyžadovať a osvedčiť overovaciu skúšku výrobcu alebo môžu dať odskúšať „nové, neopotrebované“ a „zlaté“ zariadenia na reguláciu emisií nedeštruktívnym spôsobom nezávislému skúšobnému laboratóriu.

Doplnok 1

Štandardný cestný cyklus pre vozidlá kategórie L (SRC-LeCV)

1   Úvod

| 1.1 | Štandardný cestný cyklus pre vozidlá kategórie L (SRC-LeCV) je reprezentatívny cyklus kumulácie najazdených kilometrov na zistenie starnutia vozidiel kategórie L, a najmä ich zariadení na reguláciu znečistenia zadefinovaným, opakovateľným a reprezentatívnym spôsobom. Skúšobné vozidlá môžu odjazdiť SRC-LeCV na ceste, na skúšobnej dráhe alebo na vozidlovom dynamometri s počítadlom najazdených kilometrov. |
| --- | --- |

1.1

Štandardný cestný cyklus pre vozidlá kategórie L (SRC-LeCV) je reprezentatívny cyklus kumulácie najazdených kilometrov na zistenie starnutia vozidiel kategórie L, a najmä ich zariadení na reguláciu znečistenia zadefinovaným, opakovateľným a reprezentatívnym spôsobom. Skúšobné vozidlá môžu odjazdiť SRC-LeCV na ceste, na skúšobnej dráhe alebo na vozidlovom dynamometri s počítadlom najazdených kilometrov.

| 1.2 | SRC-LeCV pozostáva z piatich kôl 6-kilometrového okruhu. Dĺžka kola sa môže meniť tak, aby sa prispôsobila dĺžke skúšobnej dráhy alebo skúšobnej cesty, na ktorej sa merajú najazdené kilometre. SRC-LeCV zahŕňa štyri rôzne rýchlostné profily vozidla. |
| --- | --- |

1.2

SRC-LeCV pozostáva z piatich kôl 6-kilometrového okruhu. Dĺžka kola sa môže meniť tak, aby sa prispôsobila dĺžke skúšobnej dráhy alebo skúšobnej cesty, na ktorej sa merajú najazdené kilometre. SRC-LeCV zahŕňa štyri rôzne rýchlostné profily vozidla.

| 1.3 | Výrobca môže požiadať, aby mu bolo so súhlasom schvaľovacieho orgánu umožnené alternatívne vykonať najbližší vyšší číslovaný cyklus, ak sa domnieva, že lepšie reprezentuje používanie vozidla v reálnom svete. |
| --- | --- |

1.3

Výrobca môže požiadať, aby mu bolo so súhlasom schvaľovacieho orgánu umožnené alternatívne vykonať najbližší vyšší číslovaný cyklus, ak sa domnieva, že lepšie reprezentuje používanie vozidla v reálnom svete.

2   Požiadavky skúšky SRC-LeCV

2.1   Ak sa SRC-LeCV vykonáva na vozidlovom dynamometri s počítadlom najazdených kilometrov:

| 2.1.1 | vozidlový dynamometer musí byť vybavený systémami ekvivalentnými systémom používaným v laboratórnej emisnej skúške typu I uvedenej v prílohe II k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013, ktoré simulujú rovnakú zotrvačnú hmotnosť a odpor pri jazde. Na kumuláciu najazdených kilometrov nie je potrebné zariadenie na analýzu emisií. Rovnaká zotrvačná hmotnosť a postupy nastavenia a kalibrácie zotrvačníkov sa použijú aj pre vozidlový dynamometer uvedený v prílohe II k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013, ktorý sa používa na kumuláciou najazdených kilometrov skúšobných vozidiel; |
| --- | --- |

2.1.1

vozidlový dynamometer musí byť vybavený systémami ekvivalentnými systémom používaným v laboratórnej emisnej skúške typu I uvedenej v prílohe II k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013, ktoré simulujú rovnakú zotrvačnú hmotnosť a odpor pri jazde. Na kumuláciu najazdených kilometrov nie je potrebné zariadenie na analýzu emisií. Rovnaká zotrvačná hmotnosť a postupy nastavenia a kalibrácie zotrvačníkov sa použijú aj pre vozidlový dynamometer uvedený v prílohe II k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013, ktorý sa používa na kumuláciou najazdených kilometrov skúšobných vozidiel;

| 2.1.2 | na vykonanie overovacích emisných skúšok typu I možno skúšobné vozidlá presunúť na vozidlový dynamometer. Tento dynamometer musí umožňovať vykonanie SRC-LeCV; |
| --- | --- |

2.1.2

na vykonanie overovacích emisných skúšok typu I možno skúšobné vozidlá presunúť na vozidlový dynamometer. Tento dynamometer musí umožňovať vykonanie SRC-LeCV;

| 2.1.3 | vozidlový dynamometer musí byť konfigurovaný tak, aby dával znamenie po odjazdení každej štvrtiny 6-kilometrového okruhu, že skúšobný vodič alebo robot pokračuje ďalším súborom akcií; |
| --- | --- |

2.1.3

vozidlový dynamometer musí byť konfigurovaný tak, aby dával znamenie po odjazdení každej štvrtiny 6-kilometrového okruhu, že skúšobný vodič alebo robot pokračuje ďalším súborom akcií;

| 2.1.4 | pri vykonávaní periód voľnobehu by mali byť k dispozícii hodiny zobrazujúce čas v sekundách; |
| --- | --- |

2.1.4

pri vykonávaní periód voľnobehu by mali byť k dispozícii hodiny zobrazujúce čas v sekundách;

| 2.1.5 | odjazdená vzdialenosť sa vypočíta z počtu otáčok valca a obvodu valca. |
| --- | --- |

2.1.5

odjazdená vzdialenosť sa vypočíta z počtu otáčok valca a obvodu valca.

2.2   Ak sa SRC-LeCV nevykonáva na vozidlovom dynamometri s počítadlom najazdených kilometrov:

2.2.1   skúšobnú dráhu alebo skúšobnú cestu vyberie výrobca podľa vlastného uváženia k spokojnosti schvaľovacieho orgánu;

2.2.2   dráha alebo cesta má taký tvar, aby výrazne nebránila vykonávaniu skúšobných pokynov;

2.2.3   použitá trasa musí tvoriť okruh, aby umožňovala plynulý priebeh;

2.2.4   povolené sú dĺžky trás, ktoré sú násobkami, polovicami alebo štvrtinami tejto dĺžky. Dĺžka kola sa môže meniť tak, aby sa prispôsobila dĺžke dráhy alebo cesty, na ktorej sa kumulujú najazdené kilometre;

2.2.5   na dráhe alebo ceste sa vyznačia štyri body, alebo sa označia orientačné body, ktoré sa rovnajú štvrtinovým intervalom kola;

2.2.6   kumulovaná vzdialenosť sa vypočíta z počtu cyklov potrebných na odjazdenie celej skúšobnej vzdialenosti. Tento výpočet zohľadňuje dĺžku cesty alebo dráhy a zvolenú dĺžku kola. Alternatívne možno na presné meranie skutočne najazdenej vzdialenosti použiť elektronické prostriedky. Počítadlo kilometrov vozidla sa nesmie použiť.

2.2.7   Príklady konfigurácií skúšobnej dráhy:

Obrázok Ap 1-1

Zjednodušené grafické znázornenie možnej konfigurácie skúšobnej dráhy

Image

2.3   Celková odjazdená vzdialenosť je príslušná vzdialenosť v kilometroch prejdená v skúške životnosti uvedenej v časti A prílohy VII k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013 plus jeden kompletný podcyklus SRC-LeCV (30 km).

2.4   Zastavenie v strede cyklu nie je povolené. Všetky prestávky v emisnej skúške typu I, údržba, periódy úpravy teploty, dopĺňanie paliva atď. sa vykonávajú na konci jedného kompletného podcyklu SRC-LeCV, t. j. kulminácie kroku 47 v tabuľke Ap 1-4. Ak sa vozidlo dovezie na skúšobnú plochu vlastným pohonom, použije sa len mierna akcelerácia a decelerácia a vozidlo sa nesmie prevádzkovať s úplne otvorenou škrtiacou klapkou.

2.5   Štyri cykly sa vyberajú na základe maximálnej konštrukčnej rýchlosti vozidla kategórie L a objemu motora, alebo v prípade čisto elektrických alebo hybridných pohonov, na základe maximálnej konštrukčnej rýchlosti vozidla a čistého výkonu.

2.6   Na účel kumulácie kilometrov najazdených v SRC-LeCV sa vozidlá kategórie L zoskupujú takto:

Tabuľka Ap 1-1

Skupiny vozidiel kategórie L pre SRC-LeCV

| Cyklus | Trieda WMTC | Najvyššia konštrukčná rýchlosť vozidla (km/h) | Zdvihový objem motora vozidla (PI) | Čistý výkon (kW) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 | vmax < 50 km/h | Vd ≤ 50 cm3 | ≤ 6 kW |
| 2 | 50 km/h < vmax < 100 km/h | 50 cm3 < Vd < 150 cm3 | < 14 kW |
| 3 | 2 | 100 km/h ≤ vmax < 130 km/h | | |
| | | | | |

Cyklus

Trieda WMTC

Najvyššia konštrukčná rýchlosť vozidla (km/h)

Zdvihový objem motora vozidla (PI)

Čistý výkon (kW)

1

1

vmax < 50 km/h

Vd ≤ 50 cm3

≤ 6 kW

2

50 km/h < vmax < 100 km/h

50 cm3 < Vd < 150 cm3

< 14 kW

3

2

100 km/h ≤ vmax < 130 km/h

kde:

Vd= výtlak motora v cm3

vmax= maximálna konštrukčná rýchlosť vozidla v km/h

2.7   Všeobecné jazdné pokyny pre SRC-LeCV

2.7.1   Pokyny k voľnobehu

| 2.7.1.1 | Ak vozidlo ešte nestojí, musí spomaliť až do zastavenia a radiaca páka musí byť zaradená na neutrál. Škrtiaca klapka sa úplne uvoľní a zapaľovanie zostane zapnuté. Ak je vozidlo vybavené systémom zastavenia/štartu alebo ak sa v prípade hybridného elektrického vozidla spaľovací motor vypína, keď vozidlo stojí, musí sa zabezpečiť, aby spaľovací motor bežal ďalej na voľnobežných otáčkach. |
| --- | --- |

2.7.1.1

Ak vozidlo ešte nestojí, musí spomaliť až do zastavenia a radiaca páka musí byť zaradená na neutrál. Škrtiaca klapka sa úplne uvoľní a zapaľovanie zostane zapnuté. Ak je vozidlo vybavené systémom zastavenia/štartu alebo ak sa v prípade hybridného elektrického vozidla spaľovací motor vypína, keď vozidlo stojí, musí sa zabezpečiť, aby spaľovací motor bežal ďalej na voľnobežných otáčkach.

| 2.7.1.2 | Vozidlo nie je pripravené na nasledujúcu akciu v skúšobnom cykle, pokiaľ neabsolvovalo celé požadované trvanie voľnobehu. |
| --- | --- |

2.7.1.2

Vozidlo nie je pripravené na nasledujúcu akciu v skúšobnom cykle, pokiaľ neabsolvovalo celé požadované trvanie voľnobehu.

2.7.2   Pokyny k akcelerácii:

| 2.7.2.1 | vozidlo akceleruje na cieľovú rýchlosť s použitím týchto čiastkových metodík:
  2.7.2.1.1   mierna akcelerácia: bežná stredná akcelerácia s čiastočným zaťažením až po približne polovičné otvorenie škrtiacej klapky;
  2.7.2.1.2   silná akcelerácia: vysoká akcelerácia s čiastočným zaťažením až po úplné otvorenie škrtiacej klapky. |
| --- | --- |

2.7.2.1

vozidlo akceleruje na cieľovú rýchlosť s použitím týchto čiastkových metodík:

2.7.2.1.1   mierna akcelerácia: bežná stredná akcelerácia s čiastočným zaťažením až po približne polovičné otvorenie škrtiacej klapky;

2.7.2.1.2   silná akcelerácia: vysoká akcelerácia s čiastočným zaťažením až po úplné otvorenie škrtiacej klapky.

| 2.7.2.2 | Ak sa miernou akceleráciou už nedá zabezpečiť postrehnuteľné zvýšenie skutočnej rýchlosti vozidla na dosiahnutie cieľovej rýchlosti vozidla, použije sa silná akcelerácia a škrtiaca klapka sa naplno otvorí. |
| --- | --- |

2.7.2.2

Ak sa miernou akceleráciou už nedá zabezpečiť postrehnuteľné zvýšenie skutočnej rýchlosti vozidla na dosiahnutie cieľovej rýchlosti vozidla, použije sa silná akcelerácia a škrtiaca klapka sa naplno otvorí.

2.7.3   Pokyny k decelerácii:

| 2.7.3.1 | vozidlo spomaľuje buď z predchádzajúcej akcie alebo z maximálnej rýchlosti vozidla dosiahnutej v predchádzajúcej akcii, podľa toho, ktorá je nižšia; |
| --- | --- |

2.7.3.1

vozidlo spomaľuje buď z predchádzajúcej akcie alebo z maximálnej rýchlosti vozidla dosiahnutej v predchádzajúcej akcii, podľa toho, ktorá je nižšia;

| 2.7.3.2 | ak je rýchlosť vozidla v ďalšej akcii nastavená na 0 km/h, vozidlo pred pokračovaním zastaví; |
| --- | --- |

2.7.3.2

ak je rýchlosť vozidla v ďalšej akcii nastavená na 0 km/h, vozidlo pred pokračovaním zastaví;

| 2.7.3.3 | mierna decelerácia: normálne zatváranie škrtiacej klapky: brzdy, prevody a spojku možno použiť podľa potreby; |
| --- | --- |

2.7.3.3

mierna decelerácia: normálne zatváranie škrtiacej klapky: brzdy, prevody a spojku možno použiť podľa potreby;

| 2.7.3.4 | rýchla decelerácia: úplné zatvorenie škrtiacej klapky s uvoľnenou spojkou a zaradeným prevodom bez aktivácie nožného/ručného ovládania a bez brzdenia. Ak je cieľová rýchlosť 0 km/h (voľnobeh) a ak je skutočná rýchlosť vozidla ≤ 5 km/h, možno uvoľniť spojku, preradiť na neutrál a použiť brzdy, aby sa zabránilo zhasnutiu motora a úplnému zastaveniu vozidla. Počas rýchlej decelerácie nie je povolené radenie vyšších prevodových stupňov. Aby vodič zvýšil brzdiaci účinok motora, môže zaradiť nižší prevodový stupeň. Pri preraďovaní prevodových stupňov treba mimoriadnu pozornosť venovať tomu, aby sa prevody radili rýchlo (t. j. < 2 sekundy), s minimálnym jazdením na neutrál, využitím spojky a čiastočným vyžitím spojky. Výrobca vozidla môže v absolútne nevyhnutnom prípade požiadať o predĺženie tohto času so súhlasom schvaľovacieho orgánu; |
| --- | --- |

2.7.3.4

rýchla decelerácia: úplné zatvorenie škrtiacej klapky s uvoľnenou spojkou a zaradeným prevodom bez aktivácie nožného/ručného ovládania a bez brzdenia. Ak je cieľová rýchlosť 0 km/h (voľnobeh) a ak je skutočná rýchlosť vozidla ≤ 5 km/h, možno uvoľniť spojku, preradiť na neutrál a použiť brzdy, aby sa zabránilo zhasnutiu motora a úplnému zastaveniu vozidla. Počas rýchlej decelerácie nie je povolené radenie vyšších prevodových stupňov. Aby vodič zvýšil brzdiaci účinok motora, môže zaradiť nižší prevodový stupeň. Pri preraďovaní prevodových stupňov treba mimoriadnu pozornosť venovať tomu, aby sa prevody radili rýchlo (t. j. < 2 sekundy), s minimálnym jazdením na neutrál, využitím spojky a čiastočným vyžitím spojky. Výrobca vozidla môže v absolútne nevyhnutnom prípade požiadať o predĺženie tohto času so súhlasom schvaľovacieho orgánu;

| 2.7.3.5 | postupná decelerácia: decelerácia sa začína uvoľnením spojky (t. j. odpojením pohonu od kolies) bez použitia bŕzd, kým sa nedosiahne cieľová rýchlosť vozidla. |
| --- | --- |

2.7.3.5

postupná decelerácia: decelerácia sa začína uvoľnením spojky (t. j. odpojením pohonu od kolies) bez použitia bŕzd, kým sa nedosiahne cieľová rýchlosť vozidla.

2.7.4   Pokyny k jazde konštantnou rýchlosťou:

| 2.7.4.1 | v prípade, že nasledujúca akcia je „jazda konštantnou rýchlosťou“, vozidlo môže akcelerovať na cieľovú rýchlosť; |
| --- | --- |

2.7.4.1

v prípade, že nasledujúca akcia je „jazda konštantnou rýchlosťou“, vozidlo môže akcelerovať na cieľovú rýchlosť;

| 2.7.4.2 | škrtiaca klapka zostane v činnosti podľa potreby na dosiahnutie a zachovanie cieľovej konštantnej rýchlosti vozidla. |
| --- | --- |

2.7.4.2

škrtiaca klapka zostane v činnosti podľa potreby na dosiahnutie a zachovanie cieľovej konštantnej rýchlosti vozidla.

2.7.5   Jazdné pokyny sa vykonávajú ako celok. Na zabezpečenie kompletného vykonania akcií je povolený dodatočný čas voľnobehu, akcelerácia nad cieľovú rýchlosť a decelerácia pod cieľovú rýchlosť vozidla.

2.7.6   Radenie prevodových stupňov by sa malo vykonávať v súlade s usmerneniami uvedenými v bode 4.5.5 doplnku 9 prílohy II. Alternatívne možno použiť usmernenie výrobcu pre používateľa, ak ho schváli schvaľovací orgán.

2.7.7   Ak skúšobné vozidlo nemôže dosiahnuť cieľové rýchlosti vozidla stanovené v príslušnom SRC-LeCV, prevádzkuje sa so široko otvorenou škrtiacou klapkou a s použitím iných možností dostupných na dosiahnutie maximálnej konštrukčnej rýchlosti.

2.8   Kroky skúšky SRC-LeCV

Skúška SRC-LeCV pozostáva z týchto krokov:

| 2.8.1 | dosiahne sa maximálna konštrukčná rýchlosť vozidla a prípadne buď objem motora alebo čistý výkon; |
| --- | --- |

2.8.1

dosiahne sa maximálna konštrukčná rýchlosť vozidla a prípadne buď objem motora alebo čistý výkon;

| 2.8.2 | požadovaný cyklus SRC-LeCV sa vyberie z tabuľky Ap 1-1 a požadované cieľové rýchlosti vozidla a podrobné jazdné pokyny z tabuľky Ap 1-3. |
| --- | --- |

2.8.2

požadovaný cyklus SRC-LeCV sa vyberie z tabuľky Ap 1-1 a požadované cieľové rýchlosti vozidla a podrobné jazdné pokyny z tabuľky Ap 1-3.

| 2.8.3 | V stĺpci „spomaliť na“ sa uvádza delta rýchlosť vozidla, ktorá sa odpočíta buď od predtým dosiahnutej cieľovej rýchlosti vozidla alebo od maximálnej konštrukčnej rýchlosti vozidla podľa toho, ktorá je nižšia.
  Príklad kola 1: | vozidlo č. 1: nízkorýchlostný moped L1e-B s maximálnou konštrukčnou rýchlosťou vozidla 25 km/h, ktorý je predmetom skúšky SRC-LeCV č. 1 |
| --- | --- | --- |

2.8.3

V stĺpci „spomaliť na“ sa uvádza delta rýchlosť vozidla, ktorá sa odpočíta buď od predtým dosiahnutej cieľovej rýchlosti vozidla alebo od maximálnej konštrukčnej rýchlosti vozidla podľa toho, ktorá je nižšia.

Príklad kola 1:

vozidlo č. 1: nízkorýchlostný moped L1e-B s maximálnou konštrukčnou rýchlosťou vozidla 25 km/h, ktorý je predmetom skúšky SRC-LeCV č. 1

| | vozidlo č. 2: vysokorýchlostný moped L1e-B s maximálnou konštrukčnou rýchlosťou vozidla 45 km/h, ktorý je predmetom skúšky SRC-LeCV č. 1 |
| --- | --- |

vozidlo č. 2: vysokorýchlostný moped L1e-B s maximálnou konštrukčnou rýchlosťou vozidla 45 km/h, ktorý je predmetom skúšky SRC-LeCV č. 1

Tabuľka Ap 1-2

Príklad skúšky L1e-B nízkorýchlostného mopedu a skúšky L1e-B vysokorýchlostného mopedu, skutočná a cieľová rýchlosť vozidla

| Kolo | Podkolo | Akcia | Čas
  (s) | Z
  (počiatočná rýchlosť vozidla v km/h) | Na
  (delta rýchlosť vozidla v km/h) | Vozidlo č. 1
  (skutočná rýchlosť vozidla v km/h) | Vozidlo č. 2
  (skutočná rýchlosť vozidla v km/h) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1. štvrtina | | | | | | |
| | | Zastavenie a voľnobeh | 10 | | | | |
| | | Akcelerácia | | 35 | | 25 | 35 |
| | | Jazda konštantnou rýchlosťou | | 35 | | 25 | 35 |
| | 2. štvrtina | | | | | | |
| | | Decelerácia | | | 15 | 10 | 20 |
| | | Akcelerácia | | 35 | | 25 | 35 |
| | | Jazda konštantnou rýchlosťou | | 35 | | 25 | 35 |
| | 3. štvrtina | | | | | | |
| | | Decelerácia | | | 15 | 10 | 20 |
| | | Akcelerácia | | 45 | | 25 | 45 |
| | | Jazda konštantnou rýchlosťou | | 45 | | 25 | 45 |
| | 4. štvrtina | | | | | | |
| | | Decelerácia | | | 20 | 5 | 25 |
| | | Akcelerácia | | 45 | | 25 | 45 |
| | | Jazda konštantnou rýchlosťou | | 45 | | 25 | 45 |

Kolo

Podkolo

Akcia

Čas

(s)

Z

(počiatočná rýchlosť vozidla v km/h)

Na

(delta rýchlosť vozidla v km/h)

Vozidlo č. 1

(skutočná rýchlosť vozidla v km/h)

Vozidlo č. 2

(skutočná rýchlosť vozidla v km/h)

1

1. štvrtina

Zastavenie a voľnobeh

10

Akcelerácia

35

25

35

Jazda konštantnou rýchlosťou

35

25

35

2. štvrtina

Decelerácia

15

10

20

Akcelerácia

35

25

35

Jazda konštantnou rýchlosťou

35

25

35

3. štvrtina

Decelerácia

15

10

20

Akcelerácia

45

25

45

Jazda konštantnou rýchlosťou

45

25

45

4. štvrtina

Decelerácia

20

5

25

Akcelerácia

45

25

45

Jazda konštantnou rýchlosťou

45

25

45

| 2.8.4 | Tabuľka cieľových rýchlostí vozidla sa vypracuje tak, aby uvádzala menovité cieľové rýchlosti vozidla uvedené v tabuľke Ap 1-3 a tabuľke Ap 1-4 a dosiahnuteľné cieľové rýchlosti vozidla vo formáte, ktorý uprednostní výrobca k spokojnosti schvaľovacieho orgánu. |
| --- | --- |

2.8.4

Tabuľka cieľových rýchlostí vozidla sa vypracuje tak, aby uvádzala menovité cieľové rýchlosti vozidla uvedené v tabuľke Ap 1-3 a tabuľke Ap 1-4 a dosiahnuteľné cieľové rýchlosti vozidla vo formáte, ktorý uprednostní výrobca k spokojnosti schvaľovacieho orgánu.

| 2.8.5 | V súlade s bodom 2.2.5 je rozdelenie kola na štvrtiny na skúšobnej dráhe alebo ceste označené alebo rozpoznateľné, alebo sa použije systém udávania vzdialenosti prejdenej na vozidlovom dynamometri. |
| --- | --- |

2.8.5

V súlade s bodom 2.2.5 je rozdelenie kola na štvrtiny na skúšobnej dráhe alebo ceste označené alebo rozpoznateľné, alebo sa použije systém udávania vzdialenosti prejdenej na vozidlovom dynamometri.

| 2.8.6 | Po prejdení každej časti kola sa vykoná požadovaný zoznam akcií uvedených v tabuľkách Ap 1-3 a Ap 1-4 v poradí a v súlade s bodom 2.7, pokiaľ ide o všeobecné jazdné pokyny pri ďalšej cieľovej rýchlosti vozidla. |
| --- | --- |

2.8.6

Po prejdení každej časti kola sa vykoná požadovaný zoznam akcií uvedených v tabuľkách Ap 1-3 a Ap 1-4 v poradí a v súlade s bodom 2.7, pokiaľ ide o všeobecné jazdné pokyny pri ďalšej cieľovej rýchlosti vozidla.

| 2.8.7 | Maximálna dosiahnuteľná rýchlosť vozidla sa môže odchyľovať od maximálnej konštrukčnej rýchlosti vozidla v závislosti od typu potrebnej akcelerácie a podmienok dráhy. Preto sa počas skúšky sledujú skutočné dosiahnuté rýchlosti vozidiel, aby sa zistilo, či sa cieľové rýchlosti dosahujú podľa potreby. Osobitná pozornosť sa musí venovať špičkovým rýchlostiam vozidiel a konštantným rýchlostiam vozidiel, ktoré sa približujú k maximálnej rýchlosti vozidla, a následným rozdielom rýchlostí vozidla pri decelerácii. |
| --- | --- |

2.8.7

Maximálna dosiahnuteľná rýchlosť vozidla sa môže odchyľovať od maximálnej konštrukčnej rýchlosti vozidla v závislosti od typu potrebnej akcelerácie a podmienok dráhy. Preto sa počas skúšky sledujú skutočné dosiahnuté rýchlosti vozidiel, aby sa zistilo, či sa cieľové rýchlosti dosahujú podľa potreby. Osobitná pozornosť sa musí venovať špičkovým rýchlostiam vozidiel a konštantným rýchlostiam vozidiel, ktoré sa približujú k maximálnej rýchlosti vozidla, a následným rozdielom rýchlostí vozidla pri decelerácii.

| 2.8.8 | Ak sa pri vykonávaní viacerých podcyklov stále zisťujú významné rozdiely, cieľové rýchlosti vozidla sa musia nastaviť podľa tabuľky v bode 2.8.4. Nastavenie je potrebné len na začiatku podcyklu, a nie v reálnom čase. |
| --- | --- |

2.8.8

Ak sa pri vykonávaní viacerých podcyklov stále zisťujú významné rozdiely, cieľové rýchlosti vozidla sa musia nastaviť podľa tabuľky v bode 2.8.4. Nastavenie je potrebné len na začiatku podcyklu, a nie v reálnom čase.

2.9   Podrobný opis skúšobného cyklu SRC-LeCV

2.9.1   Grafický prehľad SRC-LeCV

Obrázok Ap 1-2

SRC-LeCV, príklad charakteristík kumulácie vzdialeností pre všetky štyri cykly

Image

2.9.2   Podrobné pokyny pre cyklus SRC-LeCV

Tabuľka Ap 1-3

Akcie a čiastkové akcie každého cyklu a podcyklu, kolo 1, 2 a 3

| Cyklus: | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kolo | Podkolo | Akcia | Čiastková akcia | Čas [s] | Z | Na | Z | Na | Z | Na | Z | Na |
| 1 | 1.
  1/4 | | | | [km/h] |
| | | Zastavenie a voľnobeh | | 10 | | | | | | | | |
| | | Akcelerácia | Silná | | 35 | | 50 | | 55 | | 90 | |
| | | Jazda konštantnou rýchlosťou | | | 35 | | 50 | | 55 | | 90 | |
| | 2.
  1/4 | | | | | | | | | | | |
| | | Decelerácia | Mierna | | | 15 | | 15 | | 15 | | 15 |
| | | Akcelerácia | Mierna | | 35 | | 50 | | 55 | | 90 | |
| | | Jazda konštantnou rýchlosťou | | | 35 | | 50 | | 55 | | 90 | |
| | 3.
  1/4 | | | | | | | | | | | |
| | | Decelerácia | Mierna | | | 15 | | 15 | | 15 | | 15 |
| | | Akcelerácia | Mierna | | 45 | | 60 | | 75 | | 100 | |
| | | Jazda konštantnou rýchlosťou | | | 45 | | 60 | | 75 | | 100 | |
| | 4.
  1/4 | | | | | | | | | | | |
| | | Decelerácia | Mierna | | | 20 | | 10 | | 15 | | 20 |
| | | Akcelerácia | Mierna | | 45 | | 60 | | 75 | | 100 | |
| | | Jazda konštantnou rýchlosťou | | | 45 | | 60 | | 75 | | 100 | |
| 2 | 1.
  1/2 | | | | | | | | | | | |
| | | Decelerácia | Rýchla | | 0 | | 0 | | 0 | | 0 | |
| | | Zastavenie a voľnobeh | | 10 | | | | | | | | |
| | | Akcelerácia | Silná | | 50 | | 100 | | 100 | | 130 | |
| | | Decelerácia | Pomalá | | | 10 | | 20 | | 10 | | 15 |
| | | Voliteľná akcelerácia | Silná | | 40 | | 80 | | 90 | | 115 | |
| | | Jazda konštantnou rýchlosťou | | | 40 | | 80 | | 90 | | 115 | |
| | 2.
  1/2 | | | | | | | | | | | |
| | | Decelerácia | Mierna | | | 15 | | 20 | | 25 | | 35 |
| | | Akcelerácia | Mierna | | 50 | | 75 | | 80 | | 105 | |
| | | Jazda konštantnou rýchlosťou | | | 50 | | 75 | | 80 | | 105 | |
| 3 | 1.
  1/2 | | | | | | | | | | | |
| | | Decelerácia | Mierna | | | 25 | | 15 | | 15 | | 25 |
| | | Akcelerácia | Mierna | | 50 | | 90 | | 95 | | 120 | |
| | | Jazda konštantnou rýchlosťou | | | 50 | | 90 | | 95 | | 120 | |
| | 2.
  1/2 | | | | | | | | | | | |
| | | Decelerácia | Mierna | | | 25 | | 10 | | 30 | | 40 |
| | | Akcelerácia | Mierna | | 45 | | 70 | | 90 | | 115 | |
| | | Jazda konštantnou rýchlosťou | | | 45 | | 70 | | 90 | | 115 | |

Cyklus:

1

2

3

4

Kolo

Podkolo

Akcia

Čiastková akcia

Čas [s]

Z

Na

Z

Na

Z

Na

Z

Na

1

1.

1/4

[km/h]

Zastavenie a voľnobeh

10

Akcelerácia

Silná

35

50

55

90

Jazda konštantnou rýchlosťou

35

50

55

90

2.

1/4

Decelerácia

Mierna

15

15

15

15

Akcelerácia

Mierna

35

50

55

90

Jazda konštantnou rýchlosťou

35

50

55

90

3.

1/4

Decelerácia

Mierna

15

15

15

15

Akcelerácia

Mierna

45

60

75

100

Jazda konštantnou rýchlosťou

45

60

75

100

4.

1/4

Decelerácia

Mierna

20

10

15

20

Akcelerácia

Mierna

45

60

75

100

Jazda konštantnou rýchlosťou

45

60

75

100

2

1.

1/2

Decelerácia

Rýchla

0

0

0

0

Zastavenie a voľnobeh

10

Akcelerácia

Silná

50

100

100

130

Decelerácia

Pomalá

10

20

10

15

Voliteľná akcelerácia

Silná

40

80

90

115

Jazda konštantnou rýchlosťou

40

80

90

115

2.

1/2

Decelerácia

Mierna

15

20

25

35

Akcelerácia

Mierna

50

75

80

105

Jazda konštantnou rýchlosťou

50

75

80

105

3

1.

1/2

Decelerácia

Mierna

25

15

15

25

Akcelerácia

Mierna

50

90

95

120

Jazda konštantnou rýchlosťou

50

90

95

120

2.

1/2

Decelerácia

Mierna

25

10

30

40

Akcelerácia

Mierna

45

70

90

115

Jazda konštantnou rýchlosťou

45

70

90

115

Tabuľka Ap 1-4

Akcie a čiastkové akcie každého cyklu a podcyklu, kolo 4 a 5

| Cyklus: | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kolo | Podkolo | Akcia | Čiastková akcia | Čas (s) | Z | Na | Z | Na | Z | Na | Z | Na |
| 4 | 1.
  1/2 | | | | (km/h) |
| | | Decelerácia | Mierna | | | 20 | | 20 | | 25 | | 35 |
| | | Akcelerácia | Mierna | | 45 | | 70 | | 90 | | 115 | |
| | | Decelerácia | Pomalá | | | 20 | | 15 | | 15 | | 15 |
| | | Voliteľná akcelerácia | Mierna | | 35 | | 55 | | 75 | | 100 | |
| | | Jazda konštantnou rýchlosťou | | | 35 | | 55 | | 75 | | 100 | |
| | 2.
  1/2 | | | | | | | | | | | |
| | | Decelerácia | Mierna | | | 10 | | 10 | | 10 | | 20 |
| | | Akcelerácia | Mierna | | 45 | | 65 | | 80 | | 105 | |
| | | Jazda konštantnou rýchlosťou | | | 45 | | 65 | | 80 | | 105 | |
| 5 | 1.
  1/4 | | | | (km/h) | | | | | | | |
| | | Decelerácia | Rýchla | | 0 | | 0 | | 0 | | 0 | |
| | | Zastavenie a voľnobeh | | 45 | | | | | | | | |
| | | Akcelerácia | Silná | | 30 | | 55 | | 70 | | 90 | |
| | | Jazda konštantnou rýchlosťou | | | 30 | | 55 | | 70 | | 90 | |
| | 2.
  1/4 | | | | | | | | | | | |
| | | Decelerácia | Mierna | | | 15 | | 15 | | 20 | | 25 |
| | | Akcelerácia | Mierna | | 30 | | 55 | | 70 | | 90 | |
| | | Jazda konštantnou rýchlosťou | | | 30 | | 55 | | 70 | | 90 | |
| | 3.
  1/4 | | | | | | | | | | | |
| | | Decelerácia | Mierna | | | 20 | | 25 | | 20 | | 25 |
| | | Akcelerácia | Mierna | | 20 | | 45 | | 65 | | 80 | |
| | | Jazda konštantnou rýchlosťou | | | 20 | | 45 | | 65 | | 80 | |
| | 4.
  1/4 | | | | | | | | | | | |
| | | Decelerácia | Mierna | | | 10 | | 15 | | 15 | | 15 |
| | | Akcelerácia | Mierna | | 20 | | 45 | | 65 | | 80 | |
| | | Jazda konštantnou rýchlosťou | | | 20 | | 45 | | 65 | | 80 | |
| | | Decelerácia | Rýchla | | 0 | | 0 | | 0 | | 0 | |

Cyklus:

1

2

3

4

Kolo

Podkolo

Akcia

Čiastková akcia

Čas (s)

Z

Na

Z

Na

Z

Na

Z

Na

4

1.

1/2

(km/h)

Decelerácia

Mierna

20

20

25

35

Akcelerácia

Mierna

45

70

90

115

Decelerácia

Pomalá

20

15

15

15

Voliteľná akcelerácia

Mierna

35

55

75

100

Jazda konštantnou rýchlosťou

35

55

75

100

2.

1/2

Decelerácia

Mierna

10

10

10

20

Akcelerácia

Mierna

45

65

80

105

Jazda konštantnou rýchlosťou

45

65

80

105

5

1.

1/4

(km/h)

Decelerácia

Rýchla

0

0

0

0

Zastavenie a voľnobeh

45

Akcelerácia

Silná

30

55

70

90

Jazda konštantnou rýchlosťou

30

55

70

90

2.

1/4

Decelerácia

Mierna

15

15

20

25

Akcelerácia

Mierna

30

55

70

90

Jazda konštantnou rýchlosťou

30

55

70

90

3.

1/4

Decelerácia

Mierna

20

25

20

25

Akcelerácia

Mierna

20

45

65

80

Jazda konštantnou rýchlosťou

20

45

65

80

4.

1/4

Decelerácia

Mierna

10

15

15

15

Akcelerácia

Mierna

20

45

65

80

Jazda konštantnou rýchlosťou

20

45

65

80

Decelerácia

Rýchla

0

0

0

0

2.9.3   Postupy úpravy teploty v cykle SRC-LeCV

Postup úpravy teploty v cykle SRC-LeCV pozostáva z týchto krokov:

| 2.9.3.1 | dokončí sa celý podcyklus SRC-LeCV (približne 30 km); |
| --- | --- |

2.9.3.1

dokončí sa celý podcyklus SRC-LeCV (približne 30 km);

| 2.9.3.2 | môže sa vykonať emisná skúška typu I, ak sa z dôvodu štatistickej relevantnosti považuje za potrebnú; |
| --- | --- |

2.9.3.2

môže sa vykonať emisná skúška typu I, ak sa z dôvodu štatistickej relevantnosti považuje za potrebnú;

| 2.9.3.3 | vykoná sa každá potrebná údržba a do vozidla sa môže doplniť palivo; |
| --- | --- |

2.9.3.3

vykoná sa každá potrebná údržba a do vozidla sa môže doplniť palivo;

| 2.9.3.4 | skúšobné vozidlo sa nastaví na voľnobeh s bežiacim spaľovacím motorom minimálne na jednu hodinu bez zásahu používateľa; |
| --- | --- |

2.9.3.4

skúšobné vozidlo sa nastaví na voľnobeh s bežiacim spaľovacím motorom minimálne na jednu hodinu bez zásahu používateľa;

| 2.9.3.5 | pohon vozidla sa vypne; |
| --- | --- |

2.9.3.5

pohon vozidla sa vypne;

| 2.9.3.6 | skúšobné vozidlo sa nechá vychladnúť a teplota sa upravuje za podmienok okolia najmenej šesť hodín (alebo štyri hodiny s ventilátorom a mazacím olejom pri teplote okolia); |
| --- | --- |

2.9.3.6

skúšobné vozidlo sa nechá vychladnúť a teplota sa upravuje za podmienok okolia najmenej šesť hodín (alebo štyri hodiny s ventilátorom a mazacím olejom pri teplote okolia);

| 2.9.3.7 | do vozidla možno doplniť palivo a kumulácia kilometrov sa môže obnoviť podľa potreby v kole 1 podkolo 1 podcyklu SRC-LeCV v tabuľke Ap 1-3; |
| --- | --- |

2.9.3.7

do vozidla možno doplniť palivo a kumulácia kilometrov sa môže obnoviť podľa potreby v kole 1 podkolo 1 podcyklu SRC-LeCV v tabuľke Ap 1-3;

| 2.9.3.8 | postup úpravy teploty v cykle SRC-LeCV nenahrádza čas pravidelného zahrievania v emisných skúškach typu I stanovený v prílohe II. Postup úpravy teploty v cykle SRC-LeCV môže byť koordinovaný tak, aby sa vykonával po každom intervale údržby alebo po každej laboratórnej skúške emisií. |
| --- | --- |

2.9.3.8

postup úpravy teploty v cykle SRC-LeCV nenahrádza čas pravidelného zahrievania v emisných skúškach typu I stanovený v prílohe II. Postup úpravy teploty v cykle SRC-LeCV môže byť koordinovaný tak, aby sa vykonával po každom intervale údržby alebo po každej laboratórnej skúške emisií.

| 2.9.3.9 | Postup úpravy teploty v skúške typu V pri skúšaní skutočnej životnosti s plným počtom najazdených kilometrov






  2.9.3.9.1 | Počas fázy kumulácie plného počtu najazdených kilometrov stanovenej v bode 3.1 prílohy VI sa skúšobné vozidlá podrobia minimálnemu počtu postupov úpravy teploty uvedených v tabuľke Ap 1-3. Tieto postupy musia byť rovnomerne rozdelené v priebehu kumulovania počtu najazdených kilometrov. |
| --- | --- | --- |

2.9.3.9

Postup úpravy teploty v skúške typu V pri skúšaní skutočnej životnosti s plným počtom najazdených kilometrov

2.9.3.9.1

Počas fázy kumulácie plného počtu najazdených kilometrov stanovenej v bode 3.1 prílohy VI sa skúšobné vozidlá podrobia minimálnemu počtu postupov úpravy teploty uvedených v tabuľke Ap 1-3. Tieto postupy musia byť rovnomerne rozdelené v priebehu kumulovania počtu najazdených kilometrov.

| 2.9.3.9.2 | Počet postupov úpravy teploty, ktoré sa majú vykonať vo fáze kumulácie plného počtu najazdených kilometrov, sa určuje podľa tejto tabuľky:

  Tabuľka Ap 1-3


  Počet postupov úpravy teploty v závislosti od cyklu SRC-LeCV v tabuľke Ap 1-1







  Číslo cyklu SRC-LeCV | Minimálny počet postupov úpravy teploty v skúške typu V |
| --- | --- | --- |
| 1 a 2 | 3 |
| 3 | 4 |
| 4 | 6 |

2.9.3.9.2

Počet postupov úpravy teploty, ktoré sa majú vykonať vo fáze kumulácie plného počtu najazdených kilometrov, sa určuje podľa tejto tabuľky:

Tabuľka Ap 1-3

Počet postupov úpravy teploty v závislosti od cyklu SRC-LeCV v tabuľke Ap 1-1

Číslo cyklu SRC-LeCV

Minimálny počet postupov úpravy teploty v skúške typu V

1 a 2

3

3

4

4

6

| 2.9.3.10 | Postup úpravy teploty v skúške typu V pri skúšaní skutočnej životnosti s čiastočným počtom najazdených kilometrov
  Počas fázy kumulácie čiastočného počtu najazdených kilometrov stanovenej v bode 3.2 prílohy VI sa skúšobné vozidlá podrobia štyrom postupom úpravy teploty podľa bodu 3.1. Tieto postupy musia byť rovnomerne rozdelené v priebehu kumulovania počtu najazdených kilometrov. |
| --- | --- |

2.9.3.10

Postup úpravy teploty v skúške typu V pri skúšaní skutočnej životnosti s čiastočným počtom najazdených kilometrov

Počas fázy kumulácie čiastočného počtu najazdených kilometrov stanovenej v bode 3.2 prílohy VI sa skúšobné vozidlá podrobia štyrom postupom úpravy teploty podľa bodu 3.1. Tieto postupy musia byť rovnomerne rozdelené v priebehu kumulovania počtu najazdených kilometrov.

Doplnok 2

Cyklus kumulácie najazdených kilometrov schválený (AMA) Agentúrou pre ochranu životného prostredia (EPA) USA v skúške životnosti

1.   Úvod

| 1.1 | Cyklus kumulácie najazdených kilometrov schválený (AMA) Agentúrou pre ochranu životného prostredia (EPA) Spojených štátov amerických (USA) v skúške životnosti je cyklus kumulácie počtu najazdených kilometrov používaný na zisťovanie starnutia skúšobných vozidiel a ich zariadení na reguláciu znečistenia spôsobom, ktorý je opakovateľný, ale výrazne menej reprezentatívny pre vozidlá a situáciu premávky v EÚ ako cyklus SRC-LeCV. Skúšobný cyklus AMA sa má postupne zrušiť, ale môže sa používať v prechodnom období až do a vrátane dátumu poslednej registrácie stanového v bode 1.5.2 prílohy IV k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013 pri očakávaní potvrdenia v štúdii o vplyvoch na životné prostredie uvedenej v článku 23 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 168/2013. Skúšobné vozidlá kategórie L môžu odjazdiť skúšobný cyklus na ceste, na skúšobnej dráhe alebo na vozidlovom dynamometri s počítadlom najazdených kilometrov. |
| --- | --- |

1.1

Cyklus kumulácie najazdených kilometrov schválený (AMA) Agentúrou pre ochranu životného prostredia (EPA) Spojených štátov amerických (USA) v skúške životnosti je cyklus kumulácie počtu najazdených kilometrov používaný na zisťovanie starnutia skúšobných vozidiel a ich zariadení na reguláciu znečistenia spôsobom, ktorý je opakovateľný, ale výrazne menej reprezentatívny pre vozidlá a situáciu premávky v EÚ ako cyklus SRC-LeCV. Skúšobný cyklus AMA sa má postupne zrušiť, ale môže sa používať v prechodnom období až do a vrátane dátumu poslednej registrácie stanového v bode 1.5.2 prílohy IV k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013 pri očakávaní potvrdenia v štúdii o vplyvoch na životné prostredie uvedenej v článku 23 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 168/2013. Skúšobné vozidlá kategórie L môžu odjazdiť skúšobný cyklus na ceste, na skúšobnej dráhe alebo na vozidlovom dynamometri s počítadlom najazdených kilometrov.

| 1.2 | Skúšobný cyklus AMA sa dokončí opakovaním podcyklu AMA uvedeného v bode 3, kým sa nenazbiera príslušný počet kilometrov na stanovenie životnosti uvedený v časti A prílohy VII k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013. |
| --- | --- |

1.2

Skúšobný cyklus AMA sa dokončí opakovaním podcyklu AMA uvedeného v bode 3, kým sa nenazbiera príslušný počet kilometrov na stanovenie životnosti uvedený v časti A prílohy VII k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013.

| 1.3 | Skúšobný cyklus AMA pozostáva z 11 čiastkových podcyklov, z ktorých každý má dĺžku šesť kilometrov. |
| --- | --- |

1.3

Skúšobný cyklus AMA pozostáva z 11 čiastkových podcyklov, z ktorých každý má dĺžku šesť kilometrov.

2.   Požiadavky v rámci skúšobného cyklu AMA

| 2.1 | Na účel kumulácie kilometrov prejdených v skúšobnom cykle AMA sa vozidlá kategórie L zoskupujú takto:

  Tabuľka Ap 2-1


  Zoskupenie vozidiel kategórie L na účely skúšky akumulácie najazdených kilometrov AMA








  Trieda vozidla kategórie L | Zdvihový objem motora (cm3) | vmax (km/h) |
| --- | --- | --- | --- |
| I | < 150 | Neuplatňuje sa |
| II | ≥ 150 | ≤ 130 |
| III | ≥ 150 | >130 |

2.1

Na účel kumulácie kilometrov prejdených v skúšobnom cykle AMA sa vozidlá kategórie L zoskupujú takto:

Tabuľka Ap 2-1

Zoskupenie vozidiel kategórie L na účely skúšky akumulácie najazdených kilometrov AMA

Trieda vozidla kategórie L

Zdvihový objem motora (cm3)

vmax (km/h)

I

< 150

Neuplatňuje sa

II

≥ 150

≤ 130

III

≥ 150

>130

| 2.2 | Ak sa skúšobný cyklus AMA vykonáva na vozidlovom dynamometri s počítadlom najazdených kilometrov, prejdená vzdialenosť sa vypočíta z počtu otáčok valca a priemeru valca. |
| --- | --- |

2.2

Ak sa skúšobný cyklus AMA vykonáva na vozidlovom dynamometri s počítadlom najazdených kilometrov, prejdená vzdialenosť sa vypočíta z počtu otáčok valca a priemeru valca.

| 2.3 | Jeden skúšobný podcyklus AMA sa vykoná takto:






  2.5.1 | |
| --- | --- | --- |

2.3

Jeden skúšobný podcyklus AMA sa vykoná takto:

2.5.1

Image

| 2.5.2 | Skúšobný cyklus AMA pozostávajúci z 11 čiastkových podcyklov sa jazdí pri týchto rýchlostiach vozidla v čiastkových podcykloch:

  Tabuľka Ap 2-2


  Maximálna rýchlosť vozidla v jednom podcykle AMA










  Čiastkový podcyklus č. | Vozidlo triedy I
  (km/h) | Vozidlo triedy II
  (km/h) | Vozidlo triedy III
  Možnosť I (km/h) | Vozidlo triedy III
  Možnosť II (km/h) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 65 | 65 | 65 | 65 |
| 2 | 45 | 45 | 65 | 45 |
| 3 | 65 | 65 | 55 | 65 |
| 4 | 65 | 65 | 45 | 65 |
| 5 | 55 | 55 | 55 | 55 |
| 6 | 45 | 45 | 55 | 45 |
| 7 | 55 | 55 | 70 | 55 |
| 8 | 70 | 70 | 55 | 70 |
| 9 | 55 | 55 | 46 | 55 |
| 10 | 70 | 90 | 90 | 90 |
| 11 | 70 | 90 | 110 | 110 |

2.5.2

Skúšobný cyklus AMA pozostávajúci z 11 čiastkových podcyklov sa jazdí pri týchto rýchlostiach vozidla v čiastkových podcykloch:

Tabuľka Ap 2-2

Maximálna rýchlosť vozidla v jednom podcykle AMA

Čiastkový podcyklus č.

Vozidlo triedy I

(km/h)

Vozidlo triedy II

(km/h)

Vozidlo triedy III

Možnosť I (km/h)

Vozidlo triedy III

Možnosť II (km/h)

1

65

65

65

65

2

45

45

65

45

3

65

65

55

65

4

65

65

45

65

5

55

55

55

55

6

45

45

55

45

7

55

55

70

55

8

70

70

55

70

9

55

55

46

55

10

70

90

90

90

11

70

90

110

110

| 2.5.3 | Výrobcovia si môžu vybrať jednu z dvoch možností rýchlosti vozidiel kategórie L triedy III a celý postup dokončiť s touto vybranou možnosťou. |
| --- | --- |

2.5.3

Výrobcovia si môžu vybrať jednu z dvoch možností rýchlosti vozidiel kategórie L triedy III a celý postup dokončiť s touto vybranou možnosťou.

| 2.5.4 | Počas prvých deviatich čiastkových podcyklov AMA sa skúšobné vozidlo štyrikrát zastaví s motorom bežiacim na voľnobeh, zakaždým na 15 sekúnd. |
| --- | --- |

2.5.4

Počas prvých deviatich čiastkových podcyklov AMA sa skúšobné vozidlo štyrikrát zastaví s motorom bežiacim na voľnobeh, zakaždým na 15 sekúnd.

| 2.5.5 | Podcyklus AMA pozostáva z piatich decelerácií v každom čiastkovom podcykle s poklesom rýchlosti z rýchlosti cyklu na 30 km/h. Skúšobné vozidlo potom znova postupne zrýchľuje, až kým nedosiahne rýchlosť cyklu uvedenú v tabuľke Ap 2-2. |
| --- | --- |

2.5.5

Podcyklus AMA pozostáva z piatich decelerácií v každom čiastkovom podcykle s poklesom rýchlosti z rýchlosti cyklu na 30 km/h. Skúšobné vozidlo potom znova postupne zrýchľuje, až kým nedosiahne rýchlosť cyklu uvedenú v tabuľke Ap 2-2.

| 2.5.6 | Desiaty čiastkový podcyklus sa vykonáva konštantnou rýchlosťou podľa triedy vozidla kategórie L uvedenej v tabuľke Ap 2-1. |
| --- | --- |

2.5.6

Desiaty čiastkový podcyklus sa vykonáva konštantnou rýchlosťou podľa triedy vozidla kategórie L uvedenej v tabuľke Ap 2-1.

| 2.5.7 | Jedenásty čiastkový podcyklus sa začína maximálnou akceleráciou z bodu zastavenia až na rýchlosť kola. V polovici dráhy sa normálne zapoja brzdy, až kým vozidlo zastaví. Potom nasleduje 15-sekundová perióda voľnobehu a druhá maximálna akcelerácia. Tou sa dokončí jeden podcyklus AMA. |
| --- | --- |

2.5.7

Jedenásty čiastkový podcyklus sa začína maximálnou akceleráciou z bodu zastavenia až na rýchlosť kola. V polovici dráhy sa normálne zapoja brzdy, až kým vozidlo zastaví. Potom nasleduje 15-sekundová perióda voľnobehu a druhá maximálna akcelerácia. Tou sa dokončí jeden podcyklus AMA.

| 2.5.8 | Plán sa potom reštartuje od začiatku podcyklu AMA. |
| --- | --- |

2.5.8

Plán sa potom reštartuje od začiatku podcyklu AMA.

| 2.5.9 | Na žiadosť výrobcu a so súhlasom schvaľovacieho orgánu možno typ vozidla kategórie L preradiť do vyššej triedy za predpokladu, že je schopné plniť všetky aspekty postupu pre vyššiu triedu. |
| --- | --- |

2.5.9

Na žiadosť výrobcu a so súhlasom schvaľovacieho orgánu možno typ vozidla kategórie L preradiť do vyššej triedy za predpokladu, že je schopné plniť všetky aspekty postupu pre vyššiu triedu.

| 2.5.10 | Ak vozidlo kategórie L nie je schopné dosiahnuť špecifikované rýchlosti cyklov pre danú triedu, vozidlo kategórie L sa na žiadosť výrobcu a so súhlasom schvaľovacieho orgánu preradí do nižšej triedy. Ak vozidlo nie je schopné dosiahnuť rýchlosti cyklov potrebné pre túto nižšiu triedu, počas skúšky musí dosiahnuť najvyššiu možnú rýchlosť a v prípade potreby sa na dosiahnutie tejto rýchlosti vozidla použije úplne otvorená škrtiaca klapka. |
| --- | --- |

2.5.10

Ak vozidlo kategórie L nie je schopné dosiahnuť špecifikované rýchlosti cyklov pre danú triedu, vozidlo kategórie L sa na žiadosť výrobcu a so súhlasom schvaľovacieho orgánu preradí do nižšej triedy. Ak vozidlo nie je schopné dosiahnuť rýchlosti cyklov potrebné pre túto nižšiu triedu, počas skúšky musí dosiahnuť najvyššiu možnú rýchlosť a v prípade potreby sa na dosiahnutie tejto rýchlosti vozidla použije úplne otvorená škrtiaca klapka.

PRÍLOHA VII

Požiadavky na skúšky typu VII: meranie emisií CO2, určovanie spotreby paliva, spotreby elektrickej energie a elektrického jazdného dosahu

| Číslo doplnku | Názov doplnku | Číslo strany |
| --- | --- | --- |
| 1. | Metóda merania emisií oxidu uhličitého a spotreby paliva vozidiel poháňaných len spaľovacím motorom | 211 |
| 2. | Metóda merania spotreby elektrickej energie vozidla poháňaného len elektrickou hnacou sústavou | 215 |
| 3. | Metóda merania emisií oxidu uhličitého, spotreby paliva, spotreby elektrickej energie a jazdného dosahu vozidiel poháňaných hybridnou elektrickou hnacou sústavou | 218 |
| 3.1. | Profil stavu nabíjania (SOC) zásobníka elektrickej energie hybridného elektrického vozidla s externým nabíjaním (HEV OVC) v skúške typu VII | 234 |
| 3.2. | Metódy merania zostatku elektrickej energie v batérii HEV OVC a NOVC | 235 |
| 3.3. | Metóda merania elektrického jazdného dosahu vozidiel poháňaných len elektrickou hnacou sústavou alebo hybridnou elektrickou hnacou sústavou a jazdného dosahu vozidiel OVC poháňaných hybridnou elektrickou hnacou sústavou | 236 |

Číslo doplnku

Názov doplnku

Číslo strany

1.

Metóda merania emisií oxidu uhličitého a spotreby paliva vozidiel poháňaných len spaľovacím motorom

211

2.

Metóda merania spotreby elektrickej energie vozidla poháňaného len elektrickou hnacou sústavou

215

3.

Metóda merania emisií oxidu uhličitého, spotreby paliva, spotreby elektrickej energie a jazdného dosahu vozidiel poháňaných hybridnou elektrickou hnacou sústavou

218

3.1.

Profil stavu nabíjania (SOC) zásobníka elektrickej energie hybridného elektrického vozidla s externým nabíjaním (HEV OVC) v skúške typu VII

234

3.2.

Metódy merania zostatku elektrickej energie v batérii HEV OVC a NOVC

235

3.3.

Metóda merania elektrického jazdného dosahu vozidiel poháňaných len elektrickou hnacou sústavou alebo hybridnou elektrickou hnacou sústavou a jazdného dosahu vozidiel OVC poháňaných hybridnou elektrickou hnacou sústavou

236

1   Úvod

| 1.1 | V tejto prílohe sú stanovené požiadavky, pokiaľ ide o energetickú účinnosť vozidiel kategórie L, a to najmä so zreteľom na merania emisií CO2, spotreby paliva alebo energie, ako aj elektrický jazdný dosah vozidla. |
| --- | --- |

1.1

V tejto prílohe sú stanovené požiadavky, pokiaľ ide o energetickú účinnosť vozidiel kategórie L, a to najmä so zreteľom na merania emisií CO2, spotreby paliva alebo energie, ako aj elektrický jazdný dosah vozidla.

| 1.2 | Požiadavky stanovené v tejto prílohe sa uplatňujú na tieto skúšky vozidiel kategórie L vybavených príslušnými konfiguráciami hnacej sústavy:






  a) | meranie emisií oxidu uhličitého (CO2) a spotreby paliva, meranie spotreby elektrickej energie a elektrického jazdného dojazdu vozidiel kategórie L poháňaných len spaľovacím motorom alebo hybridnou elektrickou hnacou sústavou; |
| --- | --- | --- |

1.2

Požiadavky stanovené v tejto prílohe sa uplatňujú na tieto skúšky vozidiel kategórie L vybavených príslušnými konfiguráciami hnacej sústavy:

a)

meranie emisií oxidu uhličitého (CO2) a spotreby paliva, meranie spotreby elektrickej energie a elektrického jazdného dojazdu vozidiel kategórie L poháňaných len spaľovacím motorom alebo hybridnou elektrickou hnacou sústavou;

| b) | meranie spotreby elektrickej energie a elektrického jazdného dojazdu vozidiel kategórie L poháňaných len elektrickou hnacou sústavou. |
| --- | --- |

b)

meranie spotreby elektrickej energie a elektrického jazdného dojazdu vozidiel kategórie L poháňaných len elektrickou hnacou sústavou.

2   Špecifikácie a skúšky

2.1   Všeobecne

Komponenty, ktoré môžu ovplyvniť emisie CO2 a spotrebu paliva alebo elektrickej energie, sa navrhnú, skonštruujú a zmontujú tak, aby vozidlo pri bežnom používaní aj napriek vibráciám, ktorým môže byť vystavené, spĺňalo ustanovenia tejto prílohy. Skúšobné vozidlo(-á) musí(-ia) byť riadne udržiavané a používané.

2.2   Opis skúšok vozidiel poháňaných len spaľovacím motorom

| 2.2.1 | Emisie CO2 a spotreba paliva sa merajú podľa skúšobného postupu opísaného v doplnku 1. Vozidlá, ktoré nedosahujú akceleráciu a maximálne hodnoty rýchlosti požadované v skúšobnom cykle, sa prevádzkujú s úplne stlačeným akcelerátorom dovtedy, kým znova nedosiahnu požadovanú prevádzkovú krivku. Odchýlky od skúšobného cyklu sa zaznamenajú v skúšobnom protokole. Skúšobné vozidlo je riadne udržiavané a používané. |
| --- | --- |

2.2.1

Emisie CO2 a spotreba paliva sa merajú podľa skúšobného postupu opísaného v doplnku 1. Vozidlá, ktoré nedosahujú akceleráciu a maximálne hodnoty rýchlosti požadované v skúšobnom cykle, sa prevádzkujú s úplne stlačeným akcelerátorom dovtedy, kým znova nedosiahnu požadovanú prevádzkovú krivku. Odchýlky od skúšobného cyklu sa zaznamenajú v skúšobnom protokole. Skúšobné vozidlo je riadne udržiavané a používané.

| 2.2.2 | Pokiaľ ide o emisie CO2, výsledky skúšky sa vyjadrujú v gramoch na kilometer (g/km) a zaokrúhlené na najbližšie celé číslo. |
| --- | --- |

2.2.2

Pokiaľ ide o emisie CO2, výsledky skúšky sa vyjadrujú v gramoch na kilometer (g/km) a zaokrúhlené na najbližšie celé číslo.

| 2.2.3 | Hodnoty spotreby paliva sa vyjadrujú v litroch na 100 km v prípade benzínu, LPG, etanolu (E85) a motorovej nafty, alebo v kg a m3 na 100 km v prípade vodíka, NG/biometánu a H2NG. Hodnoty sa vypočítajú podľa bodu 1.4.3 prílohy II metódou rovnováhy uhlíka s použitím nameraných emisií CO2 a ostatných uhlíkových emisií (CO a HC). Výsledky sa zaokrúhľujú na jedno desatinné miesto. |
| --- | --- |

2.2.3

Hodnoty spotreby paliva sa vyjadrujú v litroch na 100 km v prípade benzínu, LPG, etanolu (E85) a motorovej nafty, alebo v kg a m3 na 100 km v prípade vodíka, NG/biometánu a H2NG. Hodnoty sa vypočítajú podľa bodu 1.4.3 prílohy II metódou rovnováhy uhlíka s použitím nameraných emisií CO2 a ostatných uhlíkových emisií (CO a HC). Výsledky sa zaokrúhľujú na jedno desatinné miesto.

| 2.2.4 | Na skúšanie sa používajú príslušné referenčné palivá uvedené v doplnku 2 k prílohe II.
  Pokiaľ ide o LPG, NG/biometán a H2NG, použitým referenčným palivom je palivo, ktoré vyberie výrobca na meranie pohonných vlastností v súlade s prílohou X. Vybrané palivo sa uvádza v skúšobnom protokole podľa šablóny uvedenej v článku 32 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 168/2013.
  Na účely výpočtu uvedeného v bode 2.2.3 sa spotreba paliva vyjadruje vo vhodných jednotkách a používajú sa tieto charakteristiky paliva:






  a) | hustota: meraná na skúšobnom palive podľa normy ISO 3675:1998 alebo ekvivalentnou metódou. Pokiaľ ide o benzín a motorovú naftu, použije sa hustota nameraná pri 288,2 K (15 °C) a 101,3 kPa; pokiaľ ide o LPG, zemný plyn, H2NG a vodík, použije sa referenčná hustota takto: | 0,538 kg/liter pre LPG; |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.4

Na skúšanie sa používajú príslušné referenčné palivá uvedené v doplnku 2 k prílohe II.

Pokiaľ ide o LPG, NG/biometán a H2NG, použitým referenčným palivom je palivo, ktoré vyberie výrobca na meranie pohonných vlastností v súlade s prílohou X. Vybrané palivo sa uvádza v skúšobnom protokole podľa šablóny uvedenej v článku 32 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 168/2013.

Na účely výpočtu uvedeného v bode 2.2.3 sa spotreba paliva vyjadruje vo vhodných jednotkách a používajú sa tieto charakteristiky paliva:

a)

hustota: meraná na skúšobnom palive podľa normy ISO 3675:1998 alebo ekvivalentnou metódou. Pokiaľ ide o benzín a motorovú naftu, použije sa hustota nameraná pri 288,2 K (15 °C) a 101,3 kPa; pokiaľ ide o LPG, zemný plyn, H2NG a vodík, použije sa referenčná hustota takto:

0,538 kg/liter pre LPG;

| | 0,654 kg/m3 pre NG (1)/bioplyn;

  Rovnica 7-1:




  pre H2NG (kde A je množstvo NG/biometánu v zmesi H2NG vyjadrené v % objemu H2NG); |
| --- | --- |

0,654 kg/m3 pre NG (1)/bioplyn;

Rovnica 7-1:

Formula

pre H2NG (kde A je množstvo NG/biometánu v zmesi H2NG vyjadrené v % objemu H2NG);

| | 0,084 kg/m3 pre vodík |
| --- | --- |

0,084 kg/m3 pre vodík

| b) | pomer uhlíka k vodíku: používajú sa pevné hodnoty takto: | C1:1,89O0,016 pre benzín E5; |
| --- | --- | --- |

b)

pomer uhlíka k vodíku: používajú sa pevné hodnoty takto:

C1:1,89O0,016 pre benzín E5;

| | C1:1,86O0,005 pre motorovú naftu; |
| --- | --- |

C1:1,86O0,005 pre motorovú naftu;

| | C1:2525 pre LPG (skvapalnený ropný plyn); |
| --- | --- |

C1:2525 pre LPG (skvapalnený ropný plyn);

| | C1:4 pre NG (zemný plyn) a biometán; |
| --- | --- |

C1:4 pre NG (zemný plyn) a biometán;

| | C1:2,74O0,385 pre etanol (E85). |
| --- | --- |

C1:2,74O0,385 pre etanol (E85).

2.3   Opis skúšok vozidiel poháňaných len elektrickou hnacou sústavou

| 2.3.1 | Technická služba poverená vykonaním skúšok vykoná meranie spotreby elektrickej energie podľa metódy a skúšobného cyklu opísaných v doplnku 6 k prílohe II. |
| --- | --- |

2.3.1

Technická služba poverená vykonaním skúšok vykoná meranie spotreby elektrickej energie podľa metódy a skúšobného cyklu opísaných v doplnku 6 k prílohe II.

| 2.3.2 | Technická služba poverená vykonaním skúšok vykoná meranie elektrického jazdného dosahu vozidla podľa metódy opísanej v doplnku 3.3. |
| --- | --- |

2.3.2

Technická služba poverená vykonaním skúšok vykoná meranie elektrického jazdného dosahu vozidla podľa metódy opísanej v doplnku 3.3.

| 2.3.2.1 | Elektrický jazdný dosah nameraný touto metódou je jediný, ktorý sa uvádza v propagačných materiáloch. |
| --- | --- |

2.3.2.1

Elektrický jazdný dosah nameraný touto metódou je jediný, ktorý sa uvádza v propagačných materiáloch.

| 2.3.2.2 | Zo skúšky elektrického jazdného dosahu sú vyňaté pedálové vozidlá kategórie L1e uvedené v článku 2 ods. 94. |
| --- | --- |

2.3.2.2

Zo skúšky elektrického jazdného dosahu sú vyňaté pedálové vozidlá kategórie L1e uvedené v článku 2 ods. 94.

| 2.3.3 | Spotreba elektrickej energie je vyjadrená vo watthodinách na kilometer (Wh/km) a elektrický jazdný dosah v kilometroch; obe hodnoty sa zaokrúhľujú na najbližšie celé číslo. |
| --- | --- |

2.3.3

Spotreba elektrickej energie je vyjadrená vo watthodinách na kilometer (Wh/km) a elektrický jazdný dosah v kilometroch; obe hodnoty sa zaokrúhľujú na najbližšie celé číslo.

2.4   Opis skúšok vozidiel poháňaných len hybridnou elektrickou hnacou sústavou

| 2.4.1 | Technická služba poverená vykonaním skúšok vykoná meranie emisií CO2 a spotreby elektrickej energie podľa skúšobnej metódy opísanej v doplnku 3. |
| --- | --- |

2.4.1

Technická služba poverená vykonaním skúšok vykoná meranie emisií CO2 a spotreby elektrickej energie podľa skúšobnej metódy opísanej v doplnku 3.

| 2.4.2 | Výsledky skúšky emisií CO2 musia byť vyjadrené v gramoch na kilometer (g/km) a zaokrúhlené na najbližšie celé číslo. |
| --- | --- |

2.4.2

Výsledky skúšky emisií CO2 musia byť vyjadrené v gramoch na kilometer (g/km) a zaokrúhlené na najbližšie celé číslo.

| 2.4.3 | Spotreba paliva vyjadrená v litroch na 100 km (v prípade benzínu, LPG, etanolu (E85) a motorovej nafty) alebo v kg a m3 na 100 km (v prípade NG/biometánu, H2NG a vodíka) sa vypočíta podľa bodu 1.4.3 prílohy II metódou rovnováhy uhlíka s použitím nameraných emisií CO2 a ostatných uhlíkových emisií (CO a HC). Výsledky sa zaokrúhľujú na prvé desatinné miesto. |
| --- | --- |

2.4.3

Spotreba paliva vyjadrená v litroch na 100 km (v prípade benzínu, LPG, etanolu (E85) a motorovej nafty) alebo v kg a m3 na 100 km (v prípade NG/biometánu, H2NG a vodíka) sa vypočíta podľa bodu 1.4.3 prílohy II metódou rovnováhy uhlíka s použitím nameraných emisií CO2 a ostatných uhlíkových emisií (CO a HC). Výsledky sa zaokrúhľujú na prvé desatinné miesto.

| 2.4.4 | Na účel výpočtu uvedeného v bode 2.4.3 sa uplatňujú predpisy a referenčné hodnoty uvedené v bode 2.2.4. |
| --- | --- |

2.4.4

Na účel výpočtu uvedeného v bode 2.4.3 sa uplatňujú predpisy a referenčné hodnoty uvedené v bode 2.2.4.

| 2.4.5 | V príslušných prípadoch sa spotreba elektrickej energie vyjadruje vo watthodinách na kilometer (Wh/km) zaokrúhlených na najbližšie celé číslo. |
| --- | --- |

2.4.5

V príslušných prípadoch sa spotreba elektrickej energie vyjadruje vo watthodinách na kilometer (Wh/km) zaokrúhlených na najbližšie celé číslo.

| 2.4.6 | Technická služba poverená vykonaním skúšok vykoná meranie elektrického jazdného dosahu vozidla podľa metódy opísanej v doplnku 3.3 k tejto prílohe. Výsledok sa vyjadruje v kilometroch a zaokrúhľuje na najbližšie celé číslo.
  Elektrický jazdný dosah nameraný touto metódou je jediný, ktorý sa uvádza v propagačných materiáloch a používa na výpočty v doplnku 3. |
| --- | --- |

2.4.6

Technická služba poverená vykonaním skúšok vykoná meranie elektrického jazdného dosahu vozidla podľa metódy opísanej v doplnku 3.3 k tejto prílohe. Výsledok sa vyjadruje v kilometroch a zaokrúhľuje na najbližšie celé číslo.

Elektrický jazdný dosah nameraný touto metódou je jediný, ktorý sa uvádza v propagačných materiáloch a používa na výpočty v doplnku 3.

2.5   Interpretácia výsledkov skúšky

| 2.5.1 | Hodnota CO2 alebo hodnota spotreby elektrickej energie prijatá ako hodnota pre typové schválenie je hodnota vyhlásená výrobcom, ak neprekračuje o viac ako 4 % hodnotu nameranú technickou službou. Nameraná hodnota môže byť nižšia bez akýchkoľvek obmedzení.
  V prípade vozidiel poháňaných len spaľovacím motorom, ktoré sú vybavené systémami periodickej regenerácie definovanými v článku 2 ods. 16, sa výsledky vynásobia faktorom Ki získaným z doplnku 13 k prílohe II pred porovnaním s vyhlásenou hodnotou. |
| --- | --- |

2.5.1

Hodnota CO2 alebo hodnota spotreby elektrickej energie prijatá ako hodnota pre typové schválenie je hodnota vyhlásená výrobcom, ak neprekračuje o viac ako 4 % hodnotu nameranú technickou službou. Nameraná hodnota môže byť nižšia bez akýchkoľvek obmedzení.

V prípade vozidiel poháňaných len spaľovacím motorom, ktoré sú vybavené systémami periodickej regenerácie definovanými v článku 2 ods. 16, sa výsledky vynásobia faktorom Ki získaným z doplnku 13 k prílohe II pred porovnaním s vyhlásenou hodnotou.

| 2.5.2 | Ak nameraná hodnota emisií CO2 alebo spotreby elektrickej energie presahuje hodnoty emisií CO2 alebo spotreby elektrickej energie vyhlásené výrobcom o viac ako 4 %, vykoná sa na tom istom vozidle druhá skúška.
  Ak priemer výsledkov dvoch skúšok nepresahuje výrobcom udanú hodnotu o viac ako 4 %, hodnota vyhlásená výrobcom sa považuje za hodnotu stanovenú na účely typového schválenia. |
| --- | --- |

2.5.2

Ak nameraná hodnota emisií CO2 alebo spotreby elektrickej energie presahuje hodnoty emisií CO2 alebo spotreby elektrickej energie vyhlásené výrobcom o viac ako 4 %, vykoná sa na tom istom vozidle druhá skúška.

Ak priemer výsledkov dvoch skúšok nepresahuje výrobcom udanú hodnotu o viac ako 4 %, hodnota vyhlásená výrobcom sa považuje za hodnotu stanovenú na účely typového schválenia.

| 2.5.3 | Ak v prípade vykonania ďalšej skúšky hodnota stále prekračuje vyhlásenú hodnotu o viac ako 4 %, na tom istom vozidle sa vykoná záverečná skúška. Priemer výsledkov troch skúšok sa považuje za hodnotu stanovenú na účely typového schválenia. |
| --- | --- |

2.5.3

Ak v prípade vykonania ďalšej skúšky hodnota stále prekračuje vyhlásenú hodnotu o viac ako 4 %, na tom istom vozidle sa vykoná záverečná skúška. Priemer výsledkov troch skúšok sa považuje za hodnotu stanovenú na účely typového schválenia.

3   Zmena a rozšírenie typového schválenia

| 3.1. | Pri všetkých schválených typoch schvaľovací orgán, ktorý daný typ schváli, musí byť informovaný o každej jeho zmene. Schvaľovací orgán môže buď:






  3.1.1 | usúdiť, že vykonané zmeny pravdepodobne nebudú mať výrazne negatívny vplyv na emisie CO2 a hodnoty spotreby paliva alebo elektrickej energie a že pôvodné schválenie environmentálnych vlastností bude platné pre zmenený typ vozidla, pokiaľ ide o environmentálne vlastnosti; alebo |
| --- | --- | --- |

3.1.

Pri všetkých schválených typoch schvaľovací orgán, ktorý daný typ schváli, musí byť informovaný o každej jeho zmene. Schvaľovací orgán môže buď:

3.1.1

usúdiť, že vykonané zmeny pravdepodobne nebudú mať výrazne negatívny vplyv na emisie CO2 a hodnoty spotreby paliva alebo elektrickej energie a že pôvodné schválenie environmentálnych vlastností bude platné pre zmenený typ vozidla, pokiaľ ide o environmentálne vlastnosti; alebo

| 3.1.2 | požadovať od technickej služby poverenej vykonávaním skúšok v súlade s bodom 4 ďalší skúšobný protokol. |
| --- | --- |

3.1.2

požadovať od technickej služby poverenej vykonávaním skúšok v súlade s bodom 4 ďalší skúšobný protokol.

| 3.2 | Potvrdenie alebo rozšírenie schválenia s uvedením zmien sa oznamuje postupom uvedeným v článku 35 nariadenia (EÚ) č. 168/2013. |
| --- | --- |

3.2

Potvrdenie alebo rozšírenie schválenia s uvedením zmien sa oznamuje postupom uvedeným v článku 35 nariadenia (EÚ) č. 168/2013.

| 3.3 | Schvaľovací orgán, ktorý udeľuje rozšírenie schválenia, pridelí tomuto rozšíreniu sériové číslo podľa postupu uvedeného v článku 35 nariadenia (EÚ) č. 168/2013. |
| --- | --- |

3.3

Schvaľovací orgán, ktorý udeľuje rozšírenie schválenia, pridelí tomuto rozšíreniu sériové číslo podľa postupu uvedeného v článku 35 nariadenia (EÚ) č. 168/2013.

4   Podmienky rozšírenia typového schválenia environmentálnych vlastností vozidla

4.1   Vozidlá poháňané len spaľovacím motorom, okrem vozidiel vybavených systémom regulácie emisií s periodickou regeneráciou

Typové schválenie možno rozšíriť na vozidlá vyrábané rovnakým výrobcom, ktoré sú rovnakého typu alebo odlišného typu, so zreteľom na tieto charakteristiky uvedené v doplnku 1 za predpokladu, že emisie CO2 namerané technickou službou nepresahujú hodnotu pre typové schválenie o viac ako 4 %:

| 4.1.1 | referenčná hmotnosť; |
| --- | --- |

4.1.1

referenčná hmotnosť;

| 4.1.2 | maximálna prípustná hmotnosť; |
| --- | --- |

4.1.2

maximálna prípustná hmotnosť;

| 4.1.3 | typ karosérie; |
| --- | --- |

4.1.3

typ karosérie;

| 4.1.4 | celkové prevodové pomery; |
| --- | --- |

4.1.4

celkové prevodové pomery;

| 4.1.5 | vybavenie motora a príslušenstvo; |
| --- | --- |

4.1.5

vybavenie motora a príslušenstvo;

| 4.1.6 | otáčky motora na kilometer s najvyšším zaradeným prevodovým stupňom s presnosťou +/– 5 %. |
| --- | --- |

4.1.6

otáčky motora na kilometer s najvyšším zaradeným prevodovým stupňom s presnosťou +/– 5 %.

4.2   Vozidlá poháňané len spaľovacím motorom a vybavené systémom regulácie emisií s periodickou regeneráciou

Typové schválenie možno rozšíriť na vozidlá vyrábané rovnakým výrobcom, ktoré sú rovnakého typu alebo odlišného typu, so zreteľom na charakteristiky uvedené v doplnku 1, ako sa uvádza v bodoch 4.1.1 až 4.1.6, bez prekročenia charakteristík radu motorov uvedených v prílohe XI za predpokladu, že emisie CO2 namerané technickou službou nepresahujú hodnotu pre typové schválenie o viac ako 4 %, ak sa uplatňuje rovnaký faktor Ki.

Typové schválenie možno rozšíriť aj na vozidlá rovnakého typu, ale s odlišným faktorom Ki za predpokladu, že korigovaná hodnota CO2 nameraná technickou službou nepresahuje hodnotu pre typové schválenie o viac ako 4 %.

4.3   Vozidlá poháňané len elektrickou hnacou sústavou

Rozšírenia možno udeliť na základe dohody so schvaľovacím orgánom.

4.4.   Vozidlá poháňané hybridnou elektrickou hnacou sústavou

Typové schválenie možno rozšíriť na vozidlá rovnakého typu alebo odlišného typu so zreteľom na tieto charakteristiky uvedené v doplnku 3 za predpokladu, že emisie CO2 a spotreba elektrickej energie namerané technickou službou nepresahujú hodnotu pre typové schválenie o viac ako 4 %:

| 4.4.1 | referenčná hmotnosť; |
| --- | --- |

4.4.1

referenčná hmotnosť;

| 4.4.2 | maximálna prípustná hmotnosť; |
| --- | --- |

4.4.2

maximálna prípustná hmotnosť;

| 4.4.3 | typ karosérie; |
| --- | --- |

4.4.3

typ karosérie;

| 4.4.4 | typ a počet pohonných batérií. Ak je namontovaných viac batérií, napríklad na rozšírenie extrapolácie rozsahu merania, za dostatočnú sa považuje základná konfigurácia, ktorá zohľadňuje kapacitu a spôsob zapojenia batérií (paralelne, nie sériovo). |
| --- | --- |

4.4.4

typ a počet pohonných batérií. Ak je namontovaných viac batérií, napríklad na rozšírenie extrapolácie rozsahu merania, za dostatočnú sa považuje základná konfigurácia, ktorá zohľadňuje kapacitu a spôsob zapojenia batérií (paralelne, nie sériovo).

4.5   Ak sa zmenia akékoľvek iné charakteristiky, rozšírenie možno udeliť po dohode so schvaľovacím orgánom.

5   Osobitné ustanovenia

Vozidlá vyrábané v budúcnosti s novými energeticky účinnými technológiami môžu byť predmetom doplnkových skúšobných programov, ktoré sa upresnia neskôr. Toto skúšanie umožní výrobcom preukázať výhody týchto technológií.

---

(1)  Stredná hodnota referenčných palív G20 and G23 pri teplote 288,2 K (15 °C).

Doplnok 1

Metóda merania emisií oxidu uhličitého a spotreby paliva vozidiel poháňaných len spaľovacím motorom

1   Špecifikácia skúšky

1.1   Emisie oxidu uhličitého (CO2) a spotreba paliva vozidiel poháňaných len spaľovacím motorom sa určujú podľa postupu pre skúšku typu I v prílohe II platného v čase schvaľovania vozidla.

1.2   Okrem výsledkov emisií CO2 a spotreby paliva pre celú skúšku typu I sa emisie CO2 a spotreba paliva určujú samostatne aj pre časti 1, 2 a prípadne 3 pomocou príslušného postupu pre skúšku typu I platného v čase schvaľovania vozidla v súlade s bodom 1.1 prílohy IV k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013.

1.3   Okrem podmienok uvedených v prílohe II platných v čase schvaľovania vozidla sa uplatňujú aj tieto podmienky:

| 1.3.1 | Počas skúšky sa smie používať iba vybavenie potrebné na prevádzku vozidla. Ak je k dispozícii ručne ovládané zariadenie na reguláciu teploty vzduchu nasávaného do motora, musí sa nachádzať v polohe predpísanej výrobcom pre teplotu okolia, pri ktorej sa skúška vykonáva. Vo všeobecnosti musia byť v prevádzke prídavné zariadenia potrebné pre bežnú prevádzku vozidla. |
| --- | --- |

1.3.1

Počas skúšky sa smie používať iba vybavenie potrebné na prevádzku vozidla. Ak je k dispozícii ručne ovládané zariadenie na reguláciu teploty vzduchu nasávaného do motora, musí sa nachádzať v polohe predpísanej výrobcom pre teplotu okolia, pri ktorej sa skúška vykonáva. Vo všeobecnosti musia byť v prevádzke prídavné zariadenia potrebné pre bežnú prevádzku vozidla.

| 1.3.2 | Ak je teplota ventilátora chladiča regulovaná, musí byť nastavená na bežné prevádzkové podmienky. Systém vykurovania kabíny, ak existuje, sa vypne rovnako ako aj každý klimatizačný systém, ale kompresor týchto systémov musí fungovať normálne. |
| --- | --- |

1.3.2

Ak je teplota ventilátora chladiča regulovaná, musí byť nastavená na bežné prevádzkové podmienky. Systém vykurovania kabíny, ak existuje, sa vypne rovnako ako aj každý klimatizačný systém, ale kompresor týchto systémov musí fungovať normálne.

| 1.3.3 | Ak je namontované plniace dúchadlo, počas skúšky musí byť v bežnom prevádzkovom stave. |
| --- | --- |

1.3.3

Ak je namontované plniace dúchadlo, počas skúšky musí byť v bežnom prevádzkovom stave.

| 1.3.4 | Všetky mazivá musia byť odporúčané výrobcom vozidla a špecifikované v skúšobnom protokole. |
| --- | --- |

1.3.4

Všetky mazivá musia byť odporúčané výrobcom vozidla a špecifikované v skúšobnom protokole.

| 1.3.5 | Vyberú sa najširšie pneumatiky s výnimkou prípadov, kde existujú viac ako tri veľkosti pneumatík, kedy sa vyberie druhý najširší typ. Tlaky sa uvedú v skúšobnom protokole. |
| --- | --- |

1.3.5

Vyberú sa najširšie pneumatiky s výnimkou prípadov, kde existujú viac ako tri veľkosti pneumatík, kedy sa vyberie druhý najširší typ. Tlaky sa uvedú v skúšobnom protokole.

1.4   Výpočet hodnôt CO2 a spotreby paliva

| 1.4.1 | Hmotnostné emisie CO2 vyjadrené v g/km sa vypočítajú z meraní vykonaných v súlade s ustanoveniami bodu 6 prílohy II. |
| --- | --- |

1.4.1

Hmotnostné emisie CO2 vyjadrené v g/km sa vypočítajú z meraní vykonaných v súlade s ustanoveniami bodu 6 prílohy II.

| 1.4.1.1 | Pre tento výpočet sa predpokladá, že hustota CO2 je QCO2
   = 1,964 g/l. |
| --- | --- |

1.4.1.1

Pre tento výpočet sa predpokladá, že hustota CO2 je QCO2
   = 1,964 g/l.

| 1.4.2 | Hodnoty spotreby paliva sa vypočítajú z meraní emisií uhľovodíkov, oxidu uhoľnatého a oxidu uhličitého vykonaných v súlade s ustanoveniami bodu 6 prílohy II platnými v čase schvaľovania vozidla. |
| --- | --- |

1.4.2

Hodnoty spotreby paliva sa vypočítajú z meraní emisií uhľovodíkov, oxidu uhoľnatého a oxidu uhličitého vykonaných v súlade s ustanoveniami bodu 6 prílohy II platnými v čase schvaľovania vozidla.

| 1.4.3 | Spotreba paliva (FC) vyjadrená v litroch na 100 km (v prípade benzínu, LPG, etanolu (E85) a motorovej nafty) alebo v kg na 100 km (v prípade vozidla na alternatívne palivo poháňaného NG/biometánom, H2NG alebo vodíkom) sa vypočíta pomocou týchto vzorcov:






  1.4.3.1 | v prípade vozidiel so zážihovým motorom poháňaným benzínom (E5):
  Rovnica Ap 1-1:

  ; |
| --- | --- | --- |

1.4.3

Spotreba paliva (FC) vyjadrená v litroch na 100 km (v prípade benzínu, LPG, etanolu (E85) a motorovej nafty) alebo v kg na 100 km (v prípade vozidla na alternatívne palivo poháňaného NG/biometánom, H2NG alebo vodíkom) sa vypočíta pomocou týchto vzorcov:

1.4.3.1

v prípade vozidiel so zážihovým motorom poháňaným benzínom (E5):

Formula;

| 1.4.3.2 | v prípade vozidiel so zážihovým motorom poháňaným LPG:
  Rovnica Ap 1-2:

  ;
  Ak sa zloženie paliva použitého na skúšku líši od zloženia predpokladaného pre výpočet normalizovanej spotreby, na žiadosť výrobcu možno použiť korekčný faktor (cf) takto:
  Rovnica Ap 1-3:

  ;
  Korekčný faktor sa určuje takto:
  Rovnica Ap 1-4:

  ;
  kde:
  nactual= skutočný pomer H/C použitého paliva; |
| --- | --- |

1.4.3.2

v prípade vozidiel so zážihovým motorom poháňaným LPG:

Formula;

Ak sa zloženie paliva použitého na skúšku líši od zloženia predpokladaného pre výpočet normalizovanej spotreby, na žiadosť výrobcu možno použiť korekčný faktor (cf) takto:

Formula;

Korekčný faktor sa určuje takto:

Formula;

kde:

nactual= skutočný pomer H/C použitého paliva;

| 1.4.3.3 | v prípade vozidiel so zážihovým motorom poháňaným zemným plynom/biometánom:
  Rovnica Ap 1-5:

  v m3; |
| --- | --- |

1.4.3.3

v prípade vozidiel so zážihovým motorom poháňaným zemným plynom/biometánom:

Formula v m3;

| 1.4.3.4 | v prípade vozidiel so zážihovým motorom poháňaným H2NG:
  Rovnica Ap 1-6:

  v m3; |
| --- | --- |

1.4.3.4

v prípade vozidiel so zážihovým motorom poháňaným H2NG:

Formula v m3;

| 1.4.3.5 | v prípade vozidiel poháňaných plynným vodíkom:
  Rovnica Ap 1-7:

  V prípade vozidiel poháňaných plynným alebo kvapalným vodíkom môže výrobca s predchádzajúcim súhlasom schvaľovacieho orgánu alternatívne vybrať buď vzorec:
  Rovnica Ap 1-8:

  alebo metódu zodpovedajúcu štandardným protokolom, ako je SAE J2572; |
| --- | --- |

1.4.3.5

v prípade vozidiel poháňaných plynným vodíkom:

V prípade vozidiel poháňaných plynným alebo kvapalným vodíkom môže výrobca s predchádzajúcim súhlasom schvaľovacieho orgánu alternatívne vybrať buď vzorec:

alebo metódu zodpovedajúcu štandardným protokolom, ako je SAE J2572;

| 1.4.3.6 | v prípade vozidiel so vznetovým motorom poháňaným motorovou naftou (B5):
  Rovnica Ap 1-9:

  ; |
| --- | --- |

1.4.3.6

v prípade vozidiel so vznetovým motorom poháňaným motorovou naftou (B5):

Formula;

| 1.4.3.7 | v prípade vozidiel so zážihovým motorom poháňaným etanolom (E85):
  Rovnica Ap 1-10:

  . |
| --- | --- |

1.4.3.7

v prípade vozidiel so zážihovým motorom poháňaným etanolom (E85):

Formula.

| 4.4.1 | V týchto vzorcoch:







  FC | = | spotreba paliva v litroch na 100 km v prípade benzínu, etanolu, LPG, motorovej nafty alebo bionafty, v m3 na 100 km (v prípade zemného plynu a H2NG, alebo v kg na 100 km v prípade vodíka. |
| --- | --- | --- | --- |
| HC | = | namerané emisie uhľovodíkov v mg/km |
| CO | = | namerané emisie oxidu uhoľnatého v mg/km |
| CO2 | = | namerané emisie oxidu uhoľnatého v g/km |
| H2O | = | namerané emisie vody (H2O) v g/km |
| H2 | = | namerané emisie vodíka (H2) v g/km |
| A | = | množstvo NG/biometánu v zmesi H2NG vyjadrené v % objemu |
| D | = | hustota skúšobného paliva. |

4.4.1

V týchto vzorcoch:

FC

=

spotreba paliva v litroch na 100 km v prípade benzínu, etanolu, LPG, motorovej nafty alebo bionafty, v m3 na 100 km (v prípade zemného plynu a H2NG, alebo v kg na 100 km v prípade vodíka.

HC

=

namerané emisie uhľovodíkov v mg/km

CO

=

namerané emisie oxidu uhoľnatého v mg/km

CO2

=

namerané emisie oxidu uhoľnatého v g/km

H2O

=

namerané emisie vody (H2O) v g/km

H2

=

namerané emisie vodíka (H2) v g/km

A

=

množstvo NG/biometánu v zmesi H2NG vyjadrené v % objemu

D

=

hustota skúšobného paliva.

V prípade plynných palív je D hustota pri okolitej teplote 15 °C a okolitom tlaku 101,3 kPa:

| d | = | teoretická vzdialenosť, ktorú prejde skúšané vozidlo v skúške typu 1 v km |
| --- | --- | --- |
| p1 | = | tlak v nádrži s plynným palivom pred začatím prevádzkového cyklu v Pa |
| p2 | = | tlak v nádrži s plynným palivom po skončení prevádzkového cyklu v Pa |
| T1 | = | teplota v nádrži s plynným palivom pred začatím prevádzkového cyklu v K |
| T2 | = | teplota v nádrži s plynným palivom po skončení prevádzkového cyklu v K |
| Z1 | = | faktor stlačiteľnosti plynného paliva pri p1
  a T1 |
| Z2 | = | faktor stlačiteľnosti plynného paliva pri p2
  a T2 |
| V | = | vnútorný objem nádrže na plynné palivo v m3 |

d

=

teoretická vzdialenosť, ktorú prejde skúšané vozidlo v skúške typu 1 v km

p1

=

tlak v nádrži s plynným palivom pred začatím prevádzkového cyklu v Pa

p2

=

tlak v nádrži s plynným palivom po skončení prevádzkového cyklu v Pa

T1

=

teplota v nádrži s plynným palivom pred začatím prevádzkového cyklu v K

T2

=

teplota v nádrži s plynným palivom po skončení prevádzkového cyklu v K

Z1

=

faktor stlačiteľnosti plynného paliva pri p1
  a T1

Z2

=

faktor stlačiteľnosti plynného paliva pri p2
  a T2

V

=

vnútorný objem nádrže na plynné palivo v m3

Faktor stlačiteľnosti sa zisťuje z tejto tabuľky:

Tabuľka Ap 1-1

Faktor stlačiteľnosti Zx plynného paliva

| T(k) \ p(bar) | 5 | 100 | 200 | 300 | 400 | 500 | 600 | 700 | 800 | 900 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 33 | 0,8589 | 10,508 | 18,854 | 26,477 | 33,652 | 40,509 | 47,119 | 53,519 | 59,730 | 65,759 |
| 53 | 0,9651 | 0,9221 | 14,158 | 18,906 | 23,384 | 27,646 | 31,739 | 35,697 | 39,541 | 43,287 |
| 73 | 0,9888 | 0,9911 | 12,779 | 16,038 | 19,225 | 22,292 | 25,247 | 28,104 | 30,877 | 33,577 |
| 93 | 0,9970 | 10,422 | 12,334 | 14,696 | 17,107 | 19,472 | 21,771 | 24,003 | 26,172 | 28,286 |
| 113 | 10,004 | 10,659 | 12,131 | 13,951 | 15,860 | 17,764 | 19,633 | 21,458 | 23,239 | 24,978 |
| 133 | 10,019 | 10,757 | 11,990 | 13,471 | 15,039 | 16,623 | 18,190 | 19,730 | 21,238 | 22,714 |
| 153 | 10,026 | 10,788 | 11,868 | 13,123 | 14,453 | 15,804 | 17,150 | 18,479 | 19,785 | 21,067 |
| 173 | 10,029 | 10,785 | 11,757 | 12,851 | 14,006 | 15,183 | 16,361 | 17,528 | 18,679 | 19,811 |
| 193 | 10,030 | 10,765 | 11,653 | 12,628 | 13,651 | 14,693 | 15,739 | 16,779 | 17,807 | 18,820 |
| 213 | 10,028 | 10,705 | 11,468 | 12,276 | 13,111 | 13,962 | 14,817 | 15,669 | 16,515 | 17,352 |
| 233 | 10,035 | 10,712 | 11,475 | 12,282 | 13,118 | 13,968 | 14,823 | 15,675 | 16,521 | 17,358 |
| 248 | 10,034 | 10,687 | 11,413 | 12,173 | 12,956 | 13,752 | 14,552 | 15,350 | 16,143 | 16,929 |
| 263 | 10,033 | 10,663 | 11,355 | 12,073 | 12,811 | 13,559 | 14,311 | 15,062 | 15,808 | 16,548 |
| 278 | 10,032 | 10,640 | 11,300 | 11,982 | 12,679 | 13,385 | 14,094 | 14,803 | 15,508 | 16,207 |
| 293 | 10,031 | 10,617 | 11,249 | 11,897 | 12,558 | 13,227 | 13,899 | 14,570 | 15,237 | 15,900 |
| 308 | 10,030 | 10,595 | 11,201 | 11,819 | 12,448 | 13,083 | 13,721 | 14,358 | 14,992 | 15,623 |
| 323 | 10,029 | 10,574 | 11,156 | 11,747 | 12,347 | 12,952 | 13,559 | 14,165 | 14,769 | 15,370 |
| 338 | 10,028 | 10,554 | 11,113 | 11,680 | 12,253 | 12,830 | 13,410 | 13,988 | 14,565 | 15,138 |
| 353 | 10,027 | 10,535 | 11,073 | 11,617 | 12,166 | 12,718 | 13,272 | 13,826 | 14,377 | 14,926 |

T(k) \ p(bar)

5

100

200

300

400

500

600

700

800

900

33

0,8589

10,508

18,854

26,477

33,652

40,509

47,119

53,519

59,730

65,759

53

0,9651

0,9221

14,158

18,906

23,384

27,646

31,739

35,697

39,541

43,287

73

0,9888

0,9911

12,779

16,038

19,225

22,292

25,247

28,104

30,877

33,577

93

0,9970

10,422

12,334

14,696

17,107

19,472

21,771

24,003

26,172

28,286

113

10,004

10,659

12,131

13,951

15,860

17,764

19,633

21,458

23,239

24,978

133

10,019

10,757

11,990

13,471

15,039

16,623

18,190

19,730

21,238

22,714

153

10,026

10,788

11,868

13,123

14,453

15,804

17,150

18,479

19,785

21,067

173

10,029

10,785

11,757

12,851

14,006

15,183

16,361

17,528

18,679

19,811

193

10,030

10,765

11,653

12,628

13,651

14,693

15,739

16,779

17,807

18,820

213

10,028

10,705

11,468

12,276

13,111

13,962

14,817

15,669

16,515

17,352

233

10,035

10,712

11,475

12,282

13,118

13,968

14,823

15,675

16,521

17,358

248

10,034

10,687

11,413

12,173

12,956

13,752

14,552

15,350

16,143

16,929

263

10,033

10,663

11,355

12,073

12,811

13,559

14,311

15,062

15,808

16,548

278

10,032

10,640

11,300

11,982

12,679

13,385

14,094

14,803

15,508

16,207

293

10,031

10,617

11,249

11,897

12,558

13,227

13,899

14,570

15,237

15,900

308

10,030

10,595

11,201

11,819

12,448

13,083

13,721

14,358

14,992

15,623

323

10,029

10,574

11,156

11,747

12,347

12,952

13,559

14,165

14,769

15,370

338

10,028

10,554

11,113

11,680

12,253

12,830

13,410

13,988

14,565

15,138

353

10,027

10,535

11,073

11,617

12,166

12,718

13,272

13,826

14,377

14,926

Doplnok 2

Metóda merania spotreby elektrickej energie vozidiel poháňaných len elektrickou hnacou sústavou

1   Postupnosť skúšky

| 1.1 | Spotreba elektrickej energie čisto elektrických vozidiel sa určuje podľa postupu pre skúšku typu I v prílohe II platnej v čase schvaľovania vozidla. Na tento účel sa čisto elektrické vozidlo klasifikuje podľa jeho maximálne dosiahnuteľnej konštrukčnej rýchlosti.
  Ak má vozidlo niekoľko jazdných režimov voliteľných vodičom, vodič vyberie jazdný režim, ktorý najlepšie zodpovedá cieľovej krivke. |
| --- | --- |

1.1

Spotreba elektrickej energie čisto elektrických vozidiel sa určuje podľa postupu pre skúšku typu I v prílohe II platnej v čase schvaľovania vozidla. Na tento účel sa čisto elektrické vozidlo klasifikuje podľa jeho maximálne dosiahnuteľnej konštrukčnej rýchlosti.

Ak má vozidlo niekoľko jazdných režimov voliteľných vodičom, vodič vyberie jazdný režim, ktorý najlepšie zodpovedá cieľovej krivke.

2   Skúšobná metóda

2.1   Princíp

Na meranie spotreby elektrickej energie vyjadrenej v Wh/km sa použije táto skúšobná metóda:

Tabuľka Ap 2-1

Parametre, jednotky a presnosť merania

| Parameter | Jednotky | Presnosť | Rozlíšenie |
| --- | --- | --- | --- |
| Čas | s | 0,1 s | 0,1 s |
| Vzdialenosť | m | ± 0,1 % | 1 m |
| Teplota | K | ± 1 K | 1 K |
| Rýchlosť | km/h | ± 1 % | 0,2 km/h. |
| Hmotnosť | kg | ± 0,5 % | 1 kg |
| Energia | Wh | ± 0,2 % | Trieda 0,2 s
  podľa
  IEC (1) 687 |

Parameter

Jednotky

Presnosť

Rozlíšenie

Čas

s

0,1 s

0,1 s

Vzdialenosť

m

± 0,1 %

1 m

Teplota

K

± 1 K

1 K

Rýchlosť

km/h

± 1 %

0,2 km/h.

Hmotnosť

kg

± 0,5 %

1 kg

Energia

Wh

± 0,2 %

Trieda 0,2 s

podľa

IEC (1) 687

2.3   Skúšobné vozidlo

2.3.1   Stav vozidla

2.3.1.1   Pneumatiky vozidla musia byť nahustené na tlak udaný výrobcom vozidla pre pneumatiky pri teplote okolia.

2.3.1.2   Viskozita olejov pre mechanické pohyblivé časti musí zodpovedať špecifikáciám výrobcu vozidla.

2.3.1.3   Osvetľovacie, signalizačné a pomocné zariadenia musia byť vypnuté s výnimkou tých, ktoré sa vyžadujú na skúšku a bežnú dennú prevádzku vozidla.

2.3.1.4   Všetky systémy zásobníkov energie na iné ako trakčné účely (elektrické, hydraulické, pneumatické atď.) musia byť nabité na svoju maximálnu úroveň udanú výrobcom.

2.3.1.5   Ak sú batérie v prevádzke pri teplote vyššej ako je teplota okolia, vodič použije postup odporúčaný výrobcom vozidla, aby udržal teplotu batérie v bežnom prevádzkovom rozsahu.

Výrobca musí byť v takom postavení, aby mohol dokázať, že systém tepelnej regulácie batérie nie je nefunkčný ani obmedzený.

2.3.1.6   Vozidlo musí za sedem dní pred skúškou najazdiť aspoň 300 km s batériami nainštalovanými na skúšku.

2.3.2   Klasifikácia čisto elektrického skúšobného vozidla v cykle skúšky typu I

Na meranie spotreby elektrickej energie v skúšobnom cykle typu I musí byť skúšobné vozidlo klasifikované len podľa prahov maximálnej dosiahnuteľnej konštrukčnej rýchlosti vozidla uvedených v bode 4.3 prílohy II.

2.4   Prevádzkový režim

Všetky skúšky sa vykonávajú pri teplote od 293,2 K do 303,2 K (20 °C až 30 °C).

Skúšobná metóda zahŕňa tieto kroky:

| a) | počiatočné nabíjanie batérie; |
| --- | --- |

a)

počiatočné nabíjanie batérie;

| b) | dve jazdy príslušného skúšobného cyklu typu I; |
| --- | --- |

b)

dve jazdy príslušného skúšobného cyklu typu I;

| c) | nabíjanie batérie; |
| --- | --- |

c)

nabíjanie batérie;

| d) | výpočet spotreby elektrickej energie. |
| --- | --- |

d)

výpočet spotreby elektrickej energie.

Ak sa vozidlo medzi jednotlivými krokmi presúva, musí byť na ďalšiu skúšobnú plochu odtlačené (bez regeneračného dobíjania).

2.4.1   Počiatočné nabíjanie batérie

Nabíjanie batérie sa skladá z týchto postupov:

2.4.1.1   Vybíjanie batérie

Batéria sa vybíja za jazdy vozidla (na skúšobnej dráhe, na vozidlovom dynamometri atď.) konštantnou rýchlosťou 70 % ± 5 % maximálnej konštrukčnej rýchlosti vozidla určenej podľa skúšobného postupu v doplnku 1 k prílohe X.

Vybíjanie sa zastaví:

| a) | keď vozidlo nie je schopné jazdiť pri 65 % maximálnej tridsaťminútovej rýchlosti, alebo |
| --- | --- |

a)

keď vozidlo nie je schopné jazdiť pri 65 % maximálnej tridsaťminútovej rýchlosti, alebo

| b) | keď štandardné palubné prístroje naznačujú, že vozidlo by malo zastaviť, alebo |
| --- | --- |

b)

keď štandardné palubné prístroje naznačujú, že vozidlo by malo zastaviť, alebo

| c) | po 100 km. |
| --- | --- |

c)

po 100 km.

Odchylne, ak výrobca môže technickej službe preukázať k spokojnosti schvaľovacieho orgánu, že vozidlo fyzicky nie je schopné dosiahnuť tridsaťminútovú rýchlosť, môže sa namiesto nej použiť najvyššia pätnásťminútová rýchlosť.

2.4.1.2   Vykonanie bežného nočného nabíjania

Batéria sa nabíja podľa tohto postupu:

2.4.1.2.1   Postup bežného nočného nabíjania

Nabíjanie sa vykonáva:

| a) | palubnou nabíjačkou, ak je namontovaná; |
| --- | --- |

a)

palubnou nabíjačkou, ak je namontovaná;

| b) | externou nabíjačkou odporúčanou výrobcom, pričom nabíjanie sa vykonáva spôsobom predpísaným pre bežné nabíjanie; |
| --- | --- |

b)

externou nabíjačkou odporúčanou výrobcom, pričom nabíjanie sa vykonáva spôsobom predpísaným pre bežné nabíjanie;

| c) | pri teplote okolia od 293,2 K do 303,2 K (20 °C až 30 °C). |
| --- | --- |

c)

pri teplote okolia od 293,2 K do 303,2 K (20 °C až 30 °C).

Tento postup vylučuje všetky druhy špeciálneho nabíjania, ktoré by sa mohli automaticky alebo ručne aktivovať, napr. vyrovnávacie nabíjanie alebo servisné nabíjanie.

Výrobca vozidla musí vyhlásiť, že počas skúšky nedošlo k žiadnemu špeciálnemu postupu nabíjania.

2.4.1.2.2   Kritériá ukončenia nabíjania

Kritériá ukončenia nabíjania zodpovedajú času nabíjania 12 hodín okrem prípadov, keď štandardné palubné prístroje jasne naznačujú, že batéria ešte nie je úplne nabitá, kedy:

Rovnica Ap 2-1:

Formula

2.4.1.2.3   Úplne nabitá batéria

Pohonné batérie sa považujú za úplne nabité, keď boli nabíjané podľa postupu nočného nabíjania až do splnenia kritérií úplného nabitia.

2.4.2   Vykonanie skúšobného cyklu typu I a meranie vzdialenosti

Zaznamená sa koniec času nabíjania t0 (odpojenie).

Vozidlový dynamometer sa nastaví spôsobom uvedeným v bode 4.5.6 prílohy II.

Príslušný skúšobný cyklus typu I, ktorý sa začne do štyroch hodín od t0, sa odjazdí na vozidlovom dynamometri dvakrát, a potom sa zaznamená prejdená vzdialenosť v km (Dtest). Ak môže výrobca schvaľovaciemu orgánu preukázať, že vozidlo fyzicky nemôže dvakrát prejsť vzdialenosť skúšky typu I, skúšobný cyklus sa vykoná raz, pričom po ňom nasleduj čiastková druhá skúšobná jazda. Druhú skúšku možno zastaviť, ak sa dosiahol minimálny stav nabitia batérie pohonu, ako je uvedené v doplnku 3.1.

2.4.3   Nabíjanie batérie

Skúšobné vozidlo sa pripojí do elektrickej siete do 30 minút od druhej jazdy príslušného skúšobného cyklu typu I.

Vozidlo sa nabíja postupom bežného nočného nabíjania v bode 2.4.1.2.

Energia E dodávaná zo siete a čas nabíjania sa merajú zariadením na meranie energie zapojeným medzi sieťovou zásuvkou a vozidlovou nabíjačkou.

Nabíjanie sa zastaví 24 hodín po skončení predchádzajúceho času nabíjania (t0).

Poznámka:

V prípade výpadku prúdu v sieti sa 24-hodinový čas môže predĺžiť v súlade s trvaním výpadku. Platnosť nabíjania prediskutuje výrobca vozidla s technickými službami schvaľovacieho laboratória k spokojnosti schvaľovacieho orgánu.

2.4.4   Výpočet spotreby elektrickej energie

Energia E vo Wh a čas nabíjania sa zaznamenajú v skúšobnom protokole.

Spotreba elektrickej energie c sa určuje pomocou vzorca:

Rovnica Ap 2-2:

Formula (vyjadrená vo Wh/km a zaokrúhlená na najbližšie celé číslo)

kde Dtest je vzdialenosť prejdená počas skúšky (v km).

---

(1)  International Electrotechnical Commission – Medzinárodná elektrotechnická komisia.

Doplnok 3

Metóda merania emisií oxidu uhličitého, spotreby paliva, spotreby elektrickej energie a elektrického jazdného dosahu vozidiel poháňaných hybridnou elektrickou hnacou sústavou

1   Úvod

1.1   V tomto doplnku sú uvedené osobitné ustanovenia o typovom schvaľovaní hybridných elektrických vozidiel kategórie L (HEV), pokiaľ ide o meranie emisií oxidu uhličitého, spotreby paliva, spotreby elektrickej energie a elektrického jazdného dosahu.

1.2   Všeobecným princípom skúšok typu VII je, že vozidlá HEV sa skúšajú podľa špecifikovaných skúšobných cyklov typu I a požiadaviek, a najmä podľa doplnku 6 k prílohe II, okrem prípadov zmenených týmto doplnkom.

1.3   HEV OVC (externe nabíjateľné) sa skúšajú za podmienok A a B.

V skúšobnom protokole sa uvádzajú výsledky skúšok za podmienok A a B a vážený priemer uvedený v bode 3.

1.4   Jazdné cykly a body radenia

| 1.4.1 | Používa sa jazdný cyklus uvedený v prílohe VI k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013 a doplnku 6 k prílohe II k tomuto nariadeniu platnom v čase schvaľovania vozidla vrátane bodov radenia uvedených v bode 4.5.5 prílohy II. |
| --- | --- |

1.4.1

Používa sa jazdný cyklus uvedený v prílohe VI k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013 a doplnku 6 k prílohe II k tomuto nariadeniu platnom v čase schvaľovania vozidla vrátane bodov radenia uvedených v bode 4.5.5 prílohy II.

| 1.4.4 | Pokiaľ ide o kondicionovanie vozidla, používa sa kombinácia jazdných cyklov v doplnku 6 k prílohe II platnom v čase schvaľovania vozidla, ako sa stanovuje v tomto doplnku. |
| --- | --- |

1.4.4

Pokiaľ ide o kondicionovanie vozidla, používa sa kombinácia jazdných cyklov v doplnku 6 k prílohe II platnom v čase schvaľovania vozidla, ako sa stanovuje v tomto doplnku.

2   Kategórie hybridných elektrických vozidiel (HEV)

Tabuľka Ap 3-1

| Nabíjanie vozidla | Nabíjanie mimo vozidla (1) (OVC) | Nabíjanie vo vozidle (2) (NOVC) |
| --- | --- | --- |
| Prepínač prevádzkového režimu | nie | áno | nie | áno |

Nabíjanie vozidla

Nabíjanie mimo vozidla (1) (OVC)

Nabíjanie vo vozidle (2) (NOVC)

Prepínač prevádzkového režimu

nie

áno

nie

áno

3   HEV OVC (externe nabíjateľné) bez prepínača prevádzkového režimu

3.1.   Vykonajú sa dve skúšky typu I za týchto podmienok:

| a) | podmienka A: skúška sa vykonáva s úplne nabitým zásobníkom elektrickej energie; |
| --- | --- |

a)

podmienka A: skúška sa vykonáva s úplne nabitým zásobníkom elektrickej energie;

| b) | podmienka B: skúška sa vykonáva s minimálne nabitým zásobníkom elektrickej energie (maximálna voľná kapacita). |
| --- | --- |

b)

podmienka B: skúška sa vykonáva s minimálne nabitým zásobníkom elektrickej energie (maximálna voľná kapacita).

Profil stavu nabíjania (SOC) zásobníka elektrickej energie v rôznych etapách skúšky je uvedený v doplnku 3.1.

3.2   Podmienka A

3.2.1   Postup sa začína vybíjaním zásobníka elektrickej energie vozidla v súlade s bodom 3.2.1.1:

3.2.1.1   Vybíjanie zásobníka elektrickej energie

Zásobník elektrickej energie vozidla sa vybíja za jazdy (na skúšobnej dráhe, na vozidlovom dynamometri atď.) za ktorejkoľvek z týchto podmienok:

| — | konštantnou rýchlosťou 50 km/h až do naštartovania motora používajúceho palivo, |
| --- | --- |

—

konštantnou rýchlosťou 50 km/h až do naštartovania motora používajúceho palivo,

| — | ak vozidlo nemôže dosiahnuť konštantnú rýchlosť 50 km/h bez naštartovania motora používajúceho palivo, rýchlosť sa znižuje dovtedy, kým vozidlo nemôže jazdiť nižšou konštantnou rýchlosťou, pri ktorej motor nenaštartuje, počas stanoveného času alebo na stanovenú vzdialenosť (ktoré určí technická služba a výrobca), |
| --- | --- |

—

ak vozidlo nemôže dosiahnuť konštantnú rýchlosť 50 km/h bez naštartovania motora používajúceho palivo, rýchlosť sa znižuje dovtedy, kým vozidlo nemôže jazdiť nižšou konštantnou rýchlosťou, pri ktorej motor nenaštartuje, počas stanoveného času alebo na stanovenú vzdialenosť (ktoré určí technická služba a výrobca),

| — | v súlade s odporúčaním výrobcu. |
| --- | --- |

—

v súlade s odporúčaním výrobcu.

Motor používajúci palivo sa musí zastaviť do 10 sekúnd po automatickom naštartovaní.

3.2.2   Kondicionovanie vozidla

3.2.2.1   Skúšobné vozidlo sa predkondicionuje vykonaním príslušného skúšobného cyklu typu I v kombinácii s príslušným radením uvedeným v bode 4.5.5 prílohy II.

3.2.2.2   Po tomto predkondicionovaní a pred skúšaním sa vozidlo ponechá v miestnosti, v ktorej zostáva teplota relatívne konštantná v rozmedzí od 293,2 K do 303,2 K (20 °C až 30 °C). Toto kondicionovanie sa vykonáva aspoň šesť hodín a pokračuje dovtedy, kým teplota motorového oleja a chladiacej kvapaliny, ak existuje, nie je rovnaká ako teplota miestnosti s toleranciou ± 2 K a zásobník elektrickej energie nie je plne nabitý v dôsledku nabíjania predpísaného v bode 3.2.2.4.

3.2.2.3   Počas úpravy teploty sa zásobník elektrickej energie nabíja v súlade s postupom bežného nočného nabíjania opísaným v bode 3.2.2.4.

3.2.2.4   Vykonanie bežného nočného nabíjania

Zásobník elektrickej energie sa nabíja týmto postupom:

3.2.2.4.1   Postup bežného nočného nabíjania

Nabíjanie sa vykonáva takto:

| a) | palubnou nabíjačkou, ak je namontovaná alebo |
| --- | --- |

a)

palubnou nabíjačkou, ak je namontovaná alebo

| b) | externou nabíjačkou odporúčanou výrobcom, pričom nabíjanie sa vykonáva spôsobom predpísaným pre bežné nabíjanie a |
| --- | --- |

b)

externou nabíjačkou odporúčanou výrobcom, pričom nabíjanie sa vykonáva spôsobom predpísaným pre bežné nabíjanie a

| c) | pri teplote okolia v rozmedzí od 20 °C do 30 °C. Tento postup vylučuje všetky druhy špeciálneho nabíjania, ktoré by sa mohli automaticky alebo ručne aktivovať, napr. vyrovnávacie nabíjanie alebo servisné nabíjanie. Výrobca musí vyhlásiť, že počas skúšky nedošlo k žiadnemu špeciálnemu postupu nabíjania. |
| --- | --- |

c)

pri teplote okolia v rozmedzí od 20 °C do 30 °C. Tento postup vylučuje všetky druhy špeciálneho nabíjania, ktoré by sa mohli automaticky alebo ručne aktivovať, napr. vyrovnávacie nabíjanie alebo servisné nabíjanie. Výrobca musí vyhlásiť, že počas skúšky nedošlo k žiadnemu špeciálnemu postupu nabíjania.

3.2.2.4.2   Kritériá ukončenia nabíjania

Kritériá ukončenia nabíjania zodpovedajú času nabíjania 12 hodín okrem prípadov, keď štandardné palubné prístroje jasne naznačujú, že zásobník elektrickej energie ešte nie je úplne nabitý, kedy:

Rovnica Ap 3-1:

Formula

3.2.3   Skúšobný postup

3.2.3.1   Vozidlo sa naštartuje prostriedkami, ktoré má vodič bežne k dispozícii. Prvý cyklus sa začína súbežne so začatím postupu štartovania vozidla.

3.2.3.2   Možno použiť skúšobné postupy vymedzené buď v bode 3.2.3.2.1 alebo v bode 3.2.3.2.2.

3.2.3.2.1   Odber vzoriek sa začína pred naštartovaním vozidla alebo súbežne so začatím postupu štartovania vozidla a končí sa dokončením záverečnej fázy voľnobehu príslušného skúšobného cyklu typu I (koniec odberu vzoriek).

3.2.3.2.2   Odber vzoriek sa začína pred naštartovaním vozidla alebo súbežne so začatím postupu štartovania vozidla a pokračuje sériou opakovaných skúšobných cyklov. Končí sa dokončením príslušného jazdného cyklu typu I, počas ktorého zásobník elektrickej energie dosiahne stav minimálneho nabitia v súlade s postupom uvedeným ďalej (koniec odberu vzoriek).

| 3.2.3.2.2.1 | Elektrická bilancia Q (Ah) sa meria v každom kombinovanom cykle postupom uvedeným v doplnku 3.2 a slúži na stanovenie momentu, kedy batéria dosiahla stav minimálneho nabitia. |
| --- | --- |

3.2.3.2.2.1

Elektrická bilancia Q (Ah) sa meria v každom kombinovanom cykle postupom uvedeným v doplnku 3.2 a slúži na stanovenie momentu, kedy batéria dosiahla stav minimálneho nabitia.

| 3.2.3.2.2.2 | Stav minimálneho nabitia batérie sa v kombinovanom cykle N považuje za dosiahnutý, ak elektrická bilancia nameraná počas kombinovaného cyklu N + 1 nie je vyššia než 3 % vybitia vyjadrené ako percento menovitej kapacity batérie (v Ah) v stave maximálneho nabitia udaného výrobcom. Na žiadosť výrobcu sa môžu vykonať dodatočné skúšobné cykly, ktorých výsledky sa zahrnú do výpočtov uvedených v bodoch 3.2.3.5 a 3.4 za predpokladu, že elektrická bilancia pri každom ďalšom skúšobnom cykle vykazuje nižšie vybitie batérie ako v predchádzajúcom cykle. |
| --- | --- |

3.2.3.2.2.2

Stav minimálneho nabitia batérie sa v kombinovanom cykle N považuje za dosiahnutý, ak elektrická bilancia nameraná počas kombinovaného cyklu N + 1 nie je vyššia než 3 % vybitia vyjadrené ako percento menovitej kapacity batérie (v Ah) v stave maximálneho nabitia udaného výrobcom. Na žiadosť výrobcu sa môžu vykonať dodatočné skúšobné cykly, ktorých výsledky sa zahrnú do výpočtov uvedených v bodoch 3.2.3.5 a 3.4 za predpokladu, že elektrická bilancia pri každom ďalšom skúšobnom cykle vykazuje nižšie vybitie batérie ako v predchádzajúcom cykle.

| 3.2.3.2.2.3 | Medzi jednotlivými dvojicami cyklov je povolené zahrievanie v trvaní najviac 10 minút. Elektrická hnacia sústava môže byť v tomto čase vypnutá. |
| --- | --- |

3.2.3.2.2.3

Medzi jednotlivými dvojicami cyklov je povolené zahrievanie v trvaní najviac 10 minút. Elektrická hnacia sústava môže byť v tomto čase vypnutá.

3.2.3.3   Vozidlo jazdí podľa príslušného jazdného cyklu typu I a predpisov o radení prevodových stupňov v prílohe II.

3.2.3.4   Výfukové emisie vozidla sa analyzujú podľa ustanovení prílohy II platných v čase schvaľovania vozidla.

3.2.3.5   Výsledky emisií CO2 [m1 ( g) a spotreby paliva c1 (l)] zo skúšobného(-ých) cyklu(-ov) za podmienky A sa zaznamenajú. Parametre m1 a c1 sú súčtom výsledkov N kombinovaných cyklov.

Rovnica Ap 3-2:

Formula

Rovnica Ap 3-3:

Formula

3.2.4   Zásobník elektrickej energie sa musí nabiť do 30 minút od ukončenia cyklu podľa bodu 3.2.2.4. Energia e1 (Wh) dodávaná zo siete sa meria zariadením na meranie energie zapojeným medzi sieťovou zásuvkou a vozidlovou nabíjačkou.

3.2.5   Spotreba elektrickej energie za podmienky A je e1 (Wh).

3.3   Podmienka B

3.3.1   Kondicionovanie vozidla

3.3.1.1   Zásobník elektrickej energie vozidla sa vybije v súlade s bodom 3.2.1.1. Na žiadosť výrobcu sa kondicionovanie v súlade s bodom 3.2.2.1 môže vykonať pred vybitím zásobníka elektrickej energie.

3.3.1.2   Pred skúškou sa vozidlo umiestni do miestnosti s relatívne konštantnou teplotou v rozmedzí od 293,2 K do 303,2 K (20 °C až 30 °C). Toto kondicionovanie sa vykonáva aspoň šesť hodín a pokračuje dovtedy, kým teplota motorového oleja a chladiacej kvapaliny, ak existuje, nie je v rozmedzí ± 2 K teploty miestnosti.

3.3.2   Skúšobný postup

3.3.2.1   Vozidlo sa naštartuje prostriedkami, ktoré má vodič bežne k dispozícii. Prvý cyklus sa začína súbežne so začatím postupu štartovania vozidla.

3.3.2.2   Odber vzoriek sa začína pred naštartovaním vozidla alebo súbežne so začatím postupu štartovania vozidla a končí sa dokončením záverečnej fázy voľnobehu príslušného skúšobného cyklu typu I (koniec odberu vzoriek).

3.3.2.3   Skúšobné vozidlo jazdí podľa príslušného jazdného cyklu typu I a predpisov o radení prevodových stupňov uvedených v doplnku 6 k prílohe II.

3.3.2.4   Výfukové emisie vozidla sa analyzujú podľa ustanovení prílohy II.

3.3.2.5   Výsledky skúšky za podmienky B sa zaznamenajú [m2(g) a c2 (l)].

3.3.3   Zásobník elektrickej energie sa musí nabiť do 30 minút od ukončenia cyklu v súlade s bodom 3.2.2.4.

Energia e2 (Wh) dodávaná zo siete sa meria zariadením na meranie energie zapojeným medzi sieťovou zásuvkou a vozidlovou nabíjačkou.

3.3.4   Zásobník elektrickej energie vozidla sa vybije v súlade s bodom 3.2.1.1.

3.3.5   Zásobník elektrickej energie sa musí nabiť do 30 minút od vybitia v súlade s bodom 3.2.2.4.

Energia e3 (Wh) dodávaná zo siete sa meria zariadením na meranie energie zapojeným medzi sieťovou zásuvkou a vozidlovou nabíjačkou.

3.3.6   Spotreba elektrickej energie e4 (Wh) za podmienky B je:

Rovnica Ap 3-4:

Formula

3.4   Výsledky skúšok

3.4.1   Hodnoty CO2 sú:

Rovnica Ap 3-5:

Formula and

Rovnica Ap 3-6:

Formula (mg/km)

kde

| Dtest1 a Dtest2 | = | skutočné vzdialenosti prejdené v skúškach vykonaných za podmienok A (bod 3.2) a B (bod 3.3) a |
| --- | --- | --- |
| m1 a m2 | = | výsledky skúšok určené v bodoch 3.2.3.5 a 3.3.2.5. |

Dtest1 a Dtest2

=

skutočné vzdialenosti prejdené v skúškach vykonaných za podmienok A (bod 3.2) a B (bod 3.3) a

m1 a m2

=

výsledky skúšok určené v bodoch 3.2.3.5 a 3.3.2.5.

3.4.2.1.   3.4.2.1 Pri skúšaní v súlade s bodom 3.2.3.2.1:

Vážené hodnoty CO2 sa vypočítajú takto:

Rovnica Ap 3-7:

Formula

kde:

| M | = | hmotnosť emisií CO2 v gramoch na kilometer, |
| --- | --- | --- |
| M1 | = | hmotnosť emisií CO2 v gramoch na kilometer s úplne nabitým zásobníkom elektrickej energie, |
| M2 | = | hmotnosť emisií CO2 v gramoch na kilometer so zásobníkom elektrickej energie v stave minimálneho nabitia (maximálna voľná kapacita), |
| De | = | elektrický jazdný dosah vozidla určený na základe postupu opísaného v doplnku 3.3, pričom výrobca musí poskytnúť prostriedky na vykonanie merania s vozidlom jazdiacim v čisto elektrickom režime, |
| Dav | = | priemerná vzdialenosť medzi dvoma nabíjačkami batérií Dav =:






  — | 4 km pre vozidlo kategórie L so zdvihovým objemom motora < 150 cm3; |

M

=

hmotnosť emisií CO2 v gramoch na kilometer,

M1

=

hmotnosť emisií CO2 v gramoch na kilometer s úplne nabitým zásobníkom elektrickej energie,

M2

=

hmotnosť emisií CO2 v gramoch na kilometer so zásobníkom elektrickej energie v stave minimálneho nabitia (maximálna voľná kapacita),

De

=

elektrický jazdný dosah vozidla určený na základe postupu opísaného v doplnku 3.3, pričom výrobca musí poskytnúť prostriedky na vykonanie merania s vozidlom jazdiacim v čisto elektrickom režime,

Dav

=

priemerná vzdialenosť medzi dvoma nabíjačkami batérií Dav =:

—

4 km pre vozidlo kategórie L so zdvihovým objemom motora < 150 cm3;

| — | 6 km pre vozidlo kategórie L so zdvihovým objemom motora ≥ 150 cm3 a vmax < 130 km/h; |
| --- | --- |

—

6 km pre vozidlo kategórie L so zdvihovým objemom motora ≥ 150 cm3 a vmax < 130 km/h;

| — | 10 km pre vozidlo kategórie L so zdvihovým objemom motora ≥ 150 cm3 a vmax ≥ 130 km/h. |
| --- | --- |

—

10 km pre vozidlo kategórie L so zdvihovým objemom motora ≥ 150 cm3 a vmax ≥ 130 km/h.

3.4.2.2   Pri skúšaní v súlade s bodom 3.2.3.2.2:

Rovnica Ap 3-8:

Formula

kde:

| M | = | hmotnosť emisií CO2 v gramoch na kilometer, |
| --- | --- | --- |
| M1 | = | hmotnosť emisií CO2 v gramoch na kilometer s úplne nabitým zásobníkom elektrickej energie, |
| M2 | = | hmotnosť emisií CO2 v gramoch na kilometer so zásobníkom elektrickej energie v stave minimálneho nabitia (maximálna voľná kapacita), |
| Dovc | = | elektrický jazdný dojazd vozidla OVC podľa postupu opísaného v doplnku 3.3, |
| Dav | = | priemerná vzdialenosť medzi dvoma nabíjačkami batérií Dav =:






  — | 4 km pre vozidlo kategórie L so zdvihovým objemom motora < 150 cm3; |

M

=

hmotnosť emisií CO2 v gramoch na kilometer,

M1

=

hmotnosť emisií CO2 v gramoch na kilometer s úplne nabitým zásobníkom elektrickej energie,

M2

=

hmotnosť emisií CO2 v gramoch na kilometer so zásobníkom elektrickej energie v stave minimálneho nabitia (maximálna voľná kapacita),

Dovc

=

elektrický jazdný dojazd vozidla OVC podľa postupu opísaného v doplnku 3.3,

Dav

=

priemerná vzdialenosť medzi dvoma nabíjačkami batérií Dav =:

—

4 km pre vozidlo kategórie L so zdvihovým objemom motora < 150 cm3;

| — | 6 km pre vozidlo kategórie L so zdvihovým objemom motora ≥ 150 cm3 a vmax < 130 km/h; |
| --- | --- |

—

6 km pre vozidlo kategórie L so zdvihovým objemom motora ≥ 150 cm3 a vmax < 130 km/h;

| — | 10 km pre vozidlo kategórie L so zdvihovým objemom motora ≥ 150 cm3 a vmax ≥ 130 km/h. |
| --- | --- |

—

10 km pre vozidlo kategórie L so zdvihovým objemom motora ≥ 150 cm3 a vmax ≥ 130 km/h.

3.4.3   Hodnoty spotreby paliva sú:

Rovnica Ap 3-9:

Formula

Rovnica Ap 3-10:

Formula (l/100 km) pre kvapalné palivá a (kg/100) km pre plynné palivo

kde:

| Dtest1 a Dtest2 | = | skutočné vzdialenosti prejdené v skúškach vykonaných za podmienok A (bod 3.2) a B (bod 3.3) a |
| --- | --- | --- |
| c1 a c2 | = | výsledky skúšok určené v bodoch 3.2.3.8 a 3.3.2.5. |

Dtest1 a Dtest2

=

skutočné vzdialenosti prejdené v skúškach vykonaných za podmienok A (bod 3.2) a B (bod 3.3) a

c1 a c2

=

výsledky skúšok určené v bodoch 3.2.3.8 a 3.3.2.5.

3.4.4   Vážené hodnoty spotreby paliva sa vypočítajú takto:

3.4.4.1   Pri skúšaní v súlade s bodom 3.1.3.2.2:

Rovnica Ap 3-11:

Formula

kde:

| C | = | spotreba paliva v l/100 km, |
| --- | --- | --- |
| C1 | = | spotreba paliva v l/100 km s úplne nabitým zásobníkom elektrickej energie, |
| C2 | = | spotreba paliva v l/100 km so zásobníkom elektrickej energie/energie v stave minimálneho nabitia (maximálna voľná kapacita), |
| De | = | elektrický jazdný dosah vozidla určený na základe postupu opísaného v doplnku 3.3, pričom výrobca musí poskytnúť prostriedky na vykonanie merania s vozidlom jazdiacim v čisto elektrickom režime, |
| Dav | = | priemerná vzdialenosť medzi dvoma nabíjačkami batérií Dav =:






  — | 4 km pre vozidlo kategórie L so zdvihovým objemom motora < 150 cm3; |

C

=

spotreba paliva v l/100 km,

C1

=

spotreba paliva v l/100 km s úplne nabitým zásobníkom elektrickej energie,

C2

=

spotreba paliva v l/100 km so zásobníkom elektrickej energie/energie v stave minimálneho nabitia (maximálna voľná kapacita),

De

=

elektrický jazdný dosah vozidla určený na základe postupu opísaného v doplnku 3.3, pričom výrobca musí poskytnúť prostriedky na vykonanie merania s vozidlom jazdiacim v čisto elektrickom režime,

Dav

=

priemerná vzdialenosť medzi dvoma nabíjačkami batérií Dav =:

—

4 km pre vozidlo kategórie L so zdvihovým objemom motora < 150 cm3;

| — | 6 km pre vozidlo kategórie L so zdvihovým objemom motora ≥ 150 cm3 a vmax < 130 km/h; |
| --- | --- |

—

6 km pre vozidlo kategórie L so zdvihovým objemom motora ≥ 150 cm3 a vmax < 130 km/h;

| — | 10 km pre vozidlo kategórie L so zdvihovým objemom motora ≥ 150 cm3 a vmax ≥ 130 km/h. |
| --- | --- |

—

10 km pre vozidlo kategórie L so zdvihovým objemom motora ≥ 150 cm3 a vmax ≥ 130 km/h.

3.4.4.2   Pri skúšaní v súlade s bodom 3.2.3.2.2:

Rovnica Ap 3-12:

Formula

kde:

| C | = | spotreba paliva v l/100 km |
| --- | --- | --- |
| C1 | = | spotreba paliva v l/100 km s úplne nabitým zásobníkom elektrickej energie, |
| C2 | = | spotreba paliva v l/100 km so zásobníkom elektrickej energie/energie v stave minimálneho nabitia (maximálna voľná kapacita), |
| Dovc | = | elektrický jazdný dosah vozidla OVC podľa postupu opísaného v doplnku 3.3, |
| Dav | = | priemerná vzdialenosť medzi dvoma nabíjačkami batérií Dav =:






  — | 4 km pre vozidlo kategórie L so zdvihovým objemom motora < 150 cm3; |

C

=

spotreba paliva v l/100 km

C1

=

spotreba paliva v l/100 km s úplne nabitým zásobníkom elektrickej energie,

C2

=

spotreba paliva v l/100 km so zásobníkom elektrickej energie/energie v stave minimálneho nabitia (maximálna voľná kapacita),

Dovc

=

elektrický jazdný dosah vozidla OVC podľa postupu opísaného v doplnku 3.3,

Dav

=

priemerná vzdialenosť medzi dvoma nabíjačkami batérií Dav =:

—

4 km pre vozidlo kategórie L so zdvihovým objemom motora < 150 cm3;

| — | 6 km pre vozidlo kategórie L so zdvihovým objemom motora ≥ 150 cm3 a vmax < 130 km/h; |
| --- | --- |

—

6 km pre vozidlo kategórie L so zdvihovým objemom motora ≥ 150 cm3 a vmax < 130 km/h;

| — | 10 km pre vozidlo kategórie L so zdvihovým objemom motora ≥ 150 cm3 a vmax ≥ 130 km/h. |
| --- | --- |

—

10 km pre vozidlo kategórie L so zdvihovým objemom motora ≥ 150 cm3 a vmax ≥ 130 km/h.

3.4.5   Hodnoty spotreby elektrickej energie sú:

Rovnica Ap 3-13:

Formula and

Rovnica Ap 3-14:

Formula (Wh/km)

kde Dtest1 a Dtest2 sú skutočné vzdialenosti prejdené v skúškach vykonaných za podmienok A (bod 3.2) a B (bod 3.3) a e1 a e4 sú určené v bodoch 3.2.5 a 3.3.6.

3.4.6   Vážené hodnoty spotreby elektrickej energie sa vypočítajú takto:

3.4.6.1   Pri skúšaní v súlade s bodom 3.1.3.2.2:

Rovnica Ap 3-15:

Formula

kde:

| E | = | spotreba elektrickej energie vo Wh/km, |
| --- | --- | --- |
| E1 | = | spotreba elektrickej energie vo Wh/km s úplne nabitým zásobníkom elektrickej energie, |
| E4 | = | spotreba elektrickej energie vo Wh/km so zásobníkom elektrickej energie v stave minimálneho nabitia (maximálna voľná kapacita), |
| De | = | elektrický jazdný dosah vozidla určený na základe postupu opísaného v doplnku 3.3, pričom výrobca musí poskytnúť prostriedky na vykonanie merania s vozidlom jazdiacim v čisto elektrickom režime, |
| Dav | = | priemerná vzdialenosť medzi dvoma nabíjačkami batérií Dav =:






  — | 4 km pre vozidlo kategórie L so zdvihovým objemom motora < 150 cm3; |

E

=

spotreba elektrickej energie vo Wh/km,

E1

=

spotreba elektrickej energie vo Wh/km s úplne nabitým zásobníkom elektrickej energie,

E4

=

spotreba elektrickej energie vo Wh/km so zásobníkom elektrickej energie v stave minimálneho nabitia (maximálna voľná kapacita),

De

=

elektrický jazdný dosah vozidla určený na základe postupu opísaného v doplnku 3.3, pričom výrobca musí poskytnúť prostriedky na vykonanie merania s vozidlom jazdiacim v čisto elektrickom režime,

Dav

=

priemerná vzdialenosť medzi dvoma nabíjačkami batérií Dav =:

—

4 km pre vozidlo kategórie L so zdvihovým objemom motora < 150 cm3;

| — | 6 km pre vozidlo kategórie L so zdvihovým objemom motora ≥ 150 cm3 a vmax < 130 km/h; |
| --- | --- |

—

6 km pre vozidlo kategórie L so zdvihovým objemom motora ≥ 150 cm3 a vmax < 130 km/h;

| — | 10 km pre vozidlo kategórie L so zdvihovým objemom motora ≥ 150 cm3 a vmax ≥ 130 km/h. |
| --- | --- |

—

10 km pre vozidlo kategórie L so zdvihovým objemom motora ≥ 150 cm3 a vmax ≥ 130 km/h.

3.4.6.2   Pri skúšaní v súlade s bodom 3.2.3.2.2:

Rovnica Ap 3-16:

Formula

kde:

| E | = | spotreba elektrickej energie vo Wh/km, |
| --- | --- | --- |
| E1 | = | spotreba elektrickej energie vo Wh/km s úplne nabitým zásobníkom elektrickej energie, |
| E4 | = | spotreba elektrickej energie vo Wh/km so zásobníkom elektrickej energie v stave minimálneho nabitia (maximálna voľná kapacita), |
| Dovc | = | elektrický jazdný dosah vozidla OVC podľa postupu opísaného v doplnku 3.3, |
| Dav | = | priemerná vzdialenosť medzi dvoma nabíjačkami batérií Dav =:






  — | 4 km pre vozidlo kategórie L so zdvihovým objemom motora < 150 cm3; |

E

=

spotreba elektrickej energie vo Wh/km,

E1

=

spotreba elektrickej energie vo Wh/km s úplne nabitým zásobníkom elektrickej energie,

E4

=

spotreba elektrickej energie vo Wh/km so zásobníkom elektrickej energie v stave minimálneho nabitia (maximálna voľná kapacita),

Dovc

=

elektrický jazdný dosah vozidla OVC podľa postupu opísaného v doplnku 3.3,

Dav

=

priemerná vzdialenosť medzi dvoma nabíjačkami batérií Dav =:

—

4 km pre vozidlo kategórie L so zdvihovým objemom motora < 150 cm3;

| — | 6 km pre vozidlo kategórie L so zdvihovým objemom motora ≥ 150 cm3 a vmax < 130 km/h; |
| --- | --- |

—

6 km pre vozidlo kategórie L so zdvihovým objemom motora ≥ 150 cm3 a vmax < 130 km/h;

| — | 10 km pre vozidlo kategórie L so zdvihovým objemom motora ≥ 150 cm3 a vmax ≥ 130 km/h. |
| --- | --- |

—

10 km pre vozidlo kategórie L so zdvihovým objemom motora ≥ 150 cm3 a vmax ≥ 130 km/h.

4   Externe nabíjateľné (OVC HEV) s prepínačom režimu prevádzky

4.1.   Vykonajú sa dve skúšky za týchto podmienok:

4.1.1   Podmienka A: skúška sa vykonáva s úplne nabitým zásobníkom elektrickej energie.

4.1.2   Podmienka B: skúška sa vykoná so zásobníkom elektrickej energie nabitým na minimálnu úroveň (maximálna voľná kapacita).

4.1.3   Prepínač prevádzkového režimu musí byť v polohe v súlade s tabuľkou Ap 11-2 v bode 3.2.1.3 doplnku 11 k prílohe II.

4.2   Podmienka A

4.2.1   Ak je elektrický jazdný dosah vozidla meraný v súlade s doplnkom 3.3 vyšší ako jeden kompletný cyklus, skúška typu I na meranie elektrickej energie sa môže vykonať v čisto elektrickom režime na žiadosť výrobcu po dohode s technickou službou a k spokojnosti schvaľovacieho orgánu. V tom prípade sa hodnoty M1 a C1 v bode 4.4 berú ako rovné 0.

4.2.2   Postup sa začína súbežne s vybíjaním zásobníka elektrickej energie vozidla, ako je opísané v bode 4.2.2.1.

| 4.2.2.1 | Zásobník elektrickej energie vozidla sa vybije jazdou s prepínačom v polohe čisto elektrického režimu (na skúšobnej dráhe, na vozidlovom dynamometri atď.) konštantnou rýchlosťou rovnajúcou sa 70 % ± 5 % maximálnej konštrukčnej rýchlosti vozidla v čisto elektrickom režime, ktorá sa určuje v súlade so skúšobným postupom na meranie maximálnej konštrukčnej rýchlosti vozidla uvedeným v doplnku 1 k prílohe X.
  Vybíjanie sa zastaví za ktorejkoľvek z týchto podmienok:






  — | keď vozidlo nie je schopné jazdiť pri 65 % maximálnej tridsaťminútovej rýchlosti, |
| --- | --- | --- |

4.2.2.1

Zásobník elektrickej energie vozidla sa vybije jazdou s prepínačom v polohe čisto elektrického režimu (na skúšobnej dráhe, na vozidlovom dynamometri atď.) konštantnou rýchlosťou rovnajúcou sa 70 % ± 5 % maximálnej konštrukčnej rýchlosti vozidla v čisto elektrickom režime, ktorá sa určuje v súlade so skúšobným postupom na meranie maximálnej konštrukčnej rýchlosti vozidla uvedeným v doplnku 1 k prílohe X.

Vybíjanie sa zastaví za ktorejkoľvek z týchto podmienok:

—

keď vozidlo nie je schopné jazdiť pri 65 % maximálnej tridsaťminútovej rýchlosti,

| — | keď štandardné palubné prístroje naznačujú, že vozidlo by malo zastaviť, |
| --- | --- |

—

keď štandardné palubné prístroje naznačujú, že vozidlo by malo zastaviť,

| — | po 100 km. |
| --- | --- |

—

po 100 km.

Ak vozidlo nie je vybavené čisto elektrickým režimom, vybitie zásobníka elektrickej energie sa dosiahne jazdou vozidla (na skúšobnej dráhe, na vozidlovom dynamometri atď.) za ktorejkoľvek z týchto podmienok:

| — | konštantnou rýchlosťou 50 km/h až do naštartovania motora používajúceho palivo, |
| --- | --- |

—

konštantnou rýchlosťou 50 km/h až do naštartovania motora používajúceho palivo,

| — | ak vozidlo nemôže dosiahnuť konštantnú rýchlosť 50 km/h bez naštartovania motora používajúceho palivo, rýchlosť sa znižuje dovtedy, kým vozidlo nemôže jazdiť nižšou konštantnou rýchlosťou, pri ktorej motor nenaštartuje, počas stanoveného času/na stanovenú vzdialenosť (ktoré určí technická služba a výrobca, |
| --- | --- |

—

ak vozidlo nemôže dosiahnuť konštantnú rýchlosť 50 km/h bez naštartovania motora používajúceho palivo, rýchlosť sa znižuje dovtedy, kým vozidlo nemôže jazdiť nižšou konštantnou rýchlosťou, pri ktorej motor nenaštartuje, počas stanoveného času/na stanovenú vzdialenosť (ktoré určí technická služba a výrobca,

| — | v súlade s odporúčaním výrobcu. |
| --- | --- |

—

v súlade s odporúčaním výrobcu.

Motor používajúci palivo sa musí zastaviť do 10 sekúnd po automatickom naštartovaní. Odchylne, ak výrobca môže technickej službe preukázať k spokojnosti schvaľovacieho orgánu, že vozidlo fyzicky nie je schopné dosiahnuť tridsaťminútovú rýchlosť, môže sa namiesto nej použiť najvyššia pätnásťminútová rýchlosť.

4.2.3   Kondicionovanie vozidla

| 4.2.3.1 | Skúšobné vozidlo sa predkondicionuje vykonaním príslušného skúšobného cyklu typu I v kombinácii s predpismi o radení uvedenými v bode 4.5.5 prílohy II. |
| --- | --- |

4.2.3.1

Skúšobné vozidlo sa predkondicionuje vykonaním príslušného skúšobného cyklu typu I v kombinácii s predpismi o radení uvedenými v bode 4.5.5 prílohy II.

| 4.2.3.2 | Po tomto predkondicionovaní a pred skúšaním sa vozidlo ponechá v miestnosti, v ktorej zostáva teplota relatívne konštantná v rozmedzí od 293,2 K do 303,2 K (20 °C až 30 °C). Toto kondicionovanie sa vykonáva aspoň šesť hodín a pokračuje dovtedy, kým teplota motorového oleja a chladiacej kvapaliny, ak existuje, nie je rovnaká ako teplota miestnosti s toleranciou ± 2 K a zásobník elektrickej energie nie je plne nabitý v dôsledku nabíjania predpísaného v bode 4.2.3.3. |
| --- | --- |

4.2.3.2

Po tomto predkondicionovaní a pred skúšaním sa vozidlo ponechá v miestnosti, v ktorej zostáva teplota relatívne konštantná v rozmedzí od 293,2 K do 303,2 K (20 °C až 30 °C). Toto kondicionovanie sa vykonáva aspoň šesť hodín a pokračuje dovtedy, kým teplota motorového oleja a chladiacej kvapaliny, ak existuje, nie je rovnaká ako teplota miestnosti s toleranciou ± 2 K a zásobník elektrickej energie nie je plne nabitý v dôsledku nabíjania predpísaného v bode 4.2.3.3.

| 4.2.3.3 | Počas úpravy teploty sa zásobník elektrickej energie nabíja postupom bežného nočného nabíjania podľa bodu 3.2.2.4. |
| --- | --- |

4.2.3.3

Počas úpravy teploty sa zásobník elektrickej energie nabíja postupom bežného nočného nabíjania podľa bodu 3.2.2.4.

4.2.4   Skúšobný postup

| 4.2.4.1 | Vozidlo sa naštartuje prostriedkami, ktoré má vodič bežne k dispozícii. Prvý cyklus sa začína súbežne so začatím postupu štartovania vozidla. |
| --- | --- |

4.2.4.1

Vozidlo sa naštartuje prostriedkami, ktoré má vodič bežne k dispozícii. Prvý cyklus sa začína súbežne so začatím postupu štartovania vozidla.

| 4.2.4.2 | Možno použiť skúšobné postupy vymedzené buď v bode 4.2.4.2.1 alebo 4.2.4.2.2.






  4.2.4.2.1 | Odber vzoriek sa začína pred naštartovaním vozidla alebo súbežne so začatím postupu štartovania vozidla a končí sa dokončením záverečnej fázy voľnobehu príslušného skúšobného cyklu typu I (ukončenie odberu vzoriek). |
| --- | --- | --- |

4.2.4.2

Možno použiť skúšobné postupy vymedzené buď v bode 4.2.4.2.1 alebo 4.2.4.2.2.

4.2.4.2.1

Odber vzoriek sa začína pred naštartovaním vozidla alebo súbežne so začatím postupu štartovania vozidla a končí sa dokončením záverečnej fázy voľnobehu príslušného skúšobného cyklu typu I (ukončenie odberu vzoriek).

| 4.2.4.2.2 | Odber vzoriek sa začína pred naštartovaním vozidla alebo súbežne so začatím postupu štartovania vozidla a pokračuje sériou opakovaných skúšobných cyklov. Končí sa dokončením príslušného jazdného cyklu typu I, počas ktorého zásobník elektrickej energie dosiahne stav minimálneho nabitia v súlade s postupom uvedeným ďalej (koniec odberu vzoriek):






  4.2.4.2.2.1 | elektrická bilancia Q (Ah) sa meria v každom kombinovanom cykle postupom uvedeným v doplnku 3.2 a slúži na stanovenie momentu, kedy batéria dosiahla stav minimálneho nabitia; |
| --- | --- | --- |

4.2.4.2.2

Odber vzoriek sa začína pred naštartovaním vozidla alebo súbežne so začatím postupu štartovania vozidla a pokračuje sériou opakovaných skúšobných cyklov. Končí sa dokončením príslušného jazdného cyklu typu I, počas ktorého zásobník elektrickej energie dosiahne stav minimálneho nabitia v súlade s postupom uvedeným ďalej (koniec odberu vzoriek):

4.2.4.2.2.1

elektrická bilancia Q (Ah) sa meria v každom kombinovanom cykle postupom uvedeným v doplnku 3.2 a slúži na stanovenie momentu, kedy batéria dosiahla stav minimálneho nabitia;

| 4.2.4.2.2.2 | stav minimálneho nabitia batérie sa v kombinovanom cykle N považuje za dosiahnutý, ak elektrická bilancia nameraná počas kombinovaného cyklu N + 1 nie je vyššia než 3 % vybitia vyjadrené ako percento menovitej kapacity batérie (v Ah) v stave maximálneho nabitia udaného výrobcom. Na žiadosť výrobcu sa môžu vykonať dodatočné skúšobné cykly, ktorých výsledky sa zahrnú do výpočtov uvedených v bodoch 4.2.4.5 a 3.2.4.3 za predpokladu, že elektrická bilancia pri každom ďalšom skúšobnom cykle vykazuje nižšie vybitie batérie ako v predchádzajúcom cykle; |
| --- | --- |

4.2.4.2.2.2

stav minimálneho nabitia batérie sa v kombinovanom cykle N považuje za dosiahnutý, ak elektrická bilancia nameraná počas kombinovaného cyklu N + 1 nie je vyššia než 3 % vybitia vyjadrené ako percento menovitej kapacity batérie (v Ah) v stave maximálneho nabitia udaného výrobcom. Na žiadosť výrobcu sa môžu vykonať dodatočné skúšobné cykly, ktorých výsledky sa zahrnú do výpočtov uvedených v bodoch 4.2.4.5 a 3.2.4.3 za predpokladu, že elektrická bilancia pri každom ďalšom skúšobnom cykle vykazuje nižšie vybitie batérie ako v predchádzajúcom cykle;

| 4.2.4.2.2.3 | medzi jednotlivými dvojicami cyklov je povolené zahrievanie v trvaní najviac 10 minút. Elektrická hnacia sústava môže byť v tomto čase vypnutá. |
| --- | --- |

4.2.4.2.2.3

medzi jednotlivými dvojicami cyklov je povolené zahrievanie v trvaní najviac 10 minút. Elektrická hnacia sústava môže byť v tomto čase vypnutá.

| 4.2.4.3 | Vozidlo jazdí podľa príslušného jazdného cyklu a predpisov o radení prevodových stupňov uvedených v doplnku 9 k prílohe II. |
| --- | --- |

4.2.4.3

Vozidlo jazdí podľa príslušného jazdného cyklu a predpisov o radení prevodových stupňov uvedených v doplnku 9 k prílohe II.

| 4.2.4.4 | Vykoná sa analýza výfukových plynov podľa prílohy II platnej v čase typového schválenia vozidla. |
| --- | --- |

4.2.4.4

Vykoná sa analýza výfukových plynov podľa prílohy II platnej v čase typového schválenia vozidla.

| 4.2.4.5 | Výsledky emisií CO2 [ m1 (g) a spotreby paliva c1 (l)] zo skúšobného cyklu za podmienky A sa zaznamenajú. V prípade skúšania v súlade s bodom 4.2.4.2.1 sú m1 a c1 výsledkami jedného kombinovaného cyklu. V prípade skúšania v súlade s bodom 4.2.4.2.2 sú m1 a c1 súčtami výsledkov N kombinovaných cyklov:

  Rovnica Ap 3-17:


  Rovnica Ap 3-18: |
| --- | --- |

4.2.4.5

Výsledky emisií CO2 [ m1 (g) a spotreby paliva c1 (l)] zo skúšobného cyklu za podmienky A sa zaznamenajú. V prípade skúšania v súlade s bodom 4.2.4.2.1 sú m1 a c1 výsledkami jedného kombinovaného cyklu. V prípade skúšania v súlade s bodom 4.2.4.2.2 sú m1 a c1 súčtami výsledkov N kombinovaných cyklov:

Rovnica Ap 3-17:

Rovnica Ap 3-18:

4.2.5   Zásobník elektrickej energie sa musí nabiť do 30 minút od ukončenia cyklu v súlade s bodom 3.2.2.4.

Energia e1 (Wh) dodávaná zo siete sa meria zariadením na meranie energie zapojeným medzi sieťovou zásuvkou a vozidlovou nabíjačkou.

4.2.6   Spotreba elektrickej energie za podmienky A je e1 (Wh).

4.3   Podmienka B

4.3.1   Kondicionovanie vozidla

| 4.3.1.1 | Zásobník elektrickej energie vozidla sa vybije v súlade s bodom 4.2.2.1.
  Na žiadosť výrobcu sa kondicionovanie v súlade s bodom 4.2.3.1 vykoná pred vybitím zásobníka elektrickej energie. |
| --- | --- |

4.3.1.1

Zásobník elektrickej energie vozidla sa vybije v súlade s bodom 4.2.2.1.

Na žiadosť výrobcu sa kondicionovanie v súlade s bodom 4.2.3.1 vykoná pred vybitím zásobníka elektrickej energie.

| 4.3.1.2 | Pred skúškou sa vozidlo umiestni do miestnosti s relatívne konštantnou teplotou v rozmedzí od 293,2 K do 303,2 K (20 °C až 30 °C). Toto kondicionovanie sa vykonáva aspoň šesť hodín a pokračuje dovtedy, kým teplota motorového oleja a chladiacej kvapaliny, ak existuje, nie je v rozmedzí ± 2 K teploty miestnosti. |
| --- | --- |

4.3.1.2

Pred skúškou sa vozidlo umiestni do miestnosti s relatívne konštantnou teplotou v rozmedzí od 293,2 K do 303,2 K (20 °C až 30 °C). Toto kondicionovanie sa vykonáva aspoň šesť hodín a pokračuje dovtedy, kým teplota motorového oleja a chladiacej kvapaliny, ak existuje, nie je v rozmedzí ± 2 K teploty miestnosti.

4.3.2   Skúšobný postup

| 4.3.2.1 | Vozidlo sa naštartuje prostriedkami, ktoré má vodič bežne k dispozícii. Prvý cyklus sa začína súbežne so začatím postupu štartovania vozidla. |
| --- | --- |

4.3.2.1

Vozidlo sa naštartuje prostriedkami, ktoré má vodič bežne k dispozícii. Prvý cyklus sa začína súbežne so začatím postupu štartovania vozidla.

| 4.3.2.2 | Odber vzoriek sa začína pred naštartovaním vozidla alebo súbežne so začatím postupu štartovania vozidla a končí sa dokončením záverečnej fázy voľnobehu príslušného skúšobného cyklu typu I (ukončenie odberu vzoriek). |
| --- | --- |

4.3.2.2

Odber vzoriek sa začína pred naštartovaním vozidla alebo súbežne so začatím postupu štartovania vozidla a končí sa dokončením záverečnej fázy voľnobehu príslušného skúšobného cyklu typu I (ukončenie odberu vzoriek).

| 4.3.2.3 | Vozidlo jazdí podľa príslušného jazdného cyklu a predpisov o radení prevodových stupňov uvedených v prílohe II. |
| --- | --- |

4.3.2.3

Vozidlo jazdí podľa príslušného jazdného cyklu a predpisov o radení prevodových stupňov uvedených v prílohe II.

| 4.3.2.4 | Výfukové plyny sa analyzujú v súlade s ustanoveniami prílohy II platnej v čase typového schválenia vozidla. |
| --- | --- |

4.3.2.4

Výfukové plyny sa analyzujú v súlade s ustanoveniami prílohy II platnej v čase typového schválenia vozidla.

| 4.3.2.5 | Výsledky emisií CO2 [m2 (g) a spotreby paliva c2 (l)] zo skúšobného(-ých) cyklu(-ov) za podmienky B sa zaznamenajú. |
| --- | --- |

4.3.2.5

Výsledky emisií CO2 [m2 (g) a spotreby paliva c2 (l)] zo skúšobného(-ých) cyklu(-ov) za podmienky B sa zaznamenajú.

4.3.3   Zásobník elektrickej energie sa musí nabiť do 30 minút od ukončenia cyklu v súlade s bodom 3.2.2.4.

Energia e2 (Wh) dodávaná zo siete sa meria zariadením na meranie energie zapojeným medzi sieťovou zásuvkou a vozidlovou nabíjačkou.

4.3.4   Zásobník elektrickej energie vozidla sa vybije v súlade s bodom 4.2.2.1.

4.3.5   Zásobník elektrickej energie sa musí nabiť do 30 minút od vybitia v súlade s bodom 3.2.2.4. Energia e3 (Wh) dodávaná zo siete sa meria zariadením na meranie energie zapojeným medzi sieťovou zásuvkou a vozidlovou nabíjačkou.

4.3.6   Spotreba elektrickej energie e4 (Wh) za podmienky B je:

Rovnica Ap 3-19:

Formula

4.4   Výsledky skúšok

4.4.1   Hodnoty CO2 sú:

Rovnica Ap 3-21:

Formula (mg/km) a

Rovnica Ap 3-17:

Formula (mg/km)

kde:

| Dtest1 a Dtest2 | = | skutočné vzdialenosti prejdené v skúškach vykonaných za podmienok A (bod 3.2) a B (bod 3.3) a |
| --- | --- | --- |
| m1 a m2 | = | výsledky skúšok určené v bodoch 4.2.4.5 a 4.3.2.5. |

Dtest1 a Dtest2

=

skutočné vzdialenosti prejdené v skúškach vykonaných za podmienok A (bod 3.2) a B (bod 3.3) a

m1 a m2

=

výsledky skúšok určené v bodoch 4.2.4.5 a 4.3.2.5.

4.4.2   Vážené hodnoty CO2 sa vypočítavajú takto:

| 4.4.2.1 | Pri skúšaní v súlade s bodom 4.2.4.2.1:

  Rovnica Ap 3-22:

  kde:







  M | = | hmotnosť emisií CO2 v gramoch na kilometer, |
| --- | --- | --- | --- |
| M1 | = | hmotnosť emisií CO2v gramoch na kilometer s úplne nabitým zásobníkom elektrickej energie, |
| M2 | = | hmotnosť emisií CO2v gramoch na kilometer so zásobníkom elektrickej energie v stave minimálneho nabitia (maximálna voľná kapacita), |
| De | = | elektrický jazdný dosah vozidla určený na základe postupu opísaného v doplnku 3.3, pričom výrobca musí poskytnúť prostriedky na vykonanie merania s vozidlom jazdiacim v čisto elektrickom režime, |
| Dav | = | priemerná vzdialenosť medzi dvoma nabíjačkami batérií Dav =:






  — | 4 km pre vozidlo kategórie L so zdvihovým objemom motora < 150 cm3; |

4.4.2.1

Pri skúšaní v súlade s bodom 4.2.4.2.1:

Rovnica Ap 3-22:

kde:

M

=

hmotnosť emisií CO2 v gramoch na kilometer,

M1

=

hmotnosť emisií CO2v gramoch na kilometer s úplne nabitým zásobníkom elektrickej energie,

M2

=

hmotnosť emisií CO2v gramoch na kilometer so zásobníkom elektrickej energie v stave minimálneho nabitia (maximálna voľná kapacita),

De

=

elektrický jazdný dosah vozidla určený na základe postupu opísaného v doplnku 3.3, pričom výrobca musí poskytnúť prostriedky na vykonanie merania s vozidlom jazdiacim v čisto elektrickom režime,

Dav

=

priemerná vzdialenosť medzi dvoma nabíjačkami batérií Dav =:

—

4 km pre vozidlo kategórie L so zdvihovým objemom motora < 150 cm3;

| — | 6 km pre vozidlo kategórie L so zdvihovým objemom motora ≥ 150 cm3 a vmax < 130 km/h; |
| --- | --- |

—

6 km pre vozidlo kategórie L so zdvihovým objemom motora ≥ 150 cm3 a vmax < 130 km/h;

| — | 10 km pre vozidlo kategórie L so zdvihovým objemom motora ≥ 150 cm3 a vmax ≥ 130 km/h. |
| --- | --- |

—

10 km pre vozidlo kategórie L so zdvihovým objemom motora ≥ 150 cm3 a vmax ≥ 130 km/h.

| 4.4.2.2 | Pri skúšaní v súlade s bodom 4.2.4.2.2:

  Rovnica Ap 3-23:

  kde:







  M | = | hmotnosť emisií CO2 v gramoch na kilometer, |
| --- | --- | --- | --- |
| M1 | = | hmotnosť emisií CO2 v gramoch na kilometer s úplne nabitým zásobníkom elektrickej energie, |
| M2 | = | hmotnosť emisií CO2 v gramoch na kilometer so zásobníkom elektrickej energie v stave minimálneho nabitia (maximálna voľná kapacita), |
| Dovc | = | elektrický jazdný dosah vozidla OVC podľa postupu opísaného v doplnku 3.3, |
| Dav | = | priemerná vzdialenosť medzi dvoma nabíjačkami batérií Dav =:






  — | 4 km pre vozidlo kategórie L so zdvihovým objemom motora < 150 cm3; |

4.4.2.2

Pri skúšaní v súlade s bodom 4.2.4.2.2:

Rovnica Ap 3-23:

kde:

M

=

hmotnosť emisií CO2 v gramoch na kilometer,

M1

=

hmotnosť emisií CO2 v gramoch na kilometer s úplne nabitým zásobníkom elektrickej energie,

M2

=

hmotnosť emisií CO2 v gramoch na kilometer so zásobníkom elektrickej energie v stave minimálneho nabitia (maximálna voľná kapacita),

Dovc

=

elektrický jazdný dosah vozidla OVC podľa postupu opísaného v doplnku 3.3,

Dav

=

priemerná vzdialenosť medzi dvoma nabíjačkami batérií Dav =:

—

4 km pre vozidlo kategórie L so zdvihovým objemom motora < 150 cm3;

| — | 6 km pre vozidlo kategórie L so zdvihovým objemom motora ≥ 150 cm3 a vmax < 130 km/h; |
| --- | --- |

—

6 km pre vozidlo kategórie L so zdvihovým objemom motora ≥ 150 cm3 a vmax < 130 km/h;

| — | 10 km pre vozidlo kategórie L so zdvihovým objemom motora ≥ 150 cm3 a vmax ≥ 130 km/h. |
| --- | --- |

—

10 km pre vozidlo kategórie L so zdvihovým objemom motora ≥ 150 cm3 a vmax ≥ 130 km/h.

4.4.3   Hodnoty spotreby paliva sú:

Rovnica Ap 3-24:

Formula a

Rovnica Ap 3-25:

Formula (l/100 km)

kde:

| Dtest1 a Dtest2 | = | skutočné vzdialenosti prejdené v skúškach vykonaných za podmienok A (bod 3.2) a B (bod 3.3) a |
| --- | --- | --- |
| c1 a c2 | = | výsledky skúšok určené v bodoch 4.2.4.5 a 4.3.2.5. |

Dtest1 a Dtest2

=

skutočné vzdialenosti prejdené v skúškach vykonaných za podmienok A (bod 3.2) a B (bod 3.3) a

c1 a c2

=

výsledky skúšok určené v bodoch 4.2.4.5 a 4.3.2.5.

4.4.4   Vážené hodnoty spotreby paliva sa vypočítajú takto:

| 4.4.4.1 | Pri skúšaní v súlade s bodom 4.2.4.2.1:

  Rovnica Ap 3-26:

  kde:







  C | = | spotreba paliva v l/100 km |
| --- | --- | --- | --- |
| C1 | = | spotreba paliva v l/100 km s úplne nabitým zásobníkom elektrickej energie, |
| C2 | = | spotreba paliva v l/100 km so zásobníkom elektrickej energie/energie v stave minimálneho nabitia (maximálna voľná kapacita), |
| De | = | elektrický jazdný dosah vozidla určený na základe postupu opísaného v doplnku 3.3, pričom výrobca musí poskytnúť prostriedky na vykonanie merania s vozidlom jazdiacim v čisto elektrickom režime, |
| Dav | = | priemerná vzdialenosť medzi dvoma nabíjačkami batérií Dav =:






  — | 4 km pre vozidlo kategórie L so zdvihovým objemom motora < 150 cm3; |

4.4.4.1

Pri skúšaní v súlade s bodom 4.2.4.2.1:

Rovnica Ap 3-26:

kde:

C

=

spotreba paliva v l/100 km

C1

=

spotreba paliva v l/100 km s úplne nabitým zásobníkom elektrickej energie,

C2

=

spotreba paliva v l/100 km so zásobníkom elektrickej energie/energie v stave minimálneho nabitia (maximálna voľná kapacita),

De

=

elektrický jazdný dosah vozidla určený na základe postupu opísaného v doplnku 3.3, pričom výrobca musí poskytnúť prostriedky na vykonanie merania s vozidlom jazdiacim v čisto elektrickom režime,

Dav

=

priemerná vzdialenosť medzi dvoma nabíjačkami batérií Dav =:

—

4 km pre vozidlo kategórie L so zdvihovým objemom motora < 150 cm3;

| — | 6 km pre vozidlo kategórie L so zdvihovým objemom motora ≥ 150 cm3 a vmax < 130 km/h; |
| --- | --- |

—

6 km pre vozidlo kategórie L so zdvihovým objemom motora ≥ 150 cm3 a vmax < 130 km/h;

| — | 10 km pre vozidlo kategórie L so zdvihovým objemom motora ≥ 150 cm3 a vmax ≥ 130 km/h. |
| --- | --- |

—

10 km pre vozidlo kategórie L so zdvihovým objemom motora ≥ 150 cm3 a vmax ≥ 130 km/h.

| 4.4.4.2 | Pri skúšaní v súlade s bodom 4.2.4.2.2:

  Rovnica Ap 3-27:

  kde:







  C | = | spotreba paliva v l/100 km |
| --- | --- | --- | --- |
| C1 | = | spotreba paliva v l/100 km s úplne nabitým zásobníkom elektrickej energie, |
| C2 | = | spotreba paliva v l/100 km so zásobníkom elektrickej energie/energie v stave minimálneho nabitia (maximálna voľná kapacita), |
| Dovc | = | elektrický jazdný dosah vozidla OVC podľa postupu opísaného v doplnku 3.3, |
| Dav | = | priemerná vzdialenosť medzi dvoma nabíjačkami batérií Dav =:






  — | 4 km pre vozidlo kategórie L so zdvihovým objemom motora < 150 cm3; |

4.4.4.2

Pri skúšaní v súlade s bodom 4.2.4.2.2:

Rovnica Ap 3-27:

kde:

C

=

spotreba paliva v l/100 km

C1

=

spotreba paliva v l/100 km s úplne nabitým zásobníkom elektrickej energie,

C2

=

spotreba paliva v l/100 km so zásobníkom elektrickej energie/energie v stave minimálneho nabitia (maximálna voľná kapacita),

Dovc

=

elektrický jazdný dosah vozidla OVC podľa postupu opísaného v doplnku 3.3,

Dav

=

priemerná vzdialenosť medzi dvoma nabíjačkami batérií Dav =:

—

4 km pre vozidlo kategórie L so zdvihovým objemom motora < 150 cm3;

| — | 6 km pre vozidlo kategórie L so zdvihovým objemom motora ≥ 150 cm3 a vmax < 130 km/h; |
| --- | --- |

—

6 km pre vozidlo kategórie L so zdvihovým objemom motora ≥ 150 cm3 a vmax < 130 km/h;

| — | 10 km pre vozidlo kategórie L so zdvihovým objemom motora ≥ 150 cm3 a vmax ≥ 130 km/h. |
| --- | --- |

—

10 km pre vozidlo kategórie L so zdvihovým objemom motora ≥ 150 cm3 a vmax ≥ 130 km/h.

4.4.5   Hodnoty spotreby elektrickej energie sú:

Rovnica Ap 3-28:

Formula a

Rovnica Ap 3-29:

Formula (Wh/km)

kde:

| Dtest1 a Dtest2 | = | skutočné vzdialenosti prejdené v skúškach vykonaných za podmienok A (bod 3.2) a B (bod 3.3) a |
| --- | --- | --- |
| e1 a e4 | = | výsledky skúšok určené v bodoch 4.2.6 a 4.3.6. |

Dtest1 a Dtest2

=

skutočné vzdialenosti prejdené v skúškach vykonaných za podmienok A (bod 3.2) a B (bod 3.3) a

e1 a e4

=

výsledky skúšok určené v bodoch 4.2.6 a 4.3.6.

4.4.6   Vážené hodnoty spotreby elektrickej energie sa vypočítajú takto:

| 4.4.6.1 | Pri skúšaní v súlade s bodom 4.2.4.2.1:

  Rovnica Ap 3-30:

  kde:







  E | = | spotreba elektrickej energie vo Wh/km, |
| --- | --- | --- | --- |
| E1 | = | spotreba elektrickej energie vo Wh/km s úplne nabitým zásobníkom elektrickej energie, |
| E4 | = | spotreba elektrickej energie vo Wh/km so zásobníkom elektrickej energie v stave minimálneho nabitia (maximálna voľná kapacita), |
| De | = | elektrický jazdný dosah vozidla určený na základe postupu opísaného v doplnku 3.3, pričom výrobca musí poskytnúť prostriedky na vykonanie merania s vozidlom jazdiacim v čisto elektrickom režime, |
| Dav | = | priemerná vzdialenosť medzi dvoma nabíjačkami batérií Dav =:






  — | 4 km pre vozidlo kategórie L so zdvihovým objemom motora < 150 cm3; |

4.4.6.1

Pri skúšaní v súlade s bodom 4.2.4.2.1:

Rovnica Ap 3-30:

kde:

E

=

spotreba elektrickej energie vo Wh/km,

E1

=

spotreba elektrickej energie vo Wh/km s úplne nabitým zásobníkom elektrickej energie,

E4

=

spotreba elektrickej energie vo Wh/km so zásobníkom elektrickej energie v stave minimálneho nabitia (maximálna voľná kapacita),

De

=

elektrický jazdný dosah vozidla určený na základe postupu opísaného v doplnku 3.3, pričom výrobca musí poskytnúť prostriedky na vykonanie merania s vozidlom jazdiacim v čisto elektrickom režime,

Dav

=

priemerná vzdialenosť medzi dvoma nabíjačkami batérií Dav =:

—

4 km pre vozidlo kategórie L so zdvihovým objemom motora < 150 cm3;

| — | 6 km pre vozidlo kategórie L so zdvihovým objemom motora ≥ 150 cm3 a vmax < 130 km/h; |
| --- | --- |

—

6 km pre vozidlo kategórie L so zdvihovým objemom motora ≥ 150 cm3 a vmax < 130 km/h;

| — | 10 km pre vozidlo kategórie L so zdvihovým objemom motora ≥ 150 cm3 a vmax ≥ 130 km/h. |
| --- | --- |

—

10 km pre vozidlo kategórie L so zdvihovým objemom motora ≥ 150 cm3 a vmax ≥ 130 km/h.

| 4.4.6.2 | Pri skúšaní v súlade s bodom 4.2.4.2.2:

  Rovnica Ap 3-31:

  kde:







  E | = | spotreba elektrickej energie vo Wh/km, |
| --- | --- | --- | --- |
| E1 | = | spotreba elektrickej energie vo Wh/km s úplne nabitým zásobníkom elektrickej energie, |
| E4 | = | spotreba elektrickej energie vo Wh/km so zásobníkom elektrickej energie v stave minimálneho nabitia (maximálna voľná kapacita), |
| Dovc | = | elektrický jazdný dosah vozidla OVC podľa postupu opísaného v doplnku 3.3, |
| Dav | = | priemerná vzdialenosť medzi dvoma nabíjačkami batérií Dav =:






  — | 4 km pre vozidlo kategórie L so zdvihovým objemom motora < 150 cm3; |

4.4.6.2

Pri skúšaní v súlade s bodom 4.2.4.2.2:

Rovnica Ap 3-31:

kde:

E

=

spotreba elektrickej energie vo Wh/km,

E1

=

spotreba elektrickej energie vo Wh/km s úplne nabitým zásobníkom elektrickej energie,

E4

=

spotreba elektrickej energie vo Wh/km so zásobníkom elektrickej energie v stave minimálneho nabitia (maximálna voľná kapacita),

Dovc

=

elektrický jazdný dosah vozidla OVC podľa postupu opísaného v doplnku 3.3,

Dav

=

priemerná vzdialenosť medzi dvoma nabíjačkami batérií Dav =:

—

4 km pre vozidlo kategórie L so zdvihovým objemom motora < 150 cm3;

| — | 6 km pre vozidlo kategórie L so zdvihovým objemom motora ≥ 150 cm3 a vmax < 130 km/h; |
| --- | --- |

—

6 km pre vozidlo kategórie L so zdvihovým objemom motora ≥ 150 cm3 a vmax < 130 km/h;

| — | 10 km pre vozidlo kategórie L so zdvihovým objemom motora ≥ 150 cm3 a vmax ≥ 130 km/h. |
| --- | --- |

—

10 km pre vozidlo kategórie L so zdvihovým objemom motora ≥ 150 cm3 a vmax ≥ 130 km/h.

5   Externe nenabíjateľné hybridné elektrické vozidlo (NOVC HEV) bez prepínača prevádzkového režimu

5.1   Skúšobné vozidlo sa predkondicionuje vykonaním príslušného skúšobného cyklu typu I v kombinácii s predpismi o radení uvedenými v bode 4.5.5 prílohy II.

5.1.1   Emisie oxidu uhličitého (CO2) a spotreba paliva sa určujú samostatne pre časti 1, 2 a prípadne 3 príslušného jazdného cyklu v doplnku 6 k prílohe II.

5.2   Na predkondicionovanie sa vykonajú najmenej dva po sebe nasledujúce jazdné cykly bez priebežného zahrievania s použitím príslušného jazdného cyklu a predpisov o radení prevodových stupňov uvedených v bode 4.5.5 prílohy II.

5.3   Výsledky skúšok

5.3.1   Výsledky (spotreba paliva C (l/100 km v prípade kvapalných palív, alebo kg/100 km v prípade plynných palív) a emisie CO2 M (g/km)) tejto skúšky sa skorigujú v súlade s energetickou bilanciou ΔEbatt batérie vozidla.

Korigované hodnoty C0 (l/100 km alebo kg/100 km) a M0 (g/km) zodpovedajú nulovej energetickej bilancii (ΔEbatt = 0) a vypočítajú sa pomocou výrobcom určeného koeficientu korekcie v prípade iných systémov ukladania energie ako elektrické batérie takto: ΔEbatt predstavuje energetickú bilanciu zásobníka elektrickej energie ΔEstorage.

| 5.3.1.1 | Energetická bilancia Q (Ah) meraná postupom stanoveným v doplnku 3.2 k tejto prílohe sa používa na meranie rozdielu medzi energetickou kapacitou batérie vozidla na konci cyklu a na začiatku cyklu. Elektrická bilancia sa určuje samostatne pre jednotlivé časti 1, 2 a prípadne 3 skúšobného cyklu typu I v prílohe II. |
| --- | --- |

5.3.1.1

Energetická bilancia Q (Ah) meraná postupom stanoveným v doplnku 3.2 k tejto prílohe sa používa na meranie rozdielu medzi energetickou kapacitou batérie vozidla na konci cyklu a na začiatku cyklu. Elektrická bilancia sa určuje samostatne pre jednotlivé časti 1, 2 a prípadne 3 skúšobného cyklu typu I v prílohe II.

5.3.2   Nekorigované namerané výsledky C a M možno považovať za výsledky skúšok za týchto podmienok:

| a) | výrobca môže k spokojnosti schvaľovacieho orgánu preukázať, že medzi energetickou bilanciou a spotrebou paliva neexistuje žiadna súvislosť, |
| --- | --- |

a)

výrobca môže k spokojnosti schvaľovacieho orgánu preukázať, že medzi energetickou bilanciou a spotrebou paliva neexistuje žiadna súvislosť,

| b) | ΔEbatt vždy zodpovedá nabitiu batérie, |
| --- | --- |

b)

ΔEbatt vždy zodpovedá nabitiu batérie,

| c) | ΔEbatt vždy zodpovedá vybitiu batérie a hodnota ΔEbatt musí byť v rozmedzí 1 % energetického obsahu spotrebovaného paliva (t. j. celkovej spotreby paliva za jeden cyklus). |
| --- | --- |

c)

ΔEbatt vždy zodpovedá vybitiu batérie a hodnota ΔEbatt musí byť v rozmedzí 1 % energetického obsahu spotrebovaného paliva (t. j. celkovej spotreby paliva za jeden cyklus).

Zmena energetického obsahu batérie ΔEbatt sa vypočíta z nameranej elektrickej bilancie Q takto:

Rovnica Ap 3-32:

Formula

kde:

| ETEbatt | = | celková kapacita batérie (MJ) a |
| --- | --- | --- |
| Vbatt | = | menovité napätie batérie (V). |

ETEbatt

=

celková kapacita batérie (MJ) a

Vbatt

=

menovité napätie batérie (V).

5.3.3   Korekčný koeficient spotreby paliva (Kfuel) definovaný výrobcom

| 5.3.3.1 | Korekčný koeficient spotreby paliva (Kfuel) sa určuje zo súboru n meraní, ktorý obsahuje aspoň jedno meranie s Qi < 0 a aspoň jedno s Qj > 0.
  Ak v tejto skúške nie je možné vykonať druhé meranie na príslušnom jazdnom cykle skúšky typu I, technická služba musí posúdiť štatistickú významnosť extrapolácie potrebnej na určenie hodnoty spotreby paliva pri ΔEbatt = 0 k spokojnosti schvaľovacieho orgánu. |
| --- | --- |

5.3.3.1

Korekčný koeficient spotreby paliva (Kfuel) sa určuje zo súboru n meraní, ktorý obsahuje aspoň jedno meranie s Qi < 0 a aspoň jedno s Qj > 0.

Ak v tejto skúške nie je možné vykonať druhé meranie na príslušnom jazdnom cykle skúšky typu I, technická služba musí posúdiť štatistickú významnosť extrapolácie potrebnej na určenie hodnoty spotreby paliva pri ΔEbatt = 0 k spokojnosti schvaľovacieho orgánu.

| 5.3.3.2 | Korekčný koeficient spotreby paliva (Kfuel) je definovaný takto:

  Rovnica Ap 3-33:

  (l/100 km/Ah)
  kde:







  Ci | = | spotreba paliva nameraná počas i-tej skúšky výrobcu (l/100 km alebo kg/100 km), |
| --- | --- | --- | --- |
| Qi | = | elektrická bilancia nameraná počas i-tej skúšky výrobcu (Ah), |
| n | = | počet údajov. |

5.3.3.2

Korekčný koeficient spotreby paliva (Kfuel) je definovaný takto:

Rovnica Ap 3-33:

Formula (l/100 km/Ah)

kde:

Ci

=

spotreba paliva nameraná počas i-tej skúšky výrobcu (l/100 km alebo kg/100 km),

Qi

=

elektrická bilancia nameraná počas i-tej skúšky výrobcu (Ah),

n

=

počet údajov.

Korekčný koeficient spotreby paliva sa zaokrúhli na štyri podstatné číslice (napr. 0,xxxx alebo xx,xx). Technická služba posúdi štatistickú významnosť korekčného koeficientu spotreby paliva k spokojnosti schvaľovacieho orgánu.

| 5.3.3.3 | Samostatné korekčné koeficienty spotreby paliva sa určujú pre hodnoty spotreby paliva v častiach 1, 2 a prípadne 3 skúšobného cyklu typu I v prílohe II. |
| --- | --- |

5.3.3.3

Samostatné korekčné koeficienty spotreby paliva sa určujú pre hodnoty spotreby paliva v častiach 1, 2 a prípadne 3 skúšobného cyklu typu I v prílohe II.

5.3.4   Spotreba paliva pri nulovej energetickej bilancii batérie (C0)

| 5.3.4.1 | Spotreba paliva C0 pri ΔEbatt = 0 sa stanoví touto rovnicou:

  Rovnica Ap 3-34:

  (l/100 km alebo kg/100km)
  kde:







  C | = | spotreba paliva nameraná počas skúšky (l/100 km pre kvapalné palivá a kg/100 km pre plynné palivá), |
| --- | --- | --- | --- |
| Q | = | elektrická bilancia nameraná počas skúšky (Ah). |

5.3.4.1

Spotreba paliva C0 pri ΔEbatt = 0 sa stanoví touto rovnicou:

Rovnica Ap 3-34:

Formula (l/100 km alebo kg/100km)

kde:

C

=

spotreba paliva nameraná počas skúšky (l/100 km pre kvapalné palivá a kg/100 km pre plynné palivá),

Q

=

elektrická bilancia nameraná počas skúšky (Ah).

| 5.3.4.2 | Spotreba paliva pri nulovej energetickej bilancii batérie sa určuje samostatne pre hodnoty spotreby paliva namerané v častiach 1, 2 a prípadne 3 skúšobného cyklu typu I v prílohe II. |
| --- | --- |

5.3.4.2

Spotreba paliva pri nulovej energetickej bilancii batérie sa určuje samostatne pre hodnoty spotreby paliva namerané v častiach 1, 2 a prípadne 3 skúšobného cyklu typu I v prílohe II.

5.5.3   Korekčný koeficient emisií CO2 (KCO2
  ) definovaný výrobcom

| 5.3.5.1 | Korekčný faktor emisií CO2 (KCO2
  ) sa určuje zo súboru n meraní, ktorý obsahuje aspoň jedno meranie s Qi < 0 a aspoň jedno s Qj > 0.
  Ak nie je možné vykonať druhé meranie na príslušnom jazdnom cykle použitom v tejto skúške, technická služba musí posúdiť štatistickú významnosť extrapolácie potrebnej na určenie hodnoty emisií CO2 pri ΔEbatt = 0 k spokojnosti schvaľovacieho orgánu. |
| --- | --- |

5.3.5.1

Korekčný faktor emisií CO2 (KCO2
  ) sa určuje zo súboru n meraní, ktorý obsahuje aspoň jedno meranie s Qi < 0 a aspoň jedno s Qj > 0.

Ak nie je možné vykonať druhé meranie na príslušnom jazdnom cykle použitom v tejto skúške, technická služba musí posúdiť štatistickú významnosť extrapolácie potrebnej na určenie hodnoty emisií CO2 pri ΔEbatt = 0 k spokojnosti schvaľovacieho orgánu.

| 5.3.5.2 | Korekčný koeficient emisií CO2 (KCO2
  ) je definovaný takto:

  Rovnica Ap 3-35:



  kde:







  Mi | = | emisie CO2 namerané počas i-tej skúšky výrobcu (g/km), |
| --- | --- | --- | --- |
| Qi | = | elektrická bilancia nameraná počas i-tej skúšky výrobcu (Ah), |
| n | = | počet údajov. |

5.3.5.2

Korekčný koeficient emisií CO2 (KCO2
  ) je definovaný takto:

Rovnica Ap 3-35:

Formula

kde:

Mi

=

emisie CO2 namerané počas i-tej skúšky výrobcu (g/km),

Qi

=

elektrická bilancia nameraná počas i-tej skúšky výrobcu (Ah),

n

=

počet údajov.

Korekčný koeficient emisií CO2 sa zaokrúhli na štyri podstatné číslice (napr. 0,xxxx alebo xx,xx). Technická služba posúdi štatistickú významnosť korekčného koeficientu emisií CO2 k spokojnosti schvaľovacieho orgánu.

| 5.3.5.3 | Samostatné korekčné koeficienty emisií CO2 sa určujú pre hodnoty spotreby paliva v častiach 1, 2 a prípadne 3 jazdného cyklu v prílohe II. |
| --- | --- |

5.3.5.3

Samostatné korekčné koeficienty emisií CO2 sa určujú pre hodnoty spotreby paliva v častiach 1, 2 a prípadne 3 jazdného cyklu v prílohe II.

5.3.6   Emisie CO2 pri nulovej energetickej bilancii batérie (M0)

| 5.3.6.1 | Emisie CO2 M0 pri ΔEbatt = 0 sa určujú touto rovnicou:

  Rovnica Ap 3-36:

  (g/km)
  kde:







  C | = | spotreba paliva nameraná počas skúšky (l/100 km pre kvapalné palivá a kg/100 km pre plynné palivá), |
| --- | --- | --- | --- |
| Q | = | elektrická bilancia nameraná počas skúšky (Ah). |

5.3.6.1

Emisie CO2 M0 pri ΔEbatt = 0 sa určujú touto rovnicou:

Rovnica Ap 3-36:

Formula (g/km)

kde:

C

=

spotreba paliva nameraná počas skúšky (l/100 km pre kvapalné palivá a kg/100 km pre plynné palivá),

Q

=

elektrická bilancia nameraná počas skúšky (Ah).

| 5.3.6.2 | Emisie CO2 pri nulovej energetickej bilancii batérie sa určujú samostatne pre hodnoty emisií CO2 namerané v častiach 1, 2 a prípadne 3 skúšobného cyklu typu I uvedeného v doplnku 6 k prílohe II. |
| --- | --- |

5.3.6.2

Emisie CO2 pri nulovej energetickej bilancii batérie sa určujú samostatne pre hodnoty emisií CO2 namerané v častiach 1, 2 a prípadne 3 skúšobného cyklu typu I uvedeného v doplnku 6 k prílohe II.

6   Externe nenabíjateľné hybridné elektrické vozidlá (NOVC HEV) s prepínačom prevádzkového režimu

6.1   Tieto vozidlá sa skúšajú v hybridnom režime v súlade s doplnkom 1 s využitím jazdného cyklu a predpisov o radení prevodových stupňov uvedených v bode 4.5.5 prílohy II. Ak je k dispozícii niekoľko hybridných režimov, skúška sa vykoná v režime, ktorý sa automaticky nastaví po otočení kľúča v zapaľovaní (bežný režim).

6.1.1   Emisie oxidu uhličitého (CO2) a spotreba paliva sa určujú samostatne pre časti 1, 2 a prípadne 3 skúšobného cyklu typu I v prílohe II.

6.2   Na predkondicionovanie sa vykonajú najmenej dva po sebe nasledujúce jazdné cykly bez priebežného zahrievania s použitím príslušného skúšobného cyklu typu I a predpisov o radení prevodových stupňov v prílohe II.

6.3   Výsledky skúšok

6.3.1   Výsledky spotreby paliva C (l/100 km) a emisií CO2 M (g/km) tejto skúšky sa skorigujú v súlade s energetickou bilanciou ΔEbatt batérie vozidla.

Korigované hodnoty [C0( l/100 km pre kvapalné palivá alebo kg/100 km pre plynné palivá) a M0 (g/km)] musia zodpovedať nulovej energetickej bilancii (ΔEbatt = 0) a vypočítajú sa pomocou koeficientu korekcie, ktorý určí výrobca, ako sa uvádza v bodoch 6.3.3 a 6.3.5.

Pokiaľ ide o iné systémy ukladania energie ako elektrické batérie, ΔEbatt predstavuje energetickú bilanciu zásobníka elektrickej energie ΔEstorage.

| 6.3.1.1 | Energetická bilancia Q (Ah) meraná postupom stanoveným v doplnku 3.2 sa použije na meranie rozdielu medzi energetickou kapacitou batérie vozidla na konci cyklu a na začiatku cyklu. Elektrická bilancia sa určuje samostatne pre časti 1, 2 a 3 platného skúšobného cyklu typu I uvedeného v prílohe II. |
| --- | --- |

6.3.1.1

Energetická bilancia Q (Ah) meraná postupom stanoveným v doplnku 3.2 sa použije na meranie rozdielu medzi energetickou kapacitou batérie vozidla na konci cyklu a na začiatku cyklu. Elektrická bilancia sa určuje samostatne pre časti 1, 2 a 3 platného skúšobného cyklu typu I uvedeného v prílohe II.

6.3.2   Nekorigované namerané výsledky C a M možno považovať za výsledky skúšok za týchto podmienok:

| a) | výrobca môže preukázať, že medzi energetickou bilanciou a spotrebou paliva neexistuje žiadny vzťah; |
| --- | --- |

a)

výrobca môže preukázať, že medzi energetickou bilanciou a spotrebou paliva neexistuje žiadny vzťah;

| b) | ΔEbatt vždy zodpovedá nabitiu batérie, |
| --- | --- |

b)

ΔEbatt vždy zodpovedá nabitiu batérie,

| c) | ΔEbatt vždy zodpovedá vybitiu batérie a hodnota ΔEbatt musí byť v rozmedzí 1 % energetického obsahu spotrebovaného paliva (t. j. celkovej spotreby paliva za jeden cyklus).
  Zmenu energetického obsahu batérie ΔEbatt možno vypočítať z nameranej elektrickej bilancie Q takto:

  Rovnica Ap 3-37:

  kde:







  ETEbatt | = | celková kapacita batérie (MJ) a |
| --- | --- | --- | --- |
| Vbatt | = | menovité napätie batérie (V). |

c)

ΔEbatt vždy zodpovedá vybitiu batérie a hodnota ΔEbatt musí byť v rozmedzí 1 % energetického obsahu spotrebovaného paliva (t. j. celkovej spotreby paliva za jeden cyklus).

Zmenu energetického obsahu batérie ΔEbatt možno vypočítať z nameranej elektrickej bilancie Q takto:

Rovnica Ap 3-37:

kde:

ETEbatt

=

celková kapacita batérie (MJ) a

Vbatt

=

menovité napätie batérie (V).

6.3.3   Korekčný koeficient spotreby paliva (Kfuel) definovaný výrobcom

| 6.3.3.1 | Korekčný koeficient spotreby paliva (Kfuel) sa určuje zo súboru n meraní, ktorý obsahuje aspoň jedno meranie s Qi < 0 a aspoň jedno s Qj > 0.
  Ak nie je možné vykonať druhé meranie na jazdnom cykle použitom v tejto skúške, technická služba musí posúdiť štatistickú významnosť extrapolácie potrebnej na určenie hodnoty spotreby paliva ΔEbatt = 0 k spokojnosti schvaľovacieho orgánu. |
| --- | --- |

6.3.3.1

Korekčný koeficient spotreby paliva (Kfuel) sa určuje zo súboru n meraní, ktorý obsahuje aspoň jedno meranie s Qi < 0 a aspoň jedno s Qj > 0.

Ak nie je možné vykonať druhé meranie na jazdnom cykle použitom v tejto skúške, technická služba musí posúdiť štatistickú významnosť extrapolácie potrebnej na určenie hodnoty spotreby paliva ΔEbatt = 0 k spokojnosti schvaľovacieho orgánu.

| 6.3.3.2 | Korekčný koeficient spotreby paliva (Kfuel) je definovaný takto:

  Rovnica Ap -38:

  v (l/100 km/Ah)
  kde:







  Ci | = | spotreba paliva nameraná počas i-tej skúšky výrobcu (l/100 km pre kvapalné palivá a kg/100 km pre plynné palivá) |
| --- | --- | --- | --- |
| Qi | = | elektrická bilancia nameraná počas i-tej skúšky výrobcu (Ah) |
| n | = | počet údajov |

6.3.3.2

Korekčný koeficient spotreby paliva (Kfuel) je definovaný takto:

Rovnica Ap -38:

Formula v (l/100 km/Ah)

kde:

Ci

=

spotreba paliva nameraná počas i-tej skúšky výrobcu (l/100 km pre kvapalné palivá a kg/100 km pre plynné palivá)

Qi

=

elektrická bilancia nameraná počas i-tej skúšky výrobcu (Ah)

n

=

počet údajov

Korekčný koeficient spotreby paliva sa zaokrúhli na štyri podstatné číslice (napr. 0,xxxx alebo xx,xx). Štatistickú významnosť korekčného koeficientu spotreby paliva posúdi technická služba k spokojnosti schvaľovacieho orgánu.

| 6.3.3.3 | Samostatné korekčné koeficienty spotreby paliva sa určujú pre hodnoty spotreby paliva v častiach 1, 2 a prípadne 3 skúšobného cyklu typu I uvedeného v prílohe II. |
| --- | --- |

6.3.3.3

Samostatné korekčné koeficienty spotreby paliva sa určujú pre hodnoty spotreby paliva v častiach 1, 2 a prípadne 3 skúšobného cyklu typu I uvedeného v prílohe II.

6.3.4   Spotreba paliva pri nulovej energetickej bilancii batérie (C0)

| 6.3.4.1 | Spotreba paliva C0 pri ΔEbatt = 0 sa stanoví touto rovnicou:

  Rovnica AP-39:

  (v l/100 km pre kvapalné palivá a kg/100 km pre plynné palivá)
  kde:







  C | = | spotreba paliva nameraná počas skúšky (v l/100 km alebo kg/100 km) |
| --- | --- | --- | --- |
| Q | = | elektrická bilancia nameraná počas skúšky (Ah) |

6.3.4.1

Spotreba paliva C0 pri ΔEbatt = 0 sa stanoví touto rovnicou:

Rovnica AP-39:

Formula (v l/100 km pre kvapalné palivá a kg/100 km pre plynné palivá)

kde:

C

=

spotreba paliva nameraná počas skúšky (v l/100 km alebo kg/100 km)

Q

=

elektrická bilancia nameraná počas skúšky (Ah)

| 6.3.4.2 | Spotreba paliva pri nulovej energetickej bilancii batérie sa určuje samostatne pre hodnoty spotreby paliva namerané v častiach 1, 2 a prípadne 3 skúšobného cyklu typu I uvedeného v prílohe II. |
| --- | --- |

6.3.4.2

Spotreba paliva pri nulovej energetickej bilancii batérie sa určuje samostatne pre hodnoty spotreby paliva namerané v častiach 1, 2 a prípadne 3 skúšobného cyklu typu I uvedeného v prílohe II.

6.3.5   Korekčný koeficient emisií CO2 (KCO2
  ) definovaný výrobcom

| 6.3.5.1 | Korekčný koeficient emisií CO2 (KCO2
  ) sa určuje zo súboru n meraní. Tento súbor obsahuje aspoň jedno meranie s Qi < 0 a jedno s Qj > 0.
  Ak nie je možné vykonať toto druhé meranie na jazdnom cykle typu I použitom v tejto skúške, technická služba musí posúdiť štatistickú významnosť extrapolácie potrebnej na určenie hodnoty emisií CO2 pri ΔEbatt = 0 k spokojnosti schvaľovacieho orgánu. |
| --- | --- |

6.3.5.1

Korekčný koeficient emisií CO2 (KCO2
  ) sa určuje zo súboru n meraní. Tento súbor obsahuje aspoň jedno meranie s Qi < 0 a jedno s Qj > 0.

Ak nie je možné vykonať toto druhé meranie na jazdnom cykle typu I použitom v tejto skúške, technická služba musí posúdiť štatistickú významnosť extrapolácie potrebnej na určenie hodnoty emisií CO2 pri ΔEbatt = 0 k spokojnosti schvaľovacieho orgánu.

| 6.3.5.2 | Korekčný koeficient emisií CO2 (KCO2
  ) je definovaný takto:

  Rovnica AP-40:

  v (g/km/Ah)
  kde:







  Mi | = | emisie CO2 namerané počas i-tej skúšky výrobcu (g/km) |
| --- | --- | --- | --- |
| Qi | = | elektrická bilancia nameraná počas i-tej skúšky výrobcu (Ah) |
| N | = | počet údajov |

6.3.5.2

Korekčný koeficient emisií CO2 (KCO2
  ) je definovaný takto:

Rovnica AP-40:

Formula v (g/km/Ah)

kde:

Mi

=

emisie CO2 namerané počas i-tej skúšky výrobcu (g/km)

Qi

=

elektrická bilancia nameraná počas i-tej skúšky výrobcu (Ah)

N

=

počet údajov

Korekčný koeficient emisií CO2 sa zaokrúhli na štyri podstatné číslice (napr. 0,xxxx alebo xx,xx). Štatistickú významnosť korekčného koeficientu emisií CO2 posúdi technická služba k spokojnosti schvaľovacieho orgánu.

| 6.3.5.3 | Samostatné korekčné koeficienty emisií CO2 sa stanovia pre namerané hodnoty paliva podľa častí 1, 2 a 3 platného skúšobného cyklu typu I. |
| --- | --- |

6.3.5.3

Samostatné korekčné koeficienty emisií CO2 sa stanovia pre namerané hodnoty paliva podľa častí 1, 2 a 3 platného skúšobného cyklu typu I.

6.3.6   Emisie CO2 pri nulovej energetickej bilancii batérie (M0)

| 6.3.6.1 | Emisie CO2 M0 pri ΔEbatt = 0 sa určujú touto rovnicou:

  Rovnica AP-41:

  v (g/km)
  kde:







  C | : | spotreba paliva nameraná počas skúšky (1/100 km) |
| --- | --- | --- | --- |
| Q | : | elektrická bilancia nameraná počas skúšky (Ah) |

6.3.6.1

Emisie CO2 M0 pri ΔEbatt = 0 sa určujú touto rovnicou:

Rovnica AP-41:

Formula v (g/km)

kde:

C

:

spotreba paliva nameraná počas skúšky (1/100 km)

Q

:

elektrická bilancia nameraná počas skúšky (Ah)

| 6.3.6.2 | Emisie CO2 pri nulovej energetickej bilancii batérie sa určujú samostatne pre hodnoty emisií CO2 namerané v častiach 1, 2 a prípadne 3 skúšobného cyklu typu I uvedeného v prílohe II. |
| --- | --- |

6.3.6.2

Emisie CO2 pri nulovej energetickej bilancii batérie sa určujú samostatne pre hodnoty emisií CO2 namerané v častiach 1, 2 a prípadne 3 skúšobného cyklu typu I uvedeného v prílohe II.

---

(1)  Známe aj ako „externe nabíjateľné“.

(2)  Známe aj ako „externe nenabíjateľné“.

Doplnok 3.1

Profil stavu nabíjania (SOC) zásobníka elektrickej energie hybridného elektrického vozidla s externým nabíjaním (HEV OVC) v skúške typu VII

1   Profil stavu nabíjania (SOC) HEV OVC pre skúšku typu VII

Profily SOC pre HEV OVC skúšané za podmienok A a B skúšky typu VII sú takéto:

1.1   Podmienka A:

Obrázok Ap 3.1-1

Podmienka A skúšky typu VII

Image

| 1) | počiatočný stav nabíjania zásobníka elektrickej energie; |
| --- | --- |

1)

počiatočný stav nabíjania zásobníka elektrickej energie;

| 2) | vybíjanie v súlade s bodom 3.2.1 alebo 4.2.2 doplnku 3; |
| --- | --- |

2)

vybíjanie v súlade s bodom 3.2.1 alebo 4.2.2 doplnku 3;

| 3) | kondicionovanie vozidla v súlade s bodom 3.3.2 alebo 4.2.3 doplnku 3; |
| --- | --- |

3)

kondicionovanie vozidla v súlade s bodom 3.3.2 alebo 4.2.3 doplnku 3;

| 4) | nabíjanie počas úpravy teploty v súlade s bodom 3.2.2.3 a 3.2.2.4 alebo 4.2.3.2 a 4.2.3.3 doplnku 3; |
| --- | --- |

4)

nabíjanie počas úpravy teploty v súlade s bodom 3.2.2.3 a 3.2.2.4 alebo 4.2.3.2 a 4.2.3.3 doplnku 3;

| 5) | skúška v súlade s bodom 3.2.3 alebo 4.2.4 doplnku 3; |
| --- | --- |

5)

skúška v súlade s bodom 3.2.3 alebo 4.2.4 doplnku 3;

| 6) | nabíjanie v súlade s bodom 3.2.4 alebo 4.2.5 doplnku 3. |
| --- | --- |

6)

nabíjanie v súlade s bodom 3.2.4 alebo 4.2.5 doplnku 3.

1.2   Podmienka B:

Obrázok Ap 3.1-2

Podmienka B skúšky typu VII

Image

| 1) | počiatočný stav nabíjania; |
| --- | --- |

1)

počiatočný stav nabíjania;

| 2) | kondicionovanie vozidla v súlade s bodom 3.3.1.1 alebo 4.3.1.1 (voliteľne) doplnku 3; |
| --- | --- |

2)

kondicionovanie vozidla v súlade s bodom 3.3.1.1 alebo 4.3.1.1 (voliteľne) doplnku 3;

| 3) | vybíjanie v súlade s bodom 3.3.1.1 alebo 4.3.1.1 doplnku 3; |
| --- | --- |

3)

vybíjanie v súlade s bodom 3.3.1.1 alebo 4.3.1.1 doplnku 3;

| 4) | úprava teploty v súlade s bodom 3.3.1.2 alebo 4.3.1.2 doplnku 3; |
| --- | --- |

4)

úprava teploty v súlade s bodom 3.3.1.2 alebo 4.3.1.2 doplnku 3;

| 5) | skúška v súlade s bodom 3.3.2 alebo 4.3.2 doplnku 3; |
| --- | --- |

5)

skúška v súlade s bodom 3.3.2 alebo 4.3.2 doplnku 3;

| 6) | nabíjanie v súlade s bodom 3.3.3 alebo 4.3.3 doplnku 3; |
| --- | --- |

6)

nabíjanie v súlade s bodom 3.3.3 alebo 4.3.3 doplnku 3;

| 7) | vybíjanie v súlade s bodom 3.3.4 alebo 4.3.4 doplnku 3; |
| --- | --- |

7)

vybíjanie v súlade s bodom 3.3.4 alebo 4.3.4 doplnku 3;

| 8) | nabíjanie v súlade s bodom 5.5.3 alebo 4.3.3 doplnku 3. |
| --- | --- |

8)

nabíjanie v súlade s bodom 5.5.3 alebo 4.3.3 doplnku 3.

Doplnok 3.2

Metódy merania zostatku elektrickej energie v batérii HEV OVC a NOVC

1   Úvod

| 1.1 | V tomto doplnku sú stanovené metódy a potrebné prístrojové vybavenie na meranie elektrickej bilancie hybridných elektrických vozidiel s nabíjaním mimo vozidla (HEV OVC) a hybridných elektrických vozidiel s nabíjaním vo vozidle (HEV NOVC). Meranie elektrickej bilancie je potrebné:






  a) | na zistenie, či sa počas skúšobného postupu uvedeného v bodoch 3.3 a 4.3 doplnku 3 dosiahol stav minimálneho nabitia batérie a |
| --- | --- | --- |

1.1

V tomto doplnku sú stanovené metódy a potrebné prístrojové vybavenie na meranie elektrickej bilancie hybridných elektrických vozidiel s nabíjaním mimo vozidla (HEV OVC) a hybridných elektrických vozidiel s nabíjaním vo vozidle (HEV NOVC). Meranie elektrickej bilancie je potrebné:

a)

na zistenie, či sa počas skúšobného postupu uvedeného v bodoch 3.3 a 4.3 doplnku 3 dosiahol stav minimálneho nabitia batérie a

| b) | na nastavenie meraní spotreby paliva a emisií CO2 v súlade so zmenou obsahu energie v batérii počas skúšky s použitím metódy uvedenej v bodoch 5.3.1.1 a 6.3.1.1 doplnku 3. |
| --- | --- |

b)

na nastavenie meraní spotreby paliva a emisií CO2 v súlade so zmenou obsahu energie v batérii počas skúšky s použitím metódy uvedenej v bodoch 5.3.1.1 a 6.3.1.1 doplnku 3.

| 1.2 | Metódu opísanú v tomto doplnku používa výrobca na vykonávanie meraní s cieľom určiť korekčné faktory Kfuel a KCO2
  podľa bodov 5.3.3.2, 5.3.5.2, 6.3.3.2 a 6.3.5.2 doplnku 3.
  Technická služba skontroluje, či boli tieto merania vykonané v súlade s postupom opísaným v tomto doplnku. |
| --- | --- |

1.2

Metódu opísanú v tomto doplnku používa výrobca na vykonávanie meraní s cieľom určiť korekčné faktory Kfuel a KCO2
  podľa bodov 5.3.3.2, 5.3.5.2, 6.3.3.2 a 6.3.5.2 doplnku 3.

Technická služba skontroluje, či boli tieto merania vykonané v súlade s postupom opísaným v tomto doplnku.

| 1.3 | Metódu opísanú v tomto doplnku používa technická služba na meranie elektrickej bilancie Q podľa príslušných bodov doplnku 3. |
| --- | --- |

1.3

Metódu opísanú v tomto doplnku používa technická služba na meranie elektrickej bilancie Q podľa príslušných bodov doplnku 3.

2   Meracie zariadenie a prístroje

| 2.1 | Počas skúšok opísaných v bodoch 3 až 6 doplnku 3 sa prúd batérie meria pomocou prevodníka prúdu svorkového typu alebo typu uzavretej slučky. Prevodník prúdu (t. j. snímač prúdu bez zariadenia na zber údajov) musí mať presnosť minimálne 0,5 % nameranej hodnoty alebo 0,1 % maximálnej hodnoty rozsahu stupnice.
  Na účel tejto skúšky sa nesmú použiť diagnostické prístroje výrobcu z pôvodnej výbavy.






  2.1.1 | Prevodník prúdu sa namontuje na jeden vodič priamo pripojený k batérii. Na uľahčenie merania prúdu batérie pomocou externého zariadenia výrobca integruje do vozidla vhodné, bezpečné a dostupné body pripojenia. Ak sa to nedá uskutočniť, výrobca je povinný pomôcť technickej službe poskytnutím prostriedkov na pripojenie prevodníka prúdu k vodičom pripojeným k batérii podľa bodu 2.1. |
| --- | --- | --- |

2.1

Počas skúšok opísaných v bodoch 3 až 6 doplnku 3 sa prúd batérie meria pomocou prevodníka prúdu svorkového typu alebo typu uzavretej slučky. Prevodník prúdu (t. j. snímač prúdu bez zariadenia na zber údajov) musí mať presnosť minimálne 0,5 % nameranej hodnoty alebo 0,1 % maximálnej hodnoty rozsahu stupnice.

Na účel tejto skúšky sa nesmú použiť diagnostické prístroje výrobcu z pôvodnej výbavy.

2.1.1

Prevodník prúdu sa namontuje na jeden vodič priamo pripojený k batérii. Na uľahčenie merania prúdu batérie pomocou externého zariadenia výrobca integruje do vozidla vhodné, bezpečné a dostupné body pripojenia. Ak sa to nedá uskutočniť, výrobca je povinný pomôcť technickej službe poskytnutím prostriedkov na pripojenie prevodníka prúdu k vodičom pripojeným k batérii podľa bodu 2.1.

| 2.1.2 | Výstup z prevodníka prúdu sa sníma s minimálnou frekvenciou snímania 5 Hz. Meraný prúd sa v priebehu času integruje a výsledkom je nameraná hodnota Q vyjadrená v ampérhodinách (Ah). |
| --- | --- |

2.1.2

Výstup z prevodníka prúdu sa sníma s minimálnou frekvenciou snímania 5 Hz. Meraný prúd sa v priebehu času integruje a výsledkom je nameraná hodnota Q vyjadrená v ampérhodinách (Ah).

| 2.1.3 | Teplota v mieste snímača sa meria a sníma s rovnakou frekvenciou snímania ako prúd tak, aby sa táto hodnota mohla použiť na možnú kompenzáciu odchýlky prevodníkov prúdu a prípadne aj prevodníka napätia použitého na konverziu výstupu z prevodníka prúdu. |
| --- | --- |

2.1.3

Teplota v mieste snímača sa meria a sníma s rovnakou frekvenciou snímania ako prúd tak, aby sa táto hodnota mohla použiť na možnú kompenzáciu odchýlky prevodníkov prúdu a prípadne aj prevodníka napätia použitého na konverziu výstupu z prevodníka prúdu.

| 2.2 | Technická služba dostane zoznam prístrojov (s uvedením výrobcu, čísla modelu a sériového čísla), ktoré výrobca používa na určovanie faktorov korekcie Kfuel a KCO2
  uvedených v doplnku 3, a v príslušných prípadoch dátumy poslednej kalibrácie prístrojov. |
| --- | --- |

2.2

Technická služba dostane zoznam prístrojov (s uvedením výrobcu, čísla modelu a sériového čísla), ktoré výrobca používa na určovanie faktorov korekcie Kfuel a KCO2
  uvedených v doplnku 3, a v príslušných prípadoch dátumy poslednej kalibrácie prístrojov.

3   Postup merania

| 3.1 | Meranie prúdu batérie sa začne zároveň so začiatkom skúšky a skončí ihneď po tom, ako vozidlo odjazdí úplný jazdný cyklus. |
| --- | --- |

3.1

Meranie prúdu batérie sa začne zároveň so začiatkom skúšky a skončí ihneď po tom, ako vozidlo odjazdí úplný jazdný cyklus.

| 3.2 | Jednotlivé hodnoty Q sa zaznamenajú do denníka k častiam skúšobného cyklu typu I uvedeného v prílohe II (studený/teplý štart alebo fáza 1 a prípadne fázy 2 a 3). |
| --- | --- |

3.2

Jednotlivé hodnoty Q sa zaznamenajú do denníka k častiam skúšobného cyklu typu I uvedeného v prílohe II (studený/teplý štart alebo fáza 1 a prípadne fázy 2 a 3).

Doplnok 3.3

Metóda merania elektrického jazdného dosahu vozidiel poháňaných len elektrickou hnacou sústavou alebo hybridnou elektrickou hnacou sústavou a jazdného dosahu vozidiel OVC poháňaných hybridnou elektrickou hnacou sústavou

1.   Meranie elektrického jazdného dosahu

Uvedená skúšobná metóda sa používa na meranie elektrického jazdného dosahu vozidiel poháňaných len elektrickou hnacou sústavou a jazdného dosahu OVC vozidiel poháňaných hybridnou elektrickou hnacou sústavou s nabíjaním mimo vozidla (HEV OVC) vyjadreného v km, ako je uvedené v doplnku 3.

2.   Parametre, jednotky a presnosť meraní

Parametre, jednotky a presnosť meraní sú tieto:

Tabuľka Ap 3.3-1

Parametre, jednotky a presnosť meraní

| Parameter | Jednotka | Presnosť | Rozlíšenie |
| --- | --- | --- | --- |
| Čas | s | ± 0,1 s | 0,1 s |
| Vzdialenosť | m | ± 0,1 % | 1 m |
| Teplota | K | ± 1 K | 1 K |
| Rýchlosť | km/h | ± 1 % | 0,2 km/h. |
| Hmotnosť | kg | ± 0,5 % | 1 kg |

Parameter

Jednotka

Presnosť

Rozlíšenie

Čas

s

± 0,1 s

0,1 s

Vzdialenosť

m

± 0,1 %

1 m

Teplota

K

± 1 K

1 K

Rýchlosť

km/h

± 1 %

0,2 km/h.

Hmotnosť

kg

± 0,5 %

1 kg

3.   Skúšobné podmienky

3.1   Stav vozidla

| 3.1.1 | Pneumatiky vozidla sú nahustené na tlak udaný výrobcom vozidla pre pneumatiky pri teplote okolia. |
| --- | --- |

3.1.1

Pneumatiky vozidla sú nahustené na tlak udaný výrobcom vozidla pre pneumatiky pri teplote okolia.

| 3.1.2 | Viskozita olejov na mechanické pohyblivé časti zodpovedá špecifikáciám výrobcu vozidla. |
| --- | --- |

3.1.2

Viskozita olejov na mechanické pohyblivé časti zodpovedá špecifikáciám výrobcu vozidla.

| 3.1.3 | Osvetľovacie, signalizačné a pomocné zariadenia sú vypnuté s výnimkou tých, ktoré sa vyžadujú na skúšku a bežnú dennú prevádzku vozidla. |
| --- | --- |

3.1.3

Osvetľovacie, signalizačné a pomocné zariadenia sú vypnuté s výnimkou tých, ktoré sa vyžadujú na skúšku a bežnú dennú prevádzku vozidla.

| 3.1.4 | Všetky systémy zásobníkov energie na iné ako trakčné účely (elektrické, hydraulické, pneumatické atď.) musia byť nabité na svoju maximálnu úroveň udanú výrobcom. |
| --- | --- |

3.1.4

Všetky systémy zásobníkov energie na iné ako trakčné účely (elektrické, hydraulické, pneumatické atď.) musia byť nabité na svoju maximálnu úroveň udanú výrobcom.

| 3.1.5 | Ak sú batérie v prevádzke pri teplote vyššej ako je teplota okolia, vodič použije postup odporúčaný výrobcom vozidla, aby udržal teplotu batérie v bežnom prevádzkovom rozsahu. Výrobca musí byť v takom postavení, aby mohol dokázať, že systém tepelnej regulácie batérie nie je nefunkčný ani obmedzený. |
| --- | --- |

3.1.5

Ak sú batérie v prevádzke pri teplote vyššej ako je teplota okolia, vodič použije postup odporúčaný výrobcom vozidla, aby udržal teplotu batérie v bežnom prevádzkovom rozsahu. Výrobca musí byť v takom postavení, aby mohol dokázať, že systém tepelnej regulácie batérie nie je nefunkčný ani obmedzený.

| 3.1.6 | Vozidlo musí za sedem dní pred skúškou najazdiť aspoň 300 km s batériami nainštalovanými na skúšku. |
| --- | --- |

3.1.6

Vozidlo musí za sedem dní pred skúškou najazdiť aspoň 300 km s batériami nainštalovanými na skúšku.

3.2   Klimatické podmienky

Pri skúšaní vonku musí byť teplota okolia v rozmedzí od 278,2 K do 305,2 K (5 °C až 32 °C).

Všetky skúšky sa vykonávajú pri teplote od 275,2 K do 303,2 K (2 °C až 30 °C).

4.   Prevádzkové režimy

Skúšobná metóda zahŕňa tieto kroky:

| a) | počiatočné nabíjanie batérie; |
| --- | --- |

a)

počiatočné nabíjanie batérie;

| b) | vykonanie cyklu a meranie elektrického jazdného dosahu. |
| --- | --- |

b)

vykonanie cyklu a meranie elektrického jazdného dosahu.

Ak sa vozidlo medzi jednotlivými krokmi presúva, do ďalšieho skúšobného priestoru je odtlačené (bez regeneračného dobíjania).

4.1.   Počiatočné nabíjanie batérie

Nabíjanie batérie sa skladá z tohto postupu:

4.1.1   „Počiatočné nabíjanie“ batérie znamená prvé nabíjanie batérie po prijatí vozidla. Ak sa po sebe vykonáva niekoľko kombinovaných skúšok alebo meraní, prvé nabíjanie je „počiatočným nabíjaním“ a následné nabíjania môžu dodržiavať postup „bežného nočného nabíjania“ uvedený v bode 3.2.2.4 doplnku 3.

4.1.2   Vybíjanie batérie

4.1.2.1.   V prípade čisto elektrických vozidiel:

| 4.1.2.1.1 | Postup sa začína vybíjaním batérie za jazdy vozidla (na skúšobnej dráhe, na vozidlovom dynamometri atď.) konštantnou rýchlosťou 70 % ± 5 % maximálnej konštrukčnej rýchlosti vozidla určenej podľa skúšobného postupu v doplnku 1 k prílohe X. |
| --- | --- |

4.1.2.1.1

Postup sa začína vybíjaním batérie za jazdy vozidla (na skúšobnej dráhe, na vozidlovom dynamometri atď.) konštantnou rýchlosťou 70 % ± 5 % maximálnej konštrukčnej rýchlosti vozidla určenej podľa skúšobného postupu v doplnku 1 k prílohe X.

| 4.1.2.1.2. | Vybíjanie sa zastaví za ktorejkoľvek z týchto podmienok:






  a) | keď vozidlo nie je schopné jazdiť pri 65 % maximálnej tridsaťminútovej rýchlosti, |
| --- | --- | --- |

4.1.2.1.2.

Vybíjanie sa zastaví za ktorejkoľvek z týchto podmienok:

a)

keď vozidlo nie je schopné jazdiť pri 65 % maximálnej tridsaťminútovej rýchlosti,

| b) | keď štandardné palubné prístroje naznačujú, že vozidlo by malo zastaviť, |
| --- | --- |

b)

keď štandardné palubné prístroje naznačujú, že vozidlo by malo zastaviť,

| c) | po 100 km. |
| --- | --- |

c)

po 100 km.

Odchylne, ak výrobca môže technickej službe preukázať k spokojnosti schvaľovacieho orgánu, že vozidlo fyzicky nie je schopné dosiahnuť tridsaťminútovú rýchlosť, môže sa namiesto nej použiť najvyššia pätnásťminútová rýchlosť.

4.1.2.2.   V prípade externe nabíjateľných hybridných elektrických vozidiel (HEV OVC) bez prepínača prevádzkového režimu podľa definície v doplnku 3:

| 4.1.2.2.1. | Výrobca poskytne prostriedky na vykonanie meraní s vozidlom jazdiacim v čisto elektrickom prevádzkovom stave. |
| --- | --- |

4.1.2.2.1.

Výrobca poskytne prostriedky na vykonanie meraní s vozidlom jazdiacim v čisto elektrickom prevádzkovom stave.

| 4.1.2.2.2. | Postup sa začína vybíjaním zásobníka elektrickej energie vozidla počas jazdy (na skúšobnej dráhe, na vozidlovom dynamometri atď.) za ktorejkoľvek z týchto podmienok:






  — | konštantnou rýchlosťou 50 km/h, kým nenaštartuje motor HEV používajúci palivo, |
| --- | --- | --- |

4.1.2.2.2.

Postup sa začína vybíjaním zásobníka elektrickej energie vozidla počas jazdy (na skúšobnej dráhe, na vozidlovom dynamometri atď.) za ktorejkoľvek z týchto podmienok:

—

konštantnou rýchlosťou 50 km/h, kým nenaštartuje motor HEV používajúci palivo,

| — | ak vozidlo nemôže dosiahnuť konštantnú rýchlosť 50 km/h bez naštartovania motora používajúceho palivo, rýchlosť sa znižuje dovtedy, kým vozidlo nemôže jazdiť nižšou konštantnou rýchlosťou, pri ktorej motor nenaštartuje, počas stanoveného času alebo na stanovenú vzdialenosť (ktoré určí technická služba a výrobca), |
| --- | --- |

—

ak vozidlo nemôže dosiahnuť konštantnú rýchlosť 50 km/h bez naštartovania motora používajúceho palivo, rýchlosť sa znižuje dovtedy, kým vozidlo nemôže jazdiť nižšou konštantnou rýchlosťou, pri ktorej motor nenaštartuje, počas stanoveného času alebo na stanovenú vzdialenosť (ktoré určí technická služba a výrobca),

| — | v súlade s odporúčaním výrobcu. |
| --- | --- |

—

v súlade s odporúčaním výrobcu.

Motor používajúci palivo sa musí zastaviť do 10 sekúnd po automatickom naštartovaní.

4.1.2.3.   V prípade externe nabíjateľných hybridných elektrických vozidiel (HEV OVC) s prepínačom prevádzkového režimu podľa definície v doplnku 3:

| 4.1.2.3.1 | Ak prepínač režimu nemá čisto elektrickú polohu, výrobca musí poskytnúť prostriedky na vykonanie merania s vozidlom jazdiacim v čisto elektrickom prevádzkovom režime. |
| --- | --- |

4.1.2.3.1

Ak prepínač režimu nemá čisto elektrickú polohu, výrobca musí poskytnúť prostriedky na vykonanie merania s vozidlom jazdiacim v čisto elektrickom prevádzkovom režime.

| 4.1.2.3.2 | Postup sa začína vybíjaním zásobníka elektrickej energie vozidla jazdou s prepínačom v polohe čisto elektrického režimu (na skúšobnej dráhe, na vozidlovom dynamometri atď.) konštantnou rýchlosťou rovnajúcou sa 70 % ± 5 % maximálnej konštrukčnej rýchlosti vozidla v čisto elektrickom režime, ktorá sa určuje v súlade so skúšobným postupom v doplnku 1 k prílohe X. |
| --- | --- |

4.1.2.3.2

Postup sa začína vybíjaním zásobníka elektrickej energie vozidla jazdou s prepínačom v polohe čisto elektrického režimu (na skúšobnej dráhe, na vozidlovom dynamometri atď.) konštantnou rýchlosťou rovnajúcou sa 70 % ± 5 % maximálnej konštrukčnej rýchlosti vozidla v čisto elektrickom režime, ktorá sa určuje v súlade so skúšobným postupom v doplnku 1 k prílohe X.

| 4.1.2.3.3. | Vybíjanie sa zastaví za ktorejkoľvek z týchto podmienok:






  — | keď vozidlo nie je schopné jazdiť pri 65 % maximálnej tridsaťminútovej rýchlosti, |
| --- | --- | --- |

4.1.2.3.3.

Vybíjanie sa zastaví za ktorejkoľvek z týchto podmienok:

—

keď vozidlo nie je schopné jazdiť pri 65 % maximálnej tridsaťminútovej rýchlosti,

| — | keď štandardné palubné prístroje naznačujú, že vozidlo by malo zastaviť, |
| --- | --- |

—

keď štandardné palubné prístroje naznačujú, že vozidlo by malo zastaviť,

| — | po 100 km. |
| --- | --- |

—

po 100 km.

Odchylne, ak výrobca môže technickej službe preukázať k spokojnosti schvaľovacieho orgánu, že vozidlo fyzicky nie je schopné dosiahnuť tridsaťminútovú rýchlosť, môže sa namiesto nej použiť najvyššia pätnásťminútová rýchlosť.

| 4.1.2.3.4. | Ak vozidlo nie je vybavené čisto elektrickým prevádzkovým režimom, vybitie zásobníka elektrickej energie sa dosiahne jazdou vozidla (na skúšobnej dráhe, na vozidlovom dynamometri atď.):






  — | konštantnou rýchlosťou 50 km/h, kým nenaštartuje motor HEV používajúci palivo, alebo |
| --- | --- | --- |

4.1.2.3.4.

Ak vozidlo nie je vybavené čisto elektrickým prevádzkovým režimom, vybitie zásobníka elektrickej energie sa dosiahne jazdou vozidla (na skúšobnej dráhe, na vozidlovom dynamometri atď.):

—

konštantnou rýchlosťou 50 km/h, kým nenaštartuje motor HEV používajúci palivo, alebo

| — | ak vozidlo nemôže dosiahnuť konštantnú rýchlosť 50 km/h bez naštartovania motora používajúceho palivo, rýchlosť sa znižuje dovtedy, kým vozidlo nemôže jazdiť nižšou konštantnou rýchlosťou, pri ktorej motor nenaštartuje, počas stanoveného času alebo na stanovenú vzdialenosť (ktoré určí technická služba a výrobca), alebo |
| --- | --- |

—

ak vozidlo nemôže dosiahnuť konštantnú rýchlosť 50 km/h bez naštartovania motora používajúceho palivo, rýchlosť sa znižuje dovtedy, kým vozidlo nemôže jazdiť nižšou konštantnou rýchlosťou, pri ktorej motor nenaštartuje, počas stanoveného času alebo na stanovenú vzdialenosť (ktoré určí technická služba a výrobca), alebo

| — | v súlade s odporúčaním výrobcu. |
| --- | --- |

—

v súlade s odporúčaním výrobcu.

Motor používajúci palivo sa musí zastaviť do 10 sekúnd po automatickom naštartovaní.

4.1.3.   Bežné nočné nabíjanie

V prípade čisto elektrického vozidla sa batéria nabíja podľa postupu bežného nočného nabíjania uvedeného v bode 2.4.1.2 doplnku 2 v trvaní najviac 12 hodín.

V prípade HEV OVC sa batéria nabíja podľa postupu bežného nočného nabíjania opísaného v bode 3.2.2.4 doplnku 3.

4.2.   Vykonanie cyklu a meranie jazdného dosahu

4.2.1.   V prípade čisto elektrických vozidiel:

4.2.1.1   Skúšobná postupnosť uvedená v doplnkoch sa vykonáva na vozidlovom dynamometri nastavenom podľa opisu v prílohe II dovtedy, kým nie sú splnené kritériá skúšky.

4.2.1.2   Skúšobné kritériá sa považujú za splnené, keď vozidlo nemôže dodržať cieľovú krivku rýchlosťou do 50 km/h alebo keď štandardné palubné prístroje naznačia, že vozidlo by malo zastaviť.

Vozidlo potom spomalí na 5 km/h bez brzdenia uvoľnením akceleračného pedála a zastaví brzdením.

4.2.1.3   Pri rýchlostiach nad 50 km/h, keď vozidlo nedosiahne akceleráciu alebo rýchlosť potrebnú pre skúšobný cyklus, akceleračný pedál zostane úplne zošliapnutý alebo akceleračná rúčka úplne otočená, až kým vozidlo znova nedosiahne referenčnú krivku.

4.2.1.4   Medzi skúšobnými postupnosťami sú povolené až tri prerušenia v trvaní spolu najviac 15 minút.

4.2.1.5   Najazdená vzdialenosť v km (De) je elektrický jazdný dosah elektrického vozidla. Zaokrúhľuje sa na najbližšie celé číslo.

4.2.2.   V prípade hybridných elektrických vozidiel:

| 4.2.2.1.1 | Príslušný skúšobný cyklus typu I a sprievodné plány radenia uvedené v bode 4.5.5 prílohy II sa vykonávajú na vozidlovom dynamometri upravenom podľa opisu v prílohe II až do splnenia skúšobných kritérií. |
| --- | --- |

4.2.2.1.1

Príslušný skúšobný cyklus typu I a sprievodné plány radenia uvedené v bode 4.5.5 prílohy II sa vykonávajú na vozidlovom dynamometri upravenom podľa opisu v prílohe II až do splnenia skúšobných kritérií.

| 4.2.2.1.2 | Na meranie elektrického jazdného dosahu sa skúšobné kritériá považujú za splnené vtedy, keď vozidlo nemôže dodržať cieľovú krivku rýchlosťou do 50 km/h, alebo keď palubné prístroje naznačujú, že vozidlo by malo zastaviť, alebo keď batéria dosiahla svoj stav minimálneho nabitia. Vozidlo potom spomalí na 5 km/h bez brzdenia uvoľnením akceleračného pedála a zastaví brzdením. |
| --- | --- |

4.2.2.1.2

Na meranie elektrického jazdného dosahu sa skúšobné kritériá považujú za splnené vtedy, keď vozidlo nemôže dodržať cieľovú krivku rýchlosťou do 50 km/h, alebo keď palubné prístroje naznačujú, že vozidlo by malo zastaviť, alebo keď batéria dosiahla svoj stav minimálneho nabitia. Vozidlo potom spomalí na 5 km/h bez brzdenia uvoľnením akceleračného pedála a zastaví brzdením.

| 4.2.2.1.3 | Pri rýchlostiach nad 50 km/h, keď vozidlo nedosiahne akceleráciu alebo rýchlosť potrebnú pre skúšobný cyklus, akceleračný pedál zostane úplne zošliapnutý, až kým vozidlo znova nedosiahne referenčnú krivku. |
| --- | --- |

4.2.2.1.3

Pri rýchlostiach nad 50 km/h, keď vozidlo nedosiahne akceleráciu alebo rýchlosť potrebnú pre skúšobný cyklus, akceleračný pedál zostane úplne zošliapnutý, až kým vozidlo znova nedosiahne referenčnú krivku.

| 4.2.2.1.4 | Medzi skúšobnými postupnosťami sú povolené až tri prerušenia v trvaní spolu najviac 15 minút. |
| --- | --- |

4.2.2.1.4

Medzi skúšobnými postupnosťami sú povolené až tri prerušenia v trvaní spolu najviac 15 minút.

| 4.2.2.1.5 | Najazdená vzdialenosť v km len s použitím elektrického motora (De) je elektrický jazdný dosah hybridného elektrického vozidla. Zaokrúhľuje sa na najbližšie celé číslo. Ak sa vozidlo počas skúšky prevádzkuje v elektrickom aj hybridnom režime, periódy prevádzky len v elektrickom režime sa určia meraním prúdu privádzaného do vstrekovačov alebo zapaľovania. |
| --- | --- |

4.2.2.1.5

Najazdená vzdialenosť v km len s použitím elektrického motora (De) je elektrický jazdný dosah hybridného elektrického vozidla. Zaokrúhľuje sa na najbližšie celé číslo. Ak sa vozidlo počas skúšky prevádzkuje v elektrickom aj hybridnom režime, periódy prevádzky len v elektrickom režime sa určia meraním prúdu privádzaného do vstrekovačov alebo zapaľovania.

4.2.2.2   Určovanie rozsahu OVC hybridného elektrického vozidla

| 4.2.2.2.1 | Príslušný skúšobný cyklus typu I a sprievodné plány radenia uvedené v bode 4.4.5 prílohy II sa vykonávajú na vozidlovom dynamometri upravenom podľa opisu v prílohe II až do splnenia skúšobných kritérií. |
| --- | --- |

4.2.2.2.1

Príslušný skúšobný cyklus typu I a sprievodné plány radenia uvedené v bode 4.4.5 prílohy II sa vykonávajú na vozidlovom dynamometri upravenom podľa opisu v prílohe II až do splnenia skúšobných kritérií.

| 4.2.2.2.2 | Na meranie rozsahu OVC DOVC sa skúšobné kritériá považujú za splnené vtedy, keď batéria dosiahne svoj stav minimálneho nabitia podľa kritérií uvedených v doplnku 3 bod 3.2.3.2.2.2 alebo 4.2.4.2.2.2 doplnku 3. Jazda pokračuje až do dokončenia poslednej periódy voľnobehu v skúšobnom cykle typu I. |
| --- | --- |

4.2.2.2.2

Na meranie rozsahu OVC DOVC sa skúšobné kritériá považujú za splnené vtedy, keď batéria dosiahne svoj stav minimálneho nabitia podľa kritérií uvedených v doplnku 3 bod 3.2.3.2.2.2 alebo 4.2.4.2.2.2 doplnku 3. Jazda pokračuje až do dokončenia poslednej periódy voľnobehu v skúšobnom cykle typu I.

| 4.2.2.2.3 | Medzi skúšobnými postupnosťami sú povolené až tri prerušenia v trvaní spolu najviac pätnásť minút. |
| --- | --- |

4.2.2.2.3

Medzi skúšobnými postupnosťami sú povolené až tri prerušenia v trvaní spolu najviac pätnásť minút.

| 4.2.2.2.4 | Celková najazdená vzdialenosť v km zaokrúhlená na najbližšie celé číslo je jazdný dosah OVC hybridného elektrického vozidla. |
| --- | --- |

4.2.2.2.4

Celková najazdená vzdialenosť v km zaokrúhlená na najbližšie celé číslo je jazdný dosah OVC hybridného elektrického vozidla.

4.2.2.3   Pri rýchlostiach nad 50 km/h, keď vozidlo nedosiahne akceleráciu alebo rýchlosť potrebnú pre skúšobný cyklus, akceleračný pedál zostane úplne zošliapnutý alebo akceleračná rúčka úplne otočená, až kým vozidlo znova nedosiahne referenčnú krivku.

4.2.2.4   Medzi skúšobnými postupnosťami sú povolené až tri prerušenia v trvaní spolu najviac 15 minút.

4.2.2.5   Najazdená vzdialenosť v km (DOVC) je elektrický jazdný dosah hybridného elektrického vozidla. Zaokrúhľuje sa na najbližšie celé číslo.

PRIÍLOHA VIII

Požiadavky skúšky typu VIII: skúšky environmentálnej palubnej diagnostiky (OBD)

1   Úvod

| 1.1 | V tejto prílohe je opísaný postup pri skúške typu VIII, ktorou sa skúša environmentálna palubná diagnostika (OBD). V postupe sa opisujú metódy kontroly funkcií systému palubnej diagnostiky (OBD) vozidla simuláciou poruchy komponentov súvisiacich s emisiami v systéme riadenia hnacej sústavy a systéme regulácie emisií. |
| --- | --- |

1.1

V tejto prílohe je opísaný postup pri skúške typu VIII, ktorou sa skúša environmentálna palubná diagnostika (OBD). V postupe sa opisujú metódy kontroly funkcií systému palubnej diagnostiky (OBD) vozidla simuláciou poruchy komponentov súvisiacich s emisiami v systéme riadenia hnacej sústavy a systéme regulácie emisií.

| 1.2 | Výrobca sprístupní chybné komponenty alebo elektrické zariadenia, ktoré sa použijú na simuláciu porúch. Pri meraní v príslušnom cykle skúšky typu I tieto chybné komponenty alebo zariadenia nesmú spôsobiť emisie vozidla vyššie o viac ako 20 %, než sú prahové hodnoty OBD stanovené v časti B prílohy VI k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013. |
| --- | --- |

1.2

Výrobca sprístupní chybné komponenty alebo elektrické zariadenia, ktoré sa použijú na simuláciu porúch. Pri meraní v príslušnom cykle skúšky typu I tieto chybné komponenty alebo zariadenia nesmú spôsobiť emisie vozidla vyššie o viac ako 20 %, než sú prahové hodnoty OBD stanovené v časti B prílohy VI k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013.

| 1.3 | Keď sa vozidlo skúša s namontovaným chybným komponentom alebo zariadením, systém OBD musí byť schválený, ak sa aktivuje indikátor poruchy. Systém musí byť schválený aj vtedy, ak sa indikátor aktivuje pod prahovými hodnotami OBD. |
| --- | --- |

1.3

Keď sa vozidlo skúša s namontovaným chybným komponentom alebo zariadením, systém OBD musí byť schválený, ak sa aktivuje indikátor poruchy. Systém musí byť schválený aj vtedy, ak sa indikátor aktivuje pod prahovými hodnotami OBD.

2   OBD etapy I a II

2.1   OBD etapy I

Skúšobné postupy uvedené v tejto prílohe sú povinné pre vozidlá kategórie L vybavené systémom OBD etapy I uvedeným v článku 19 prílohy IV k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013. Táto povinnosť sa týka dodržiavania všetkých uvedených ustanovení tejto prílohy s výnimkou ustanovení týkajúcich sa požiadaviek OBD etapy II, ktoré sú uvedené v bode2.2.

2.2   OBD etapy II

| 2.2.1 | Vozidlo kategórie L môže byť vybavené systémom OBD etapy II podľa výberu výrobcu. |
| --- | --- |

2.2.1

Vozidlo kategórie L môže byť vybavené systémom OBD etapy II podľa výberu výrobcu.

| 2.2.2 | V takých prípadoch môže výrobca použiť skúšobné postupy tejto prílohy na preukázanie dobrovoľnej zhody s požiadavkami OBD etapy II. To sa týka najmä príslušných bodov uvedených v tabuľke 7-1.

  Tabuľka 7-1


  Funkcie OBD etapy II a súvisiace požiadavky v bodoch tejto prílohy a jej doplnku 1







  Téma | Body |
| --- | --- | --- |
| Monitorovanie katalyzátora výfukových splodín | 8.3.1.1, 8.3.2.1 |
| Monitorovanie systému EGR | 8.3.3 |
| Detekcia zlyhania motora | 8.3.1.2 |
| Monitorovanie systému dodatočnej úpravy NOx | 8.4.3 |
| Zhoršenie výkonu kyslíkového snímača | 8.3.1.3 |
| Filter tuhých častíc | 8.3.2.2 |
| Monitorovanie tuhých častíc (PM) | 8.4.4 |

2.2.2

V takých prípadoch môže výrobca použiť skúšobné postupy tejto prílohy na preukázanie dobrovoľnej zhody s požiadavkami OBD etapy II. To sa týka najmä príslušných bodov uvedených v tabuľke 7-1.

Tabuľka 7-1

Funkcie OBD etapy II a súvisiace požiadavky v bodoch tejto prílohy a jej doplnku 1

Téma

Body

Monitorovanie katalyzátora výfukových splodín

8.3.1.1, 8.3.2.1

Monitorovanie systému EGR

8.3.3

Detekcia zlyhania motora

8.3.1.2

Monitorovanie systému dodatočnej úpravy NOx

8.4.3

Zhoršenie výkonu kyslíkového snímača

8.3.1.3

Filter tuhých častíc

8.3.2.2

Monitorovanie tuhých častíc (PM)

8.4.4

3   Opis skúšok

3.1   Skúšobné vozidlo

| 3.1.1 | Skúšky overovania a preukazovania environmentálnej palubnej diagnostiky sa vykonávajú na skúšobnom vozidle, ktoré je riadne udržiavané a používané, v závislosti od vybranej metódy skúšky životnosti uvedenej v článku 23 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 168/2013 s použitím skúšobných postupov uvedených v tejto prílohe a v prílohe II: |
| --- | --- |

3.1.1

Skúšky overovania a preukazovania environmentálnej palubnej diagnostiky sa vykonávajú na skúšobnom vozidle, ktoré je riadne udržiavané a používané, v závislosti od vybranej metódy skúšky životnosti uvedenej v článku 23 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 168/2013 s použitím skúšobných postupov uvedených v tejto prílohe a v prílohe II:

| 3.1.2 | V prípade použitia postupu pri skúške životnosti uvedeného v článku 23 ods. 3 písm. b) nariadenia (EÚ) č. 168/2013 musia byť skúšobné vozidlá vybavené opotrebovanými komponentmi pre emisie používanými pri skúškach životnosti ako aj na účely tejto prílohy a skúšky environmentálnej palubnej diagnostiky sa v závere skúšania životnosti typu V s konečnou platnosťou overujú a oznamujú. |
| --- | --- |

3.1.2

V prípade použitia postupu pri skúške životnosti uvedeného v článku 23 ods. 3 písm. b) nariadenia (EÚ) č. 168/2013 musia byť skúšobné vozidlá vybavené opotrebovanými komponentmi pre emisie používanými pri skúškach životnosti ako aj na účely tejto prílohy a skúšky environmentálnej palubnej diagnostiky sa v závere skúšania životnosti typu V s konečnou platnosťou overujú a oznamujú.

| 3.1.3 | V prípade, že skúška preukazovania OBD si vyžaduje meranie emisií, na skúšobných vozidlách použitých na skúšku životnosti typu V uvedenú v prílohe V sa vykoná skúška typu VIII. Skúšky typu VIII sa s konečnou platnosťou overujú a na záver skúšania životnosti typu V sa oznamujú. |
| --- | --- |

3.1.3

V prípade, že skúška preukazovania OBD si vyžaduje meranie emisií, na skúšobných vozidlách použitých na skúšku životnosti typu V uvedenú v prílohe V sa vykoná skúška typu VIII. Skúšky typu VIII sa s konečnou platnosťou overujú a na záver skúšania životnosti typu V sa oznamujú.

| 3.1.4 | V prípade použitia postupu skúšky životnosti uvedeného v článku 23 ods. 3 písm. c) nariadenia (EÚ) č. 168/2013 sa príslušné faktory zhoršenia uvedené v časti B prílohy VII k uvedenému nariadeniu vynásobia výsledkami emisných skúšok. |
| --- | --- |

3.1.4

V prípade použitia postupu skúšky životnosti uvedeného v článku 23 ods. 3 písm. c) nariadenia (EÚ) č. 168/2013 sa príslušné faktory zhoršenia uvedené v časti B prílohy VII k uvedenému nariadeniu vynásobia výsledkami emisných skúšok.

3.2   Systém OBD ohlási poruchu komponentu alebo systému súvisiaceho s emisiami, keď v dôsledku tejto poruchy prekročia emisie prahové hodnoty OBD uvedené v časti B prílohy VI k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013, alebo akúkoľvek poruchu hnacej sústavy, ktorá spúšťa prevádzkový režim, ktorý významne znižuje krútiaci moment v porovnaní s bežnou prevádzkou.

3.3   Údaje skúšky typu I v skúšobnom protokole uvedené v článku 32 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 168/2013 vrátane použitého nastavenia dynamometra a príslušného cyklu laboratórnej emisnej skúšky sa uvádzajú ako referenčné.

3.4   Zoznam s poruchami PCU/ECU sa prekladá podľa požiadaviek uvedených v časti C11 prílohy II k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013:

| 3.4.1 | v prípade každej poruchy, ktorá spôsobuje, že OBD zistí prekročenie prahových hodnôt emisií stanovených v časti B prílohy VI k nariadeniu (Ú) č. 168/2013 v neštandardnom aj štandardnom jazdnom režime. Výsledky emisných laboratórnych skúšok sa uvádzajú v týchto dodatočných stĺpcoch vo formáte informačného dokumentu uvedeného v článku 27 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 168/2013; |
| --- | --- |

3.4.1

v prípade každej poruchy, ktorá spôsobuje, že OBD zistí prekročenie prahových hodnôt emisií stanovených v časti B prílohy VI k nariadeniu (Ú) č. 168/2013 v neštandardnom aj štandardnom jazdnom režime. Výsledky emisných laboratórnych skúšok sa uvádzajú v týchto dodatočných stĺpcoch vo formáte informačného dokumentu uvedeného v článku 27 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 168/2013;

| 3.4.2 | v prípade stručných opisov metód použitých na simuláciu porúch súvisiacich s emisiami, ako sa uvádza v bodoch 1.1, 8.3.1.1 a 8.3.1.3. |
| --- | --- |

3.4.2

v prípade stručných opisov metód použitých na simuláciu porúch súvisiacich s emisiami, ako sa uvádza v bodoch 1.1, 8.3.1.1 a 8.3.1.3.

4   Postup skúšky environmentálnej palubnej diagnostiky

| 4.1 | Skúšanie systémov OBD pozostáva z týchto fáz:






  4.1.1 | simulácia poruchy komponentu riadenia hnacej sústavy alebo systému regulácie emisií; |
| --- | --- | --- |

4.1

Skúšanie systémov OBD pozostáva z týchto fáz:

4.1.1

simulácia poruchy komponentu riadenia hnacej sústavy alebo systému regulácie emisií;

| 4.1.2 | predkondicionovanie vozidla (doplňujúce k predkondicionovaniu uvedenému v bode 5.2.4 prílohy II) so simulovanou poruchou, ktorá vedie k prekročeniu prahových hodnôt OBD uvedených v časti B prílohy VI k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013; |
| --- | --- |

4.1.2

predkondicionovanie vozidla (doplňujúce k predkondicionovaniu uvedenému v bode 5.2.4 prílohy II) so simulovanou poruchou, ktorá vedie k prekročeniu prahových hodnôt OBD uvedených v časti B prílohy VI k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013;

| 4.1.3 | jazda vozidla so simulovanou poruchou počas príslušného cyklu skúšky typu I a meranie emisií vozidla takto:






  4.1.3.1 | v prípade vozidla OVC sa emisie znečisťujúcich látok merajú za rovnakých podmienok ako je podmienka B skúšky typu I (body 3.3 a 4.3); |
| --- | --- | --- |

4.1.3

jazda vozidla so simulovanou poruchou počas príslušného cyklu skúšky typu I a meranie emisií vozidla takto:

4.1.3.1

v prípade vozidla OVC sa emisie znečisťujúcich látok merajú za rovnakých podmienok ako je podmienka B skúšky typu I (body 3.3 a 4.3);

| 4.1.3.2 | v prípade vozidla NOVC sa emisie znečisťujúcich látok merajú za rovnakých podmienok ako v skúške typu I; |
| --- | --- |

4.1.3.2

v prípade vozidla NOVC sa emisie znečisťujúcich látok merajú za rovnakých podmienok ako v skúške typu I;

| 4.1.4 | zisťovanie, či systém OBD reaguje na simulovanú poruchu a upozorní na ňu vodiča vozidla vhodným spôsobom. |
| --- | --- |

4.1.4

zisťovanie, či systém OBD reaguje na simulovanú poruchu a upozorní na ňu vodiča vozidla vhodným spôsobom.

| 4.2 | Alternatívne možno na žiadosť výrobcu poruchu jedného komponentu alebo viacerých komponentov simulovať elektronicky v súlade s požiadavkami stanovenými v bode 8. |
| --- | --- |

4.2

Alternatívne možno na žiadosť výrobcu poruchu jedného komponentu alebo viacerých komponentov simulovať elektronicky v súlade s požiadavkami stanovenými v bode 8.

| 4.3 | Výrobcovia môžu požiadať, aby sa sledovanie vykonávalo mimo skúšobného cyklu typu I, ak môžu schvaľovaciemu orgánu preukázať, že podmienky sledovania skúšobného cyklu typu I by obmedzovali vozidlo v prevádzke. |
| --- | --- |

4.3

Výrobcovia môžu požiadať, aby sa sledovanie vykonávalo mimo skúšobného cyklu typu I, ak môžu schvaľovaciemu orgánu preukázať, že podmienky sledovania skúšobného cyklu typu I by obmedzovali vozidlo v prevádzke.

| 4.4 | Pri všetkých skúškach preukazovania sa na konci skúšobného cyklu aktivuje kontrolka poruchy. |
| --- | --- |

4.4

Pri všetkých skúškach preukazovania sa na konci skúšobného cyklu aktivuje kontrolka poruchy.

5   Skúšobné vozidlo a palivo

5.1   Skúšobné vozidlo

Skúšobné vozidlá musia spĺňať požiadavky bodu 2 prílohy VI.

5.2   Výrobca musí systém alebo komponent, pri ktorom sa preukazuje detekcia, nastaviť pred jazdou vozidla v cykle skúšania emisií vhodnom pre klasifikáciu vozidla kategórie L na limitné kritériá alebo nad limitné kritériá. Na určenie správneho fungovania diagnostického systému vozidlo kategórie L potom odjazdí celý príslušný cyklus skúšky typu I podľa jeho klasifikácie uvedenej v bode 4.3 prílohy II.

5.3   Skúšobné palivo

Na skúšanie sa používajú príslušné referenčné palivá opísané v doplnku 2 k prílohe II. V prípade jednopalivových a dvojpalivových vozidiel môže schvaľovací orgán vybrať z referenčných palív opísaných v doplnku 2 prílohy II typ paliva pre každý skúšaný poruchový režim. Vybraný typ paliva sa počas žiadnej zo skúšobných fáz nesmie meniť. Ak sa ako palivo pre vozidlá na alternatívne palivá použije LPG alebo NG/biometán, motor môže naštartovať na benzín a po vopred určenom čase prepnúť na LPG alebo NG/biometán (automaticky, nie pričinením vodiča).

6   Skúšobná teplota a tlak

| 6.1 | Skúšobná teplota a tlak okolia musia spĺňať požiadavky skúšky typu I stanovené v prílohe II. |
| --- | --- |

6.1

Skúšobná teplota a tlak okolia musia spĺňať požiadavky skúšky typu I stanovené v prílohe II.

7   Skúšobné zariadenie

7.1   Vozidlový dynamometer

Vozidlový dynamometer musí spĺňať požiadavky prílohy II.

8   Postupy pri skúške environmentálneho overovania OBD

8.1   Prevádzkový skúšobný cyklu na vozidlovom dynamometri musí spĺňať požiadavky prílohy II.

8.2   Predkondicionovanie vozidla

| 8.2.1 | Podľa typu pohonu a po zavedení jedného z poruchových režimov uvedených v bode 8.3 sa vozidlo predkondicionuje odjazdením aspoň dvoch po sebe nasledujúcich príslušných skúšok typu I. V prípade vozidiel vybavených vznetovým motorom je povolené dodatočné predkondicionovanie odjazdením dvoch príslušných skúšobných cyklov typu I. |
| --- | --- |

8.2.1

Podľa typu pohonu a po zavedení jedného z poruchových režimov uvedených v bode 8.3 sa vozidlo predkondicionuje odjazdením aspoň dvoch po sebe nasledujúcich príslušných skúšok typu I. V prípade vozidiel vybavených vznetovým motorom je povolené dodatočné predkondicionovanie odjazdením dvoch príslušných skúšobných cyklov typu I.

| 8.2.2 | Na žiadosť výrobcu sa môžu použiť alternatívne metódy predkondicionovania. |
| --- | --- |

8.2.2

Na žiadosť výrobcu sa môžu použiť alternatívne metódy predkondicionovania.

8.3   Skúšané režimy porúch

| 8.1.3 | V prípade vozidiel poháňaných zážihovým motorom:






  8.3.1.1 | nahradenie typu katalyzátora výfukových splodín pokazeným alebo chybným katalyzátorom alebo elektronická simulácia takejto poruchy; |
| --- | --- | --- |

8.1.3

V prípade vozidiel poháňaných zážihovým motorom:

8.3.1.1

nahradenie typu katalyzátora výfukových splodín pokazeným alebo chybným katalyzátorom alebo elektronická simulácia takejto poruchy;

| 8.3.1.2 | podmienky zlyhania motora v súlade s podmienkami sledovania zlyhania uvedenými v prílohe II časť C11 k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013; |
| --- | --- |

8.3.1.2

podmienky zlyhania motora v súlade s podmienkami sledovania zlyhania uvedenými v prílohe II časť C11 k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013;

| 8.3.1.3 | nahradenie kyslíkového snímača pokazeným alebo chybným snímačom alebo elektronická simulácia takejto poruchy; |
| --- | --- |

8.3.1.3

nahradenie kyslíkového snímača pokazeným alebo chybným snímačom alebo elektronická simulácia takejto poruchy;

| 8.3.1.4 | elektrické odpojenie akéhokoľvek iného komponentu súvisiaceho s emisiami, ktorý je pripojený k regulátoru hnacej sústavy/motora (ak je aktívny pre vybraný typ paliva); |
| --- | --- |

8.3.1.4

elektrické odpojenie akéhokoľvek iného komponentu súvisiaceho s emisiami, ktorý je pripojený k regulátoru hnacej sústavy/motora (ak je aktívny pre vybraný typ paliva);

| 8.3.1.5 | elektrické odpojenie elektronického riadenia systému separácie a odvádzania emisií z odparovania (ak je inštalované a ak sa aktivuje pri prevádzke s vybratým typom paliva). V prípade tohto konkrétneho režimu poruchy nie je potrebné vykonať skúšku typu I. |
| --- | --- |

8.3.1.5

elektrické odpojenie elektronického riadenia systému separácie a odvádzania emisií z odparovania (ak je inštalované a ak sa aktivuje pri prevádzke s vybratým typom paliva). V prípade tohto konkrétneho režimu poruchy nie je potrebné vykonať skúšku typu I.

| 8.3.2 | V prípade vozidiel vybavených vznetovým motorom:






  8.3.2.1 | nahradenie typu katalyzátora výfukových splodín, ak je namontovaný, pokazeným alebo chybným katalyzátorom alebo elektronická simulácia takejto poruchy; |
| --- | --- | --- |

8.3.2

V prípade vozidiel vybavených vznetovým motorom:

8.3.2.1

nahradenie typu katalyzátora výfukových splodín, ak je namontovaný, pokazeným alebo chybným katalyzátorom alebo elektronická simulácia takejto poruchy;

| 8.3.2.2 | úplné odstránenie filtra tuhých častíc, ak je namontovaný, alebo chybnej súpravy filtra, ak sú neoddeliteľnou súčasťou filtra snímače; |
| --- | --- |

8.3.2.2

úplné odstránenie filtra tuhých častíc, ak je namontovaný, alebo chybnej súpravy filtra, ak sú neoddeliteľnou súčasťou filtra snímače;

| 8.3.2.3 | elektrické odpojenie akéhokoľvek elektronického aktivátora množstva a dávkovania paliva v palivovom systéme; |
| --- | --- |

8.3.2.3

elektrické odpojenie akéhokoľvek elektronického aktivátora množstva a dávkovania paliva v palivovom systéme;

| 8.3.2.4 | elektrické odpojenie ktoréhokoľvek iného komponentu súvisiaceho s emisiami alebo funkčnou bezpečnosťou, ktorý je pripojený k akémukoľvek regulátoru hnacej sústavy, pohonných jednotiek alebo hnacej jednotky; |
| --- | --- |

8.3.2.4

elektrické odpojenie ktoréhokoľvek iného komponentu súvisiaceho s emisiami alebo funkčnou bezpečnosťou, ktorý je pripojený k akémukoľvek regulátoru hnacej sústavy, pohonných jednotiek alebo hnacej jednotky;

| 8.3.2.5 | po splnení požiadaviek bodov 8.3.2.3 a 8.3.2.4 a so súhlasom schvaľovacieho orgánu môže výrobca uskutočniť vhodné kroky na preukázanie, že systém OBD indikuje pri odpojení poruchu. |
| --- | --- |

8.3.2.5

po splnení požiadaviek bodov 8.3.2.3 a 8.3.2.4 a so súhlasom schvaľovacieho orgánu môže výrobca uskutočniť vhodné kroky na preukázanie, že systém OBD indikuje pri odpojení poruchu.

| 8.3.3 | Výrobca musí preukázať, že systém OBD zisťuje počas schvaľovacej skúšky poruchy prietoku recirkulovaných výfukových plynov a chladiča, ak je namontovaný. |
| --- | --- |

8.3.3

Výrobca musí preukázať, že systém OBD zisťuje počas schvaľovacej skúšky poruchy prietoku recirkulovaných výfukových plynov a chladiča, ak je namontovaný.

| 8.3.4 | Každú poruchu hnacej sústavy, ktorá vyvolá akýkoľvek prevádzkový režim, ktorý významne znižuje krútiaci moment motora (t. j. o 10 alebo viac % v bežnej prevádzke), zistí a nahlási systém kontroly hnacej sústavy / motora. |
| --- | --- |

8.3.4

Každú poruchu hnacej sústavy, ktorá vyvolá akýkoľvek prevádzkový režim, ktorý významne znižuje krútiaci moment motora (t. j. o 10 alebo viac % v bežnej prevádzke), zistí a nahlási systém kontroly hnacej sústavy / motora.

8.4   Skúšky systému environmentálneho overovania OBD

| 8.4.1 | Vozidlá vybavené zážihovými motormi:






  8.4.1.1 | Po predkondicionovaní vozidla v súlade s bodom 8.2 vozidlo odjazdí príslušnú skúšku typu I.
  Pred ukončením tejto skúšky za ktorejkoľvek z podmienok uvedených v bodoch 8.4.1.2 až 8.4.1.6 sa aktivuje indikátor poruchy. Schvaľovací orgán môže tieto podmienky nahradiť inými v súlade s bodom 8.4.1.6. Celkový počet simulovaných porúch na účely typového schválenia však nesmie prekročiť štyri.
  V prípade dvojpalivových vozidiel sa v rámci štyroch simulovaných porúch použijú podľa uváženia schvaľovacieho orgánu oba typy paliva. |
| --- | --- | --- |

8.4.1

Vozidlá vybavené zážihovými motormi:

8.4.1.1

Po predkondicionovaní vozidla v súlade s bodom 8.2 vozidlo odjazdí príslušnú skúšku typu I.

Pred ukončením tejto skúšky za ktorejkoľvek z podmienok uvedených v bodoch 8.4.1.2 až 8.4.1.6 sa aktivuje indikátor poruchy. Schvaľovací orgán môže tieto podmienky nahradiť inými v súlade s bodom 8.4.1.6. Celkový počet simulovaných porúch na účely typového schválenia však nesmie prekročiť štyri.

V prípade dvojpalivových vozidiel sa v rámci štyroch simulovaných porúch použijú podľa uváženia schvaľovacieho orgánu oba typy paliva.

| 8.4.1.2 | Nahradenie typu katalyzátora výfukových splodín pokazeným alebo chybným katalyzátorom alebo elektronická simulácia pokazeného alebo chybného katalyzátora, ktorej dôsledkom sú emisie presahujúce prahové hodnoty OBD pre THC, alebo v príslušných prípadoch prahové hodnoty OBD pre NMHC uvedené v časti B prílohy VI k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013. |
| --- | --- |

8.4.1.2

Nahradenie typu katalyzátora výfukových splodín pokazeným alebo chybným katalyzátorom alebo elektronická simulácia pokazeného alebo chybného katalyzátora, ktorej dôsledkom sú emisie presahujúce prahové hodnoty OBD pre THC, alebo v príslušných prípadoch prahové hodnoty OBD pre NMHC uvedené v časti B prílohy VI k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013.

| 8.4.1.3 | Stimulovaná podmienka poruchy v súlade s podmienkami pre sledovanie uvedenými v prílohe II časť C bod 11 nariadenia (EÚ) č. 168/2013, ktorej výsledkom sú emisie prekračujúce prahové hodnoty OBD uvedené v časti B prílohy VI k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013. |
| --- | --- |

8.4.1.3

Stimulovaná podmienka poruchy v súlade s podmienkami pre sledovanie uvedenými v prílohe II časť C bod 11 nariadenia (EÚ) č. 168/2013, ktorej výsledkom sú emisie prekračujúce prahové hodnoty OBD uvedené v časti B prílohy VI k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013.

| 8.4.1.4 | Nahradenie kyslíkového snímača pokazeným alebo chybným kyslíkovým snímačom alebo elektronická simulácia pokazeného alebo chybného kyslíkového snímača, ktorej výsledkom sú emisie prekračujúce všetky prahové hodnoty OBD uvedené v časti B prílohy VI k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013. |
| --- | --- |

8.4.1.4

Nahradenie kyslíkového snímača pokazeným alebo chybným kyslíkovým snímačom alebo elektronická simulácia pokazeného alebo chybného kyslíkového snímača, ktorej výsledkom sú emisie prekračujúce všetky prahové hodnoty OBD uvedené v časti B prílohy VI k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013.

| 8.4.1.5 | Elektrické odpojenie elektronického regulátora systému separácie a odvádzania emisií z odparovania (ak je inštalovaný a ak sa aktivuje pri prevádzke s vybratým typom paliva). |
| --- | --- |

8.4.1.5

Elektrické odpojenie elektronického regulátora systému separácie a odvádzania emisií z odparovania (ak je inštalovaný a ak sa aktivuje pri prevádzke s vybratým typom paliva).

| 8.4.1.6 | Elektrické odpojenie akéhokoľvek komponentu hnacej sústavy súvisiaceho s emisiami, ktorý je pripojený k regulátoru hnacej sústavy/motora/pohonnej jednotky, výsledkom čoho sú emisie prekračujúce všetky prahové hodnoty PBD uvedené v časti B prílohy VI k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013 alebo vyvolanie prevádzkového režimu s významne zníženým krútiacim momentom v porovnaní s bežnou prevádzkou. |
| --- | --- |

8.4.1.6

Elektrické odpojenie akéhokoľvek komponentu hnacej sústavy súvisiaceho s emisiami, ktorý je pripojený k regulátoru hnacej sústavy/motora/pohonnej jednotky, výsledkom čoho sú emisie prekračujúce všetky prahové hodnoty PBD uvedené v časti B prílohy VI k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013 alebo vyvolanie prevádzkového režimu s významne zníženým krútiacim momentom v porovnaní s bežnou prevádzkou.

| 8.4.2 | Vozidlá vybavené vznetovými motormi.






  8.4.2.1 | Po predkondicionovaní vozidla v súlade s bodom 8.2 vozidlo odjazdí platnú skúšku typu I.
  Pred ukončením tejto skúšky za ktorejkoľvek z podmienok v bodoch 8.4.2.2 až 8.4.2.5 sa aktivuje indikátor poruchy. Schvaľovací orgán môže tieto podmienky nahradiť inými v súlade s bodom 8.4.2.5. Celkový počet simulovaných porúch na účely typového schválenia však nesmie prekročiť štyri: |
| --- | --- | --- |

8.4.2

Vozidlá vybavené vznetovými motormi.

8.4.2.1

Po predkondicionovaní vozidla v súlade s bodom 8.2 vozidlo odjazdí platnú skúšku typu I.

Pred ukončením tejto skúšky za ktorejkoľvek z podmienok v bodoch 8.4.2.2 až 8.4.2.5 sa aktivuje indikátor poruchy. Schvaľovací orgán môže tieto podmienky nahradiť inými v súlade s bodom 8.4.2.5. Celkový počet simulovaných porúch na účely typového schválenia však nesmie prekročiť štyri:

| 8.4.2.2 | Nahradenie katalyzátora výfukových splodín pokazeným alebo chybným katalyzátorom alebo elektronická simulácia pokazeného alebo chybného katalyzátora, ktorej výsledkom sú emisie prekračujúce všetky prahové hodnoty OBD uvedené v časti B prílohy VI k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013. |
| --- | --- |

8.4.2.2

Nahradenie katalyzátora výfukových splodín pokazeným alebo chybným katalyzátorom alebo elektronická simulácia pokazeného alebo chybného katalyzátora, ktorej výsledkom sú emisie prekračujúce všetky prahové hodnoty OBD uvedené v časti B prílohy VI k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013.

| 8.4.2.3 | Úplné odstránenie filtra tuhých častíc, ak je namontovaný, alebo výmena filtra tuhých častíc za chybný filter tuhých častíc spĺňajúci podmienky stanovené v bode 8.4.2.2, ktorého výsledkom sú emisie prekračujúce všetky prahové hodnoty OBD uvedené v časti B prílohy VI k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013. |
| --- | --- |

8.4.2.3

Úplné odstránenie filtra tuhých častíc, ak je namontovaný, alebo výmena filtra tuhých častíc za chybný filter tuhých častíc spĺňajúci podmienky stanovené v bode 8.4.2.2, ktorého výsledkom sú emisie prekračujúce všetky prahové hodnoty OBD uvedené v časti B prílohy VI k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013.

| 8.4.2.4 | S odkazom na bod 8.3.2.5, odpojenie akéhokoľvek elektronického aktivátora množstva a dávkovania paliva v palivovom systéme, ktorého výsledkom sú emisie prekračujúce všetky prahové hodnoty OBD uvedené v časti B prílohy VI k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013. |
| --- | --- |

8.4.2.4

S odkazom na bod 8.3.2.5, odpojenie akéhokoľvek elektronického aktivátora množstva a dávkovania paliva v palivovom systéme, ktorého výsledkom sú emisie prekračujúce všetky prahové hodnoty OBD uvedené v časti B prílohy VI k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013.

| 8.4.2.5 | S odkazom na bod 8.3.2.5, odpojenie akéhokoľvek komponentu hnacej sústavy, ktorý je pripojený k regulátoru hnacej sústavy/motora/pohonnej jednotky, výsledkom čoho sú emisie prekračujúce všetky prahové hodnoty PBD uvedené v časti B prílohy VI k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013 alebo vyvolanie prevádzkového režimu s významne zníženým krútiacim momentom v porovnaní s bežnou prevádzkou. |
| --- | --- |

8.4.2.5

S odkazom na bod 8.3.2.5, odpojenie akéhokoľvek komponentu hnacej sústavy, ktorý je pripojený k regulátoru hnacej sústavy/motora/pohonnej jednotky, výsledkom čoho sú emisie prekračujúce všetky prahové hodnoty PBD uvedené v časti B prílohy VI k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013 alebo vyvolanie prevádzkového režimu s významne zníženým krútiacim momentom v porovnaní s bežnou prevádzkou.

| 8.4.3 | Nahradenie systému dodatočnej úpravy NOx, ak je namontovaný, pokazeným alebo chybným systémom alebo elektronická simulácia takejto poruchy. |
| --- | --- |

8.4.3

Nahradenie systému dodatočnej úpravy NOx, ak je namontovaný, pokazeným alebo chybným systémom alebo elektronická simulácia takejto poruchy.

| 8.4.4 | Nahradenie systému sledovania tuhých častíc, ak je namontovaný, pokazeným alebo chybným systémom alebo elektronická simulácia takejto poruchy. |
| --- | --- |

8.4.4

Nahradenie systému sledovania tuhých častíc, ak je namontovaný, pokazeným alebo chybným systémom alebo elektronická simulácia takejto poruchy.

PRÍLOHA IX

Požiadavky na skúšky typu IX: skúšky hladiny zvuku

| Číslo doplnku | Názov doplnku | Strana |
| --- | --- | --- |
| 1 | Požiadavky skúšky hladiny zvuku pre poháňané bicykle a dvojkolesové mopedy (kategória L1e) | 247 |
| 2 | Požiadavky skúšky hladiny zvuku pre motocykle (kategórie L3e a L4e) | 258 |
| 3 | Požiadavky skúšky hladiny zvuku pre trojkolesové mopedy, trojkolky a štvorkolky (kategórie L2e, L5e, L6e a L7e) | 272 |
| 4 | Špecifikácia skúšobnej dráhy | 283 |

Číslo doplnku

Názov doplnku

Strana

1

Požiadavky skúšky hladiny zvuku pre poháňané bicykle a dvojkolesové mopedy (kategória L1e)

247

2

Požiadavky skúšky hladiny zvuku pre motocykle (kategórie L3e a L4e)

258

3

Požiadavky skúšky hladiny zvuku pre trojkolesové mopedy, trojkolky a štvorkolky (kategórie L2e, L5e, L6e a L7e)

272

4

Špecifikácia skúšobnej dráhy

283

1   Úvod

V tejto prílohe je opísaný postup pre skúšky typu IX, ako je uvedené v časti A prílohy V k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013. Sú tu stanovené osobitné ustanovenia týkajúce sa postupov skúšania prípustnej hladiny zvuku vozidiel kategórie L.

2   Skúšobný postup, merania a výsledky

| 2.1 | Požiadavky na životnosť systému znižovania hluku sa považujú za splnené, ak vozidlo spĺňa požiadavky týkajúce sa kondicionovania skúšobného vozidla stanovené v tejto prílohe. Okrem vozidiel vybavených tlmičmi obsahujúcimi absorpčné vláknité materiály sa príslušný skúšobný postup uvedený v tejto prílohe vykonáva na preukázanie životnosti systému znižovania hluku. |
| --- | --- |

2.1

Požiadavky na životnosť systému znižovania hluku sa považujú za splnené, ak vozidlo spĺňa požiadavky týkajúce sa kondicionovania skúšobného vozidla stanovené v tejto prílohe. Okrem vozidiel vybavených tlmičmi obsahujúcimi absorpčné vláknité materiály sa príslušný skúšobný postup uvedený v tejto prílohe vykonáva na preukázanie životnosti systému znižovania hluku.

| 2.2 | Keď EÚ pristúpi k: | predpisu EHK OSN č. 9: Jednotné ustanovenia pre typové schvaľovanie trojkolesových vozidiel alebo štvorkoliek z hľadiska hluku, |
| --- | --- | --- |

2.2

Keď EÚ pristúpi k:

predpisu EHK OSN č. 9: Jednotné ustanovenia pre typové schvaľovanie trojkolesových vozidiel alebo štvorkoliek z hľadiska hluku,

| | predpisu EHK OSN č. 41 (1): Jednotné ustanovenia pre typové schvaľovanie motocyklov z hľadiska hluku, |
| --- | --- |

predpisu EHK OSN č. 41 (1): Jednotné ustanovenia pre typové schvaľovanie motocyklov z hľadiska hluku,

| | predpisu EHK OSN č. 63: Jednotné ustanovenia pre typové schvaľovanie mopedov z hľadiska hluku, |
| --- | --- |

predpisu EHK OSN č. 63: Jednotné ustanovenia pre typové schvaľovanie mopedov z hľadiska hluku,

| | predpisu EHK OSN č. 92: Jednotné ustanovenia pre typové schvaľovanie nepôvodných náhradných výfukových tlmiacich systémov (RESS) pre motocykle, mopedy a trojkolesové vozidlá, |
| --- | --- |

predpisu EHK OSN č. 92: Jednotné ustanovenia pre typové schvaľovanie nepôvodných náhradných výfukových tlmiacich systémov (RESS) pre motocykle, mopedy a trojkolesové vozidlá,

zodpovedajúce ustanovenia tejto prílohy sa prestanú používať a vozidlá príslušnej podkategórie, ako sa uvádza v tabuľke 8-1, musia spĺňať požiadavky zodpovedajúceho predpisu EHK OSN vrátane limitných hodnôt zvuku:

Tabuľka 8-1

Podkategórie vozidiel kategórie L a príslušné predpisy EHK OSN týkajúce sa požiadaviek na zvuk

| (Pod-)kategória vozidla | Názov kategórie vozidla | Príslušný skúšobný postup |
| --- | --- | --- |
| L1e-A | Poháňaný bicykel | Predpis EHK OSN č. 63 |
| L1e-B | Dvojkolesový moped
  vmax ≤ 25 km/h |
| Dvojkolesový moped
  vmax ≤ 45 km/h |
| L2e | Trojkolesový moped | Predpis EHK OSN č. 9 |
| L3e | Dvojkolesový motocykel
  Objem motora ≤ 80 cm3 | Predpis EHK OSN č. 41 |
| Dvojkolesový motocykel
  80 cm3 <
  Objem motora ≤
  175 cm3 |
| Dvojkolesový motocykel
  Objem motora
  > 175 cm3 |
| L4e | Dvojkolesový motocykel s postranným vozíkom |
| L5e-A | Trojkolka | Predpis EHK OSN č. 9 |
| L5e-B | Úžitková trojkolka |
| L6e-A | Ľahká štvorkolka | Predpis EHK OSN č. 63 |
| L5e-B | Ľahké miniauto | Predpis EHK OSN č. 9 |
| L7e-A | Cestná štvorkolka |
| L7e-B | Terénne vozidlá |
| L7e-C | Ťažké miniauto |

(Pod-)kategória vozidla

Názov kategórie vozidla

Príslušný skúšobný postup

L1e-A

Poháňaný bicykel

Predpis EHK OSN č. 63

L1e-B

Dvojkolesový moped

vmax ≤ 25 km/h

Dvojkolesový moped

vmax ≤ 45 km/h

L2e

Trojkolesový moped

Predpis EHK OSN č. 9

L3e

Dvojkolesový motocykel

Objem motora ≤ 80 cm3

Predpis EHK OSN č. 41

Dvojkolesový motocykel

80 cm3 <

Objem motora ≤

175 cm3

Dvojkolesový motocykel

Objem motora

> 175 cm3

L4e

Dvojkolesový motocykel s postranným vozíkom

L5e-A

Trojkolka

Predpis EHK OSN č. 9

L5e-B

Úžitková trojkolka

L6e-A

Ľahká štvorkolka

Predpis EHK OSN č. 63

L5e-B

Ľahké miniauto

Predpis EHK OSN č. 9

L7e-A

Cestná štvorkolka

L7e-B

Terénne vozidlá

L7e-C

Ťažké miniauto

3   Skúšobné vozidlo

| 3.1 | Skúšobné vozidlá použité na skúšky zvuku typu VIII, a najmä systémy a komponenty znižovania hluku musia byť reprezentatívne, pokiaľ ide o environmentálne vlastnosti, pre sériovo vyrábaný typ vozidla, ktorý sa dodáva na trh. Skúšobné vozidlo musí byť riadne udržiavané a používané. |
| --- | --- |

3.1

Skúšobné vozidlá použité na skúšky zvuku typu VIII, a najmä systémy a komponenty znižovania hluku musia byť reprezentatívne, pokiaľ ide o environmentálne vlastnosti, pre sériovo vyrábaný typ vozidla, ktorý sa dodáva na trh. Skúšobné vozidlo musí byť riadne udržiavané a používané.

| 3.2. | Pokiaľ ide o vozidlá poháňané stlačeným vzduchom, zvuk sa meria pri najvyššom menovitom tlaku v zásobníku stlačeného vzduchu + 0 / – 15 %. |
| --- | --- |

3.2.

Pokiaľ ide o vozidlá poháňané stlačeným vzduchom, zvuk sa meria pri najvyššom menovitom tlaku v zásobníku stlačeného vzduchu + 0 / – 15 %.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 317, 14.11.2012, s. 1.

Doplnok 1

Požiadavky skúšky hladiny zvuku pre poháňané bicykle a dvojkolesové mopedy (kategória L1e)

| 1. | Vymedzenie pojmov |
| --- | --- |

1.

Na účely tohto doplnku:

| 1.1 | „typ poháňaného bicykla alebo dvojkolesového mopeda, pokiaľ ide o hladinu zvuku a výfukový systém“ znamená vozidlá kategórie L, ktoré sa nelíšia v takých základných ohľadoch ako:






  1.1.1 | typ motora (dvojtaktný alebo štvortaktný, motor s vratnými piestami alebo motor s rotujúcimi piestami, počet a zdvihový objem valcov, počet a typ karburátorov alebo vstrekovacích systémov, usporiadanie ventilov, maximálny čistý výkon a príslušné otáčky). Za zdvihový objem motorov s rotujúcim piestami sa považuje dvojnásobok objemu komory; |
| --- | --- | --- |

1.1

„typ poháňaného bicykla alebo dvojkolesového mopeda, pokiaľ ide o hladinu zvuku a výfukový systém“ znamená vozidlá kategórie L, ktoré sa nelíšia v takých základných ohľadoch ako:

1.1.1

typ motora (dvojtaktný alebo štvortaktný, motor s vratnými piestami alebo motor s rotujúcimi piestami, počet a zdvihový objem valcov, počet a typ karburátorov alebo vstrekovacích systémov, usporiadanie ventilov, maximálny čistý výkon a príslušné otáčky). Za zdvihový objem motorov s rotujúcim piestami sa považuje dvojnásobok objemu komory;

| 1.1.2 | pohonná jednotka, najmä počet a pomery prevodových stupňov prevodovky a konečný pomer; |
| --- | --- |

1.1.2

pohonná jednotka, najmä počet a pomery prevodových stupňov prevodovky a konečný pomer;

| 1.1.3 | počet, typ a usporiadanie výfukových systémov; |
| --- | --- |

1.1.3

počet, typ a usporiadanie výfukových systémov;

| 1.2 | „výfukový systém“ alebo „tlmič“ je kompletný súbor komponentov potrebných na obmedzenie hluku spôsobeného motorom výfukom mopedu;






  1.2.1 | „pôvodný výfukový systém alebo tlmič“ je systém typu namontovaného na vozidlo v čase typového schvaľovania environmentálnych vlastností alebo rozšírenia typového schválenia. Môže ísť o prvý namontovaný alebo náhradný systém; |
| --- | --- | --- |

1.2

„výfukový systém“ alebo „tlmič“ je kompletný súbor komponentov potrebných na obmedzenie hluku spôsobeného motorom výfukom mopedu;

1.2.1

„pôvodný výfukový systém alebo tlmič“ je systém typu namontovaného na vozidlo v čase typového schvaľovania environmentálnych vlastností alebo rozšírenia typového schválenia. Môže ísť o prvý namontovaný alebo náhradný systém;

| 1.2.2 | „nepôvodný výfukový systém alebo tlmič“ je systém iného typu ako bol typ namontovaný na vozidlo v čase typového schvaľovania environmentálnych vlastností alebo rozšírenia typového schválenia. Môže sa použiť len ako náhradný výfukový systém alebo tlmič; |
| --- | --- |

1.2.2

„nepôvodný výfukový systém alebo tlmič“ je systém iného typu ako bol typ namontovaný na vozidlo v čase typového schvaľovania environmentálnych vlastností alebo rozšírenia typového schválenia. Môže sa použiť len ako náhradný výfukový systém alebo tlmič;

| 1.3 | „výfukové systémy odlišných typov“ sú systémy, ktoré sa zásadne odlišujú jedným z týchto spôsobov:






  1.3.1 | systémy obsahujúce komponenty nesúce označenia rôznych tovární alebo rôzne ochranné známky; |
| --- | --- | --- |

1.3

„výfukové systémy odlišných typov“ sú systémy, ktoré sa zásadne odlišujú jedným z týchto spôsobov:

1.3.1

systémy obsahujúce komponenty nesúce označenia rôznych tovární alebo rôzne ochranné známky;

| 1.3.2 | systémy, ktorých komponenty sú vyrobené z materiálov s odlišnými charakteristikami, alebo ktorých komponenty majú odlišný tvar či rozmery; |
| --- | --- |

1.3.2

systémy, ktorých komponenty sú vyrobené z materiálov s odlišnými charakteristikami, alebo ktorých komponenty majú odlišný tvar či rozmery;

| 1.3.3 | systémy, u ktorých sa líšia prevádzkové princípy najmenej jedného komponentu; |
| --- | --- |

1.3.3

systémy, u ktorých sa líšia prevádzkové princípy najmenej jedného komponentu;

| 1.3.4 | systémy pozostávajúce z komponentov v iných kombináciách; |
| --- | --- |

1.3.4

systémy pozostávajúce z komponentov v iných kombináciách;

| 1.4 | „komponent výfukového systému“ je jeden z jednotlivých komponentov, ktoré spolu tvoria výfukový systém (ako je napríklad výfukové potrubie, vlastný tlmič) a systém nasávania vzduchu (vzduchový filter), ak existuje.
  Ak musí byť motor vybavený systémom nasávania vzduchu (vzduchovým filtrom alebo tlmičom hluku nasávania), aby spĺňal maximálne prípustné hladiny zvuku, filter alebo tlmič sa považujú za komponenty rovnakého významu ako výfukový systém. |
| --- | --- |

1.4

„komponent výfukového systému“ je jeden z jednotlivých komponentov, ktoré spolu tvoria výfukový systém (ako je napríklad výfukové potrubie, vlastný tlmič) a systém nasávania vzduchu (vzduchový filter), ak existuje.

Ak musí byť motor vybavený systémom nasávania vzduchu (vzduchovým filtrom alebo tlmičom hluku nasávania), aby spĺňal maximálne prípustné hladiny zvuku, filter alebo tlmič sa považujú za komponenty rovnakého významu ako výfukový systém.

2.   Typové schvaľovanie komponentu z hľadiska úrovne hluku a pôvodného výfukového systému ako samostatnej technickej jednotky typu dvojkolesového mopeda

2.1   Hluk dvojkolesového mopeda v pohybe (podmienky merania a metóda skúšania vozidla počas typového schvaľovania komponentu)

2.1.1   Limitné hodnoty hluku: pozri časť D prílohy VI k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013.

2.1.2   Meracie prístroje

2.1.2.1   Akustické merania

Prístrojom používaným na meranie hladiny zvuku je presný zvukomer typu opísaného v druhom vydaní publikácie Medzinárodnej elektrotechnickej komisie (IEC) č. 179 Presné zvukomery. Merania sa vykonávajú s využitím „rýchlej“ odozvy a váženia „A“, ktoré sú tiež opísané v uvedenej publikácii.

Na začiatku a na konci každej série meraní sa zvukomer skalibruje v súlade s pokynmi výrobcu s využitím vhodného zdroja hluku (napr. pistonfón).

2.1.2.2   Merania rýchlosti

Otáčky motora a rýchlosť mopedu na skúšobnej dráhe sa určujú s presnosťou ± 3 %.

2.1.3   Podmienky merania

2.1.3.1   Stav mopedu

Kombinovaná hmotnosť vodiča a skúšobného vybavenia použitého na mopede musí byť v rozmedzí od 70 kg do 90 kg. V prípade potreby možno na moped pridať závažia, aby kombinovaná hmotnosť dosiahla aspoň 70 kg.

Počas meraní musí byť moped v pohotovostnom stave (vrátane chladiacej kvapaliny, olejov, paliva, náradia, rezervného kolesa a vodiča).

Pred vykonaním meraní sa moped zahreje na bežnú prevádzkovú teplotu.

Ak je moped vybavený ventilátormi s mechanizmom automatickej aktivácie, do tohto systému sa v priebehu meraní zvuku nesmie zasahovať. V prípade mopedov s viac ako jedným poháňaným kolesom možno použiť len pohon pre bežnú prevádzku na ceste. Ak je moped vybavený postranným vozíkom, ten treba na účely skúšky odstrániť.

2.1.3.2   Miesto skúšky

Miesto skúšky pozostáva z centrálneho akceleračného úseku obkoleseného v podstate rovnou skúšobnou plochou. Akceleračný úsek musí byť rovný; jeho povrch musí byť hladký a taký, aby povrchový zvuk zostával nízky.

Na mieste skúšky nesmú zmeny voľného zvukového poľa medzi zdrojom zvuku v strede akceleračného úseku a mikrofónom presiahnuť 1 dB. Táto podmienka sa považuje za splnenú, ak sa v okruhu 50 m od stredu akceleračného úseku nenachádzajú veľké objekty, ktoré odrážajú zvuk, ako sú ploty, skaly, mosty alebo budovy. Povrch skúšobnej dráhy musí spĺňať požiadavky doplnku 7.

Mikrofónu nesmie prekážať nič, čo by mohlo ovplyvniť zvukové pole, a medzi mikrofónom a zdrojom zvuku nesmie stáť žiadna osoba. Pozorovateľ vykonávajúci merania sa musí postaviť tak, aby neovplyvňoval údaje odčítané z meracieho prístroja.

2.1.3.3   Rôzne

Merania sa nesmú vykonávať v zlých atmosférických podmienkach. Musí sa zabezpečiť, aby výsledky neboli ovplyvnené nárazmi vetra.

Pri meraniach musí byť A-vážená hladina zvuku iného zdroja zvuku ako skúšané vozidlo a účinkov vetra najmenej o 10 dB (A) nižšia ako hladina zvuku produkovaného vozidlom. K mikrofónu možno namontovať vhodný kryt proti vetru za predpokladu, že sa zohľadní jeho účinok na citlivosť a smerové charakteristiky mikrofónu.

Ak je rozdiel medzi hlukom okolia a meraným hlukom v rozmedzí 10 až 16 dB (A), výsledky skúšky sa vypočítajú odpočítaním príslušnej korekcie od údajov odčítaných zo zvukomeru ako v tomto grafe:

Obrázok Ap 1-1

Rozdiel medzi okolitým hlukom a meraným hlukom

Image

2.1.4   Metóda merania

2.1.4.1   Povaha a počet meraní

Maximálna hladina zvuku vyjadrená v A-vážených decibeloch [dB (A)] sa meria počas jazdy mopedu medzi priamkami AA′ a BB′ (obrázok Ap 1-2). Ak sa medzi špičkovou hodnotou a všeobecnou hladinou zvuku zaznamená abnormálny rozdiel, merania sú neplatné. Na každej strane mopedu sa vykonajú dve merania.

2.1.4.2   Umiestnenie mikrofónu

Mikrofón musí byť umiestnený 7,5 m ± 0,2 m od referenčnej priamky CC′ (obrázok Ap 1-2) dráhy a 1,2 m ± 0,1 m nad úrovňou zeme.

2.1.4.3   Prevádzkové podmienky

Moped sa približuje k priamke AA′ počiatočnou konštantnou rýchlosťou uvedenou v bode 2.1.4.3.1 a 2.1.4.3.2. Keď čelo mopeda dosiahne priamku AA′, škrtiaca klapka sa čo najrýchlejšie úplne otvorí a zostane v tejto polohe, pokiaľ zadná časť mopedu nedosiahne priamku BB′; potom sa škrtiaca klapka vráti čo najrýchlejšie do polohy pri voľnobehu.

Pri všetkých meraniach moped jazdí po rovnej čiare cez akceleračný úsek, pričom sa stredná pozdĺžna rovina mopedu nachádza čo najbližšie k priamke CC′.

2.1.4.3.1   Rýchlosť približovania

Moped sa približuje k priamke AA′ konštantnou rýchlosťou 30 km/h alebo svojou najvyššou rýchlosťou, ak je táto rýchlosť nižšia.

2.1.4.3.2   Voľba prevodového pomeru

Ak je moped vybavený ručnou prevodovkou, vyberie sa najvyšší prevodový stupeň, ktorý umožňuje prekročiť priamku AA′ rýchlosťou rovnajúcou sa aspoň polovičným maximálnym otáčkam motora.

Ak má moped automatickú prevodovku, jazdí rýchlosťou uvedenou v bode 2.1.4.3.1.

2.1.5   Výsledky (skúšobný protokol)

2.1.5.1   V skúšobnom protokole podľa šablóny uvedenej v článku 32 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 168/2013 vypracovanom na účely vydania dokumentu sa uvádzajú okolnosti a faktory ovplyvňujúce merania.

2.1.5.2   Merania sa zaokrúhľujú na najbližší decibel.

Ak je číslo nasledujúce za desatinnou čiarou v rozmedzí 0 až 4, celé číslo sa zaokrúhli smerom dole, a ak je medzi 5 až 9, celé číslo sa zaokrúhli smerom hore.

Použijú sa len merania, ktoré sa v dvoch po sebe nasledujúcich skúškach na rovnakej strane mopedu líšia o 2,0 dB (A) alebo menej.

2.1.5.3   Aby sa zohľadnili nepresnosti, od každej hodnoty získanej v súlade s bodom 2.1.5.2 sa odpočíta 1,0 dB (A).

2.1.5.4   Ak priemer štyroch meraní neprekračuje maximálnu prípustnú hladinu pre danú kategóriu mopeda, limitné hodnoty stanovené v bode 2.1.1 sa považujú za splnené.

Táto priemerná hodnota sa považuje výsledok skúšky.

Obrázok Ap 1-2

Skúška vozidla v pohybe

Image

Obrázok Ap 1-3

Skúška stojaceho vozidla

Image

2.2   Hluk stojaceho mopedu (podmienky merania a metóda skúšania vozidla v prevádzke)

2.2.1   Hladina akustického tlaku v bezprostrednej blízkosti mopedu

S cieľom uľahčiť následné skúšky hluku mopedov v prevádzke sa odmeria hladina akustického tlaku v bezprostrednej blízkosti výstupu výfukového systému (tlmiča) v súlade s týmito požiadavkami a výsledok sa uvedie v skúšobnom protokole vypracovanom na účel vydania dokumentu podľa šablóny uvedenej v článku 32 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 168/2013.

2.2.2   Meracie prístroje

Používa sa presný zvukomer uvedený v bode 2.1.2.1.

2.2.3   Podmienky merania

2.2.3.1   Stav mopedu

Pred vykonaním meraní sa motor mopedu zahreje na bežnú prevádzkovú teplotu. Ak je moped vybavený ventilátormi s mechanizmom automatickej aktivácie, do tohto systému sa v priebehu meraní hluku nesmie zasahovať.

Počas meraní musí byť zaradený neutrál. Ak nemožno odpojiť pohonnú jednotku, hnacie koleso mopedu sa môže voľne pohybovať napr. tak, že sa motocykel umiestni na jeho stredový stojan.

2.2.3.2   Miesto skúšky (obrázok Ap 1-2)

Ako miesto skúšky možno použiť akúkoľvek plochu bez výrazných akustických porúch. Vhodné sú vysoko reflexné rovné povrchy pokryté betónom, asfaltom alebo nejakým iným tvrdým materiálom; nesmú sa používať povrchy z udupanej zeminy. Miesto skúšky musí mať obdĺžnikový tvar, ktorého boky sú najmenej 3 m vzdialené od vonkajšej hrany mopeda (okrem riadidiel). V tomto obdĺžniku nesmú stáť žiadne významné prekážky, napr. žiadne osoby okrem vodiča a pozorovateľa.

Do tohto obdĺžnika sa moped umiestni tak, aby bol mikrofón použitý na meranie vzdialený od každého obrubníka najmenej 1 m.

2.2.3.3   Rôzne

Odčítané hodnoty spôsobené okolitým hlukom a účinkami vetra musia byť aspoň o 10,0 dB (A) nižšie ako namerané hladiny hluku. K mikrofónu možno namontovať vhodný kryt proti vetru za predpokladu, že sa zohľadní jeho účinok na citlivosť mikrofónu.

2.2.4   Metóda merania

2.2.4.1   Povaha a počet meraní

Maximálna hladina hluku vyjadrená v A-vážených decibeloch (dB (A)) sa meria počas periódy prevádzky stanovenej v bode 2.2.4.3.

V každom meracom bode sa vykonajú najmenej tri merania.

2.2.4.2   Umiestnenie mikrofónu (obrázok Ap 1-3)

Mikrofón musí byť umiestnený na jednej úrovni s vývodom výfuku alebo 0,2 m nad povrchom dráhy, podľa toho, čo je nižšie. Membrána mikrofónu sa nasmeruje k vývodu výfuku vo vzdialenosti 0,5 m. Os maximálnej citlivosti mikrofónu musí byť paralelná s povrchom dráhy a v uhle 45° ± 10° od zvislej roviny smeru výfukových emisií.

Vo vzťahu k tejto vertikálnej rovine musí byť mikrofón umiestnený na tej strane, na ktorej je mikrofón najďalej od obrysu mopedu (okrem riadidiel).

Ak má výfukový systém viac ako jeden vývod a stredy týchto vývodov sú od seba vzdialené menej ako 0,3 m, mikrofón sa umiestni oproti vývodu, ktorý je k mopedu najbližšie (okrem riadidiel), alebo oproti vývodu, ktorý je najvyššie nad povrchom dráhy. Ak sú stredy vývodov od seba vzdialené viac než 0,3 m, musí sa merať každý z nich osobitne, pričom za výsledok skúšky sa považuje najvyššia zaznamenaná hodnota.

2.2.4.3   Prevádzkové podmienky

Otáčky motora sú konštantné pri:

| | ((S)/(2)), ak je hodnota S vyššia ako 5 000 ot/min, alebo |
| --- | --- |

((S)/(2)), ak je hodnota S vyššia ako 5 000 ot/min, alebo

| | ((3S)/(4)), ak sa hodnota S rovná 5 000 ot/min alebo menej, |
| --- | --- |

((3S)/(4)), ak sa hodnota S rovná 5 000 ot/min alebo menej,

kde „S“ sú otáčky motora, pri ktorých dosahuje maximálny výkon.

Po dosiahnutí konštantných otáčok motora sa akcelerátor rýchlo vráti do polohy voľnobehu. Hladina hluku sa meria v priebehu prevádzkového cyklu pozostávajúceho z krátkej periódy udržiavania konštantných otáčok motora a počas celej periódy decelerácie, pričom za výsledok skúšky sa považuje najvyššia hodnota odčítaná zo zvukomeru.

2.2.5   Výsledky (skúšobný protokol)

2.2.5.1   V skúšobnom protokole vypracovanom na účel vydania dokumentu podľa šablóny uvedenej v článku 32 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 168/2013 sa uvádzajú všetky príslušné údaje, a najmä údaje použité na meranie hluku stojaceho mopedu.

2.2.5.2   Hodnoty sa odčítajú z meracích prístrojov a zaokrúhlia na najbližší decibel.

Použijú sa len merania, ktoré sa v troch po sebe nasledujúcich skúškach odlišujú o 2,0 dB (A) alebo menej.

2.2.5.3   Za výsledok skúšky sa považuje najvyššia hodnota získaná z týchto troch meraní.

2.3   Pôvodný výfukový systém (tlmič)

2.3.1   Požiadavky na tlmiče obsahujúce absorpčné vláknité materiály

2.3.1.1   Vláknitý absorpčný materiál nesmie obsahovať azbest a môže sa použiť v konštrukcii tlmičov len vtedy, ak sa bezpečne drží na mieste počas celej životnosti tlmiča a spĺňa požiadavky bodu 2.3.1.2, 2.3.1.3 alebo 2.3.1.4.

2.3.1.2   Po odstránení vláknitého materiálu musí hladina hluku spĺňať požiadavky bodu 2.1.1.

2.3.1.3   Vláknitý absorpčný materiál nesmie byť umiestnený v tých častiach tlmiča, ktorými prechádzajú výfukové plyny, a musí spĺňať tieto požiadavky:

2.3.1.3.1   materiál sa štyri hodiny zohrieva v peci pri teplote 923,2 ± 5 K (650 ± 5 °C) bez toho, aby došlo k skráteniu priemernej dĺžky, zmenšeniu priemeru alebo hustoty vlákien;

2.3.1.3.2   po 1 hodine zohrievania v peci pri teplote 923,2 ± 5 K (650 ± 5 °C) sa 98 % materiálu zachytí v site s menovitým rozmerom otvorov 250 μm v súlade s technickou normou ISO 3310-1:2000, keď sa skúša v súlade s normou ISO 2599:2011;

2.3.1.3.3   materiál nesmie stratiť viac ako 10 % svojej hmotnosti po 24 hodinách úpravy teploty pri 362,2 ± 5 K (90 ± 5 °C) v syntetickom kondenzáte s týmto zložením:

| — | 1 N kyseliny bromovodíkovej (HBr): 10 ml |
| --- | --- |

—

1 N kyseliny bromovodíkovej (HBr): 10 ml

| — | 1 N kyseliny sírovej (H2SO4): 10 ml |
| --- | --- |

—

1 N kyseliny sírovej (H2SO4): 10 ml

| — | doplnenom destilovanou vodou na 1 000 ml. |
| --- | --- |

—

doplnenom destilovanou vodou na 1 000 ml.

Poznámka: Materiál sa pred vážením vyperie v destilovanej vode a jednu hodinu suší pri teplote 378,2 K (105 °C).

2.3.1.4   Pred skúškou systému podľa bodu 2.1 sa uvedenie do bežného pracovného stavu jednou z týchto metód:

2.3.1.4.1   Kondicionovanie nepretržitou cestnou prevádzkou

| 2.3.1.4.1.1 | Minimálna vzdialenosť najazdená počas kondicionovania je 2 000 km. |
| --- | --- |

2.3.1.4.1.1

Minimálna vzdialenosť najazdená počas kondicionovania je 2 000 km.

| 2.3.1.4.1.2 | 50 ± 10 % tohto kondicionovacieho cyklu pozostáva z jazdy po meste a zvyšok z jazdy mimo mesta; nepretržitý cestný cyklus možno nahradiť zodpovedajúcim programom na skúšobnej dráhe. |
| --- | --- |

2.3.1.4.1.2

50 ± 10 % tohto kondicionovacieho cyklu pozostáva z jazdy po meste a zvyšok z jazdy mimo mesta; nepretržitý cestný cyklus možno nahradiť zodpovedajúcim programom na skúšobnej dráhe.

| 2.3.1.4.1.3 | Tieto dva typy jazdy sa musia vystriedať najmenej šesťkrát. |
| --- | --- |

2.3.1.4.1.3

Tieto dva typy jazdy sa musia vystriedať najmenej šesťkrát.

| 2.3.1.4.1.4 | Úplný skúšobný program zahŕňa najmenej 10 prestávok v trvaní najmenej tri hodiny, aby sa napodobili účinky chladenia a kondenzácie. |
| --- | --- |

2.3.1.4.1.4

Úplný skúšobný program zahŕňa najmenej 10 prestávok v trvaní najmenej tri hodiny, aby sa napodobili účinky chladenia a kondenzácie.

2.3.1.4.2   Impulzné kondicionovanie

| 2.3.1.4.2.1 | Výfukový systém alebo jeho komponenty sa namontujú na moped alebo motor.
  V prvom prípade sa moped pripevní na valcový dynamometer. V druhom prípade sa motor namontuje na skúšobné zariadenie. Na vývod výfukového systému sa pripojí skúšobný prístroj, ktorého podrobná schéma je znázornená na obrázku Ap 1-4. Prijateľný je akýkoľvek iný prístroj, ktorý poskytuje ekvivalentné výsledky. |
| --- | --- |

2.3.1.4.2.1

Výfukový systém alebo jeho komponenty sa namontujú na moped alebo motor.

V prvom prípade sa moped pripevní na valcový dynamometer. V druhom prípade sa motor namontuje na skúšobné zariadenie. Na vývod výfukového systému sa pripojí skúšobný prístroj, ktorého podrobná schéma je znázornená na obrázku Ap 1-4. Prijateľný je akýkoľvek iný prístroj, ktorý poskytuje ekvivalentné výsledky.

| 2.3.1.4.2.2 | Skúšobné zariadenie sa nastaví tak, aby sa prietok výfukových plynov 2 500-krát striedavo prerušoval a obnovoval rýchločinným ventilom. |
| --- | --- |

2.3.1.4.2.2

Skúšobné zariadenie sa nastaví tak, aby sa prietok výfukových plynov 2 500-krát striedavo prerušoval a obnovoval rýchločinným ventilom.

| 2.3.1.4.2.3 | Ventil sa otvorí, keď spätný tlak výfukových plynov meraný vo vzdialenosti najmenej 100 mm za sacou prírubou dosiahne hodnotu v rozmedzí od 0,35 do 0,40 kPa. Ak tomu bránia charakteristiky motora, ventil sa otvorí vtedy, keď spätný tlak plynu dosiahne úroveň ekvivalentnú 90 % úrovne nameranej pred zastavením motora. Ventil sa zatvorí, keď sa tlak nelíši o viac než 10 % od stabilizovanej hodnoty pri otvorenom ventile. |
| --- | --- |

2.3.1.4.2.3

Ventil sa otvorí, keď spätný tlak výfukových plynov meraný vo vzdialenosti najmenej 100 mm za sacou prírubou dosiahne hodnotu v rozmedzí od 0,35 do 0,40 kPa. Ak tomu bránia charakteristiky motora, ventil sa otvorí vtedy, keď spätný tlak plynu dosiahne úroveň ekvivalentnú 90 % úrovne nameranej pred zastavením motora. Ventil sa zatvorí, keď sa tlak nelíši o viac než 10 % od stabilizovanej hodnoty pri otvorenom ventile.

| 2.3.1.4.2.4 | Časový spínač sa nastaví na dobu, počas ktorej sa vytvárajú výfukové plyny, vypočítanú na základe požiadaviek bodu 2.3.1.4.2.3. |
| --- | --- |

2.3.1.4.2.4

Časový spínač sa nastaví na dobu, počas ktorej sa vytvárajú výfukové plyny, vypočítanú na základe požiadaviek bodu 2.3.1.4.2.3.

| 2.3.1.4.2.5 | Otáčky motora zodpovedajú 75 % otáčok S, pri ktorých motor vyvíja maximálny výkon. |
| --- | --- |

2.3.1.4.2.5

Otáčky motora zodpovedajú 75 % otáčok S, pri ktorých motor vyvíja maximálny výkon.

| 2.3.1.4.2.6 | Výkon udávaný dynamometrom predstavuje 50 % výkonu s úplne otvorenou škrtiacou klapkou nameraného pri 75 % otáčok motora (S). |
| --- | --- |

2.3.1.4.2.6

Výkon udávaný dynamometrom predstavuje 50 % výkonu s úplne otvorenou škrtiacou klapkou nameraného pri 75 % otáčok motora (S).

| 2.3.1.4.2.7 | V priebehu skúšky musia byť všetky vypúšťacie otvory zatvorené. |
| --- | --- |

2.3.1.4.2.7

V priebehu skúšky musia byť všetky vypúšťacie otvory zatvorené.

| 2.3.1.4.2.8 | Celá skúška sa musí uskutočniť v priebehu 48 hodín. V prípade potreby sa po každej hodine zaradí perióda ochladzovania. |
| --- | --- |

2.3.1.4.2.8

Celá skúška sa musí uskutočniť v priebehu 48 hodín. V prípade potreby sa po každej hodine zaradí perióda ochladzovania.

2.3.1.4.3   Kondicionovanie na skúšobnom zariadení

| 2.3.1.4.3.1 | Výfukový systém sa namontuje na motor reprezentujúci typ motora namontovaného na mopede, pre ktorý je systém konštruovaný, a pripevní sa na skúšobné zariadenie. |
| --- | --- |

2.3.1.4.3.1

Výfukový systém sa namontuje na motor reprezentujúci typ motora namontovaného na mopede, pre ktorý je systém konštruovaný, a pripevní sa na skúšobné zariadenie.

| 2.3.1.4.3.2 | Kondicionovanie pozostáva z troch cyklov na skúšobnom zariadení. |
| --- | --- |

2.3.1.4.3.2

Kondicionovanie pozostáva z troch cyklov na skúšobnom zariadení.

| 2.3.1.4.3.3 | Po každom cykle na skúšobnom zariadení nasleduje najmenej šesťhodinová prestávka, aby sa napodobili účinky chladenia a kondenzácie. |
| --- | --- |

2.3.1.4.3.3

Po každom cykle na skúšobnom zariadení nasleduje najmenej šesťhodinová prestávka, aby sa napodobili účinky chladenia a kondenzácie.

| 2.3.1.4.3.4 | Každý cyklus na skúšobnom zariadení pozostáva zo šiestich fáz. Podmienky motora a trvanie každej fázy sú takéto:

  Tabuľka Ap 1-1


  Fázy cyklu na skúšobnom zariadení








  Fáza | Podmienky | Trvanie fázy
  (minúty) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Voľnobeh | 6 |
| 2 | 25 % zaťaženie pri 75 % S | 40 |
| 3 | 50 % zaťaženie pri 75 % S | 40 |
| 4 | 100 % zaťaženie pri 75 % S | 30 |
| 5 | 50 % zaťaženie pri 100 % S | 12 |
| 6 | 25 % zaťaženie pri 100 % S | 22 |
| Celkový čas: | 2 hodiny 30 minút |

2.3.1.4.3.4

Každý cyklus na skúšobnom zariadení pozostáva zo šiestich fáz. Podmienky motora a trvanie každej fázy sú takéto:

Tabuľka Ap 1-1

Fázy cyklu na skúšobnom zariadení

Fáza

Podmienky

Trvanie fázy

(minúty)

1

Voľnobeh

6

2

25 % zaťaženie pri 75 % S

40

3

50 % zaťaženie pri 75 % S

40

4

100 % zaťaženie pri 75 % S

30

5

50 % zaťaženie pri 100 % S

12

6

25 % zaťaženie pri 100 % S

22

Celkový čas:

2 hodiny 30 minút

| 2.3.1.4.3.5 | Na žiadosť výrobcu môžu byť motor a tlmič počas tohto postupu kondicionovania chladené, aby teplota zaznamenávaná v bode najviac 100 mm od vývodu výfukových plynov nepresiahla teplotu meranú počas jazdy mopedu rýchlosťou 75 % S na najvyššom prevodovom stupni. Rýchlosť mopedu a otáčky motora sa určujú s presnosťou ± 3 %.

  Obrázok Ap 1-4


  Skúšobné zariadenie na impulzné kondicionovanie










  1 | Vstupná príruba alebo objímka na pripojenie k vývodu skúšaného výfukového systému. |
| --- | --- | --- |

2.3.1.4.3.5

Na žiadosť výrobcu môžu byť motor a tlmič počas tohto postupu kondicionovania chladené, aby teplota zaznamenávaná v bode najviac 100 mm od vývodu výfukových plynov nepresiahla teplotu meranú počas jazdy mopedu rýchlosťou 75 % S na najvyššom prevodovom stupni. Rýchlosť mopedu a otáčky motora sa určujú s presnosťou ± 3 %.

Obrázok Ap 1-4

Skúšobné zariadenie na impulzné kondicionovanie

Image

1

Vstupná príruba alebo objímka na pripojenie k vývodu skúšaného výfukového systému.

| 2 | Ručný regulačný ventil. |
| --- | --- |

2

Ručný regulačný ventil.

| 3 | Kompenzačný zásobník s maximálnym objemom 40 l a s časom plnenia minimálne jedna sekunda. |
| --- | --- |

3

Kompenzačný zásobník s maximálnym objemom 40 l a s časom plnenia minimálne jedna sekunda.

| 4 | Tlakový spínač s prevádzkovým rozsahom 0,05 až 2,5 baru. |
| --- | --- |

4

Tlakový spínač s prevádzkovým rozsahom 0,05 až 2,5 baru.

| 5 | Časový spínač. |
| --- | --- |

5

Časový spínač.

| 6 | Počítač impulzov. |
| --- | --- |

6

Počítač impulzov.

| 7 | Rýchločinný ventil, ako napríklad ventil výfukovej brzdy s priemerom 60 mm, poháňaný pneumatickým valcom s výstupom 120 N pri 4 baroch. Čas odozvy pri otváraní a zatváraní nesmie prekročiť 0,5 sekundy. |
| --- | --- |

7

Rýchločinný ventil, ako napríklad ventil výfukovej brzdy s priemerom 60 mm, poháňaný pneumatickým valcom s výstupom 120 N pri 4 baroch. Čas odozvy pri otváraní a zatváraní nesmie prekročiť 0,5 sekundy.

| 8 | Hodnotenie výfukových plynov. |
| --- | --- |

8

Hodnotenie výfukových plynov.

| 9 | Ohybná hadica. |
| --- | --- |

9

Ohybná hadica.

| 10 | Tlakomer. |
| --- | --- |

10

Tlakomer.

2.3.2   Diagramy a označenia

2.3.2.1   Diagram a výkres prierezu s uvedením rozmerov výfukového(-ých) systému(-ov) sa pripojí k informačnému dokumentu uvedenému v článku 27 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 168/2013.

2.3.2.2   Všetky pôvodné tlmiče musia niesť aspoň toto označenie:

| — | značku „e“, za ktorou nasleduje odkaz na krajinu, ktorá udelila typové schválenie, |
| --- | --- |

—

značku „e“, za ktorou nasleduje odkaz na krajinu, ktorá udelila typové schválenie,

| — | názov alebo ochrannú známku výrobcu a |
| --- | --- |

—

názov alebo ochrannú známku výrobcu a

| — | značku a identifikačné číslo v súlade s článkom 39 nariadenia (EÚ) č. 168/2013. |
| --- | --- |

—

značku a identifikačné číslo v súlade s článkom 39 nariadenia (EÚ) č. 168/2013.

Tento údaj musí byť čitateľný, nezmazateľný a viditeľný v polohe, v ktorej má byť pripevnený.

2.3.2.3   Každý obal systému pôvodných náhradných tlmičov musí byť čitateľne označený slovami „pôvodný diel“ a značkou a odkazom na typ spojeným so značkou „e“ spolu s odkazom na krajinu pôvodu.

2.3.3   Tlmič nasávania

Ak má byť nasávanie motora namontované so vzduchovým filtrom alebo tlmičom nasávania, aby bola dodržaná prípustná hladina zvuku, filter alebo tlmič nasávania sa považujú za súčasť tlmiča a aj na ne sa vzťahujú požiadavky bodu 2.3.

3.   Typové schválenie komponentu nepôvodného výfukového systému alebo jeho komponentov ako samostatnej technickej jednotky pre dvojkolesové mopedy

Tento bod sa vzťahuje na typové schválenie komponentu výfukového systému alebo jeho komponentov ako samostatnej technickej jednotky určenej na montáž do jedného konkrétneho typu alebo viacerých konkrétnych typov mopedu ako nepôvodné náhradné diely.

3.1   Definícia

3.1.1   „Nepôvodný náhradný výfukový systém alebo jeho komponenty“ je akýkoľvek komponent výfukového systému podľa definície v bode 1.2, ktorý je určený na montáž do mopedu ako náhrada za typ namontovaný na moped v čase vydania informačného dokumentu uvedeného v článku 27 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 168/2013.

3.2   Žiadosť o typové schválenie komponentu

3.2.1   Žiadosť o typové schválenie výfukového systému alebo jeho komponentov ako samostatnej technickej jednotky predkladá výrobca systému alebo jeho oprávnený zástupca.

3.2.2   K žiadosti o typové schválenie komponentu každého typu náhradného výfukového systému alebo jeho komponentov, pri ktorých sa žiada o typové schválenie, sa prikladajú tieto dokumenty v troch vyhotoveniach a s týmito údajmi:

| 3.2.2.1 | opis typov mopedu, pre ktoré sú systémy alebo komponenty určené, z hľadiska charakteristík uvedených v bode 1.1; uvádzajú sa čísla alebo symboly špecifické pre typ motora a mopedu; |
| --- | --- |

3.2.2.1

opis typov mopedu, pre ktoré sú systémy alebo komponenty určené, z hľadiska charakteristík uvedených v bode 1.1; uvádzajú sa čísla alebo symboly špecifické pre typ motora a mopedu;

| 3.2.2.2 | opis náhradného výfukového systému s uvedením vzájomnej polohy každého z jeho komponentov spolu s pokynmi pre montáž; |
| --- | --- |

3.2.2.2

opis náhradného výfukového systému s uvedením vzájomnej polohy každého z jeho komponentov spolu s pokynmi pre montáž;

| 3.2.2.3 | výkresy každého komponentu s cieľom uľahčiť umiestnenie a identifikáciu a vyhlásenie o použitých materiáloch. Na týchto výkresoch sa uvádza aj plánované umiestnenie povinnej značky typového schválenia. |
| --- | --- |

3.2.2.3

výkresy každého komponentu s cieľom uľahčiť umiestnenie a identifikáciu a vyhlásenie o použitých materiáloch. Na týchto výkresoch sa uvádza aj plánované umiestnenie povinnej značky typového schválenia.

3.2.3   Na požiadanie technickej služby žiadateľ predloží:

| 3.2.3.1 | dve vzorky systému, pre ktorý žiada o typové schválenie; |
| --- | --- |

3.2.3.1

dve vzorky systému, pre ktorý žiada o typové schválenie;

| 3.2.3.2 | výfukový systém zhodný so systémom pôvodne montovaným na mopede v čase vydania uvedeného informačného dokumentu; |
| --- | --- |

3.2.3.2

výfukový systém zhodný so systémom pôvodne montovaným na mopede v čase vydania uvedeného informačného dokumentu;

| 3.2.3.3 | moped reprezentujúci typ, na ktorý má byť namontovaný náhradný výfukový systém, ktorý musí byť dodaný v takom stave, aby v prípade namontovania tlmiča rovnakého typu ako bol pôvodný spĺňal požiadavky jedného z týchto dvoch bodov:






  3.2.3.3.1 | ak ide o typ mopedu uvedený v bode 3.2.3.3, ktorému bolo udelené typové schválenie podľa ustanovení tohto doplnku:






  3.2.3.3.1.1 | počas skúšky v pohybe nesmie prekročiť limitnú hodnotu stanovenú v bode 2.1.1 o viac než 1,0 dB (A); |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.3.3

moped reprezentujúci typ, na ktorý má byť namontovaný náhradný výfukový systém, ktorý musí byť dodaný v takom stave, aby v prípade namontovania tlmiča rovnakého typu ako bol pôvodný spĺňal požiadavky jedného z týchto dvoch bodov:

3.2.3.3.1

ak ide o typ mopedu uvedený v bode 3.2.3.3, ktorému bolo udelené typové schválenie podľa ustanovení tohto doplnku:

3.2.3.3.1.1

počas skúšky v pohybe nesmie prekročiť limitnú hodnotu stanovenú v bode 2.1.1 o viac než 1,0 dB (A);

| 3.2.3.3.1.2 | počas skúšky stojaceho mopedu nesmie prekročiť hodnotu zaznamenanú pri typovom schválení mopedu a uvedenú na štítku s údajmi výrobcu o viac než 3,0 dB (A); |
| --- | --- |

3.2.3.3.1.2

počas skúšky stojaceho mopedu nesmie prekročiť hodnotu zaznamenanú pri typovom schválení mopedu a uvedenú na štítku s údajmi výrobcu o viac než 3,0 dB (A);

| 3.2.3.3.2 | ak moped uvedený v bode 3.2.3.3 nie je typ, pre ktorý bolo udelené typové schválenie v súlade s požiadavkami tohto doplnku, nesmie prekročiť limitnú hodnotu platnú pre tento typ mopedu v čase prvého uvedenia do prevádzky o viac než 1,0 dB (A); |
| --- | --- |

3.2.3.3.2

ak moped uvedený v bode 3.2.3.3 nie je typ, pre ktorý bolo udelené typové schválenie v súlade s požiadavkami tohto doplnku, nesmie prekročiť limitnú hodnotu platnú pre tento typ mopedu v čase prvého uvedenia do prevádzky o viac než 1,0 dB (A);

| 3.2.3.4 | samostatný motor totožný s motorom montovaným na moped uvedený v bode 3.2.3.3, ak to príslušné schvaľovacie orgány považujú za potrebné. |
| --- | --- |

3.2.3.4

samostatný motor totožný s motorom montovaným na moped uvedený v bode 3.2.3.3, ak to príslušné schvaľovacie orgány považujú za potrebné.

3.3   Špecifikácie

3.3.1   Všeobecné špecifikácie

Projekt, konštrukcia a montáž tlmiča musia byť také, aby:

| 3.3.1.1 | moped spĺňal požiadavky tohto doplnku za bežných podmienok používania, a najmä bez ohľadu na akékoľvek vibrácie, ktorým môže by vystavený; |
| --- | --- |

3.3.1.1

moped spĺňal požiadavky tohto doplnku za bežných podmienok používania, a najmä bez ohľadu na akékoľvek vibrácie, ktorým môže by vystavený;

| 3.3.1.2 | vykazoval primeranú odolnosť voči korózii, ktorej je vystavený, s patričným zreteľom na bežné podmienky používania mopedu; |
| --- | --- |

3.3.1.2

vykazoval primeranú odolnosť voči korózii, ktorej je vystavený, s patričným zreteľom na bežné podmienky používania mopedu;

| 3.3.1.3 | nebola znížená svetlá výška pod pôvodne namontovaným tlmičom a aby nebol zmenšený uhol naklonenia mopedu; |
| --- | --- |

3.3.1.3

nebola znížená svetlá výška pod pôvodne namontovaným tlmičom a aby nebol zmenšený uhol naklonenia mopedu;

| 3.3.1.4 | povrch nedosahoval príliš vysoké teploty; |
| --- | --- |

3.3.1.4

povrch nedosahoval príliš vysoké teploty;

| 3.3.1.5 | jeho obrysy nemali výčnelky alebo ostré hrany; |
| --- | --- |

3.3.1.5

jeho obrysy nemali výčnelky alebo ostré hrany;

| 3.3.1.6 | tlmiče otrasov a perovanie mali primeranú vôľu; |
| --- | --- |

3.3.1.6

tlmiče otrasov a perovanie mali primeranú vôľu;

| 3.3.1.7 | bola zabezpečená primeraná bezpečná vzdialenosť potrubí; |
| --- | --- |

3.3.1.7

bola zabezpečená primeraná bezpečná vzdialenosť potrubí;

| 3.3.1.8 | bol odolný proti nárazu takým spôsobom, ktorý je zlučiteľný s požiadavkami jasne definovanej údržby a montáže. |
| --- | --- |

3.3.1.8

bol odolný proti nárazu takým spôsobom, ktorý je zlučiteľný s požiadavkami jasne definovanej údržby a montáže.

3.3.2   Špecifikácie pre hladiny hluku

| 3.3.2.1 | Akustická účinnosť náhradných výfukových systémov alebo ich komponentov sa skúša metódami opísanými v bodoch 2.1.2, 2.1.3, 2.1.4 a 2.1.5. Ak sa na moped uvedený v bode 3.2.3.3 namontuje náhradný výfukový systém alebo jeho komponent, získané hodnoty hladiny hluku nesmú prekročiť hodnoty namerané v súlade s bodom 3.2.3.3 s použitím rovnakého mopedu vybaveného pôvodným tlmičom počas skúšky v pohybe aj počas skúšky stojaceho mopedu. |
| --- | --- |

3.3.2.1

Akustická účinnosť náhradných výfukových systémov alebo ich komponentov sa skúša metódami opísanými v bodoch 2.1.2, 2.1.3, 2.1.4 a 2.1.5. Ak sa na moped uvedený v bode 3.2.3.3 namontuje náhradný výfukový systém alebo jeho komponent, získané hodnoty hladiny hluku nesmú prekročiť hodnoty namerané v súlade s bodom 3.2.3.3 s použitím rovnakého mopedu vybaveného pôvodným tlmičom počas skúšky v pohybe aj počas skúšky stojaceho mopedu.

3.3.3   Skúšanie výkonu mopedu

| 3.3.3.1 | Náhradný tlmič musí byť taký, aby zabezpečoval zlučiteľnosť výkonu mopedu s výkonom, ktorý dosahoval s pôvodným tlmičom alebo jeho komponentom. |
| --- | --- |

3.3.3.1

Náhradný tlmič musí byť taký, aby zabezpečoval zlučiteľnosť výkonu mopedu s výkonom, ktorý dosahoval s pôvodným tlmičom alebo jeho komponentom.

| 3.3.3.2 | Náhradný tlmič sa porovná s pôvodným tlmičom namontovaným na moped uvedený v bode 3.2.3.3 aj v nových podmienkach. |
| --- | --- |

3.3.3.2

Náhradný tlmič sa porovná s pôvodným tlmičom namontovaným na moped uvedený v bode 3.2.3.3 aj v nových podmienkach.

| 3.3.3.3 | Táto skúška sa vykonáva meraním krivky výkonu motora. Merania čistého maximálneho výkonu a najvyššej rýchlosti s náhradným tlmičom sa nesmú odlišovať o viac ako ± 5 % od meraní vykonaných za rovnakých podmienok s tlmičom z pôvodnej výbavy. |
| --- | --- |

3.3.3.3

Táto skúška sa vykonáva meraním krivky výkonu motora. Merania čistého maximálneho výkonu a najvyššej rýchlosti s náhradným tlmičom sa nesmú odlišovať o viac ako ± 5 % od meraní vykonaných za rovnakých podmienok s tlmičom z pôvodnej výbavy.

3.3.4   Doplňujúce ustanovenia týkajúce sa tlmičov obsahujúcich vláknitý materiál ako samostatných technických jednotiek

Pokiaľ nie sú splnené požiadavky stanovené v bode 2.3.1 tejto prílohy, nesmú sa na výrobu tlmičov použiť vláknité materiály.

3.3.5   Vyhodnotenie emisií znečisťujúcich látok vozidiel vybavených náhradným systémom tlmičov

Vozidlo uvedené v bode 3.2.3.3, vybavené tlmičom typu, pre ktorý sa žiada o typové schválenie, sa podrobí príslušným environmentálnym skúškam podľa typového schválenia vozidla.

Požiadavky týkajúce sa environmentálnych vlastností sa považujú za splnené, ak výsledky spĺňajú limitné hodnoty podľa typového schválenia vozidla stanovené v prílohe VI časť D k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013.

3.3.6   Označenie nepôvodných výfukových systémov alebo ich komponentov musí spĺňať ustanovenia článku 39 nariadenia (EÚ) č. 168/2013.

3.4   Typové schválenie komponentu

3.4.1   Po dokončení skúšok uvedených v toto doplnku schvaľovací orgán vydá osvedčenie zodpovedajúce modelu uvedené v článku 30 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 168/2013. Pred číslom typového schválenia komponentu je obdĺžnik obklopujúci písmeno „e“, za ktorým nasleduje rozlišovacie číslo alebo písmená členského štátu, ktorý vydal alebo zamietol typové schválenie komponentu. Výfukový systém, ktorému bolo udelené typové schválenie systému musí spĺňať ustanovenia príloh II a VI.

Doplnok 2

Požiadavky na skúšky hladiny zvuku pre motocykle (kategórie L3e a L4e)

1   Vymedzenie pojmov

Na účely tohto doplnku:

| 1.1 | „typ motocykla, pokiaľ ide o hladinu zvuku a výfukový systém“ znamená motocykle, ktoré sa nelíšia v takých základných ohľadoch ako:






  1.1.1 | typ motora (dvojtaktný alebo štvortaktný, motor s vratnými piestami alebo motor s rotujúcimi piestami, počet a zdvihový objem valcov, počet a typ karburátorov alebo vstrekovacích systémov, usporiadanie ventilov, maximálny čistý výkon a príslušné otáčky). Za zdvihový objem motorov s rotujúcim piestami sa považuje dvojnásobok objemu komory; |
| --- | --- | --- |

1.1

„typ motocykla, pokiaľ ide o hladinu zvuku a výfukový systém“ znamená motocykle, ktoré sa nelíšia v takých základných ohľadoch ako:

1.1.1

typ motora (dvojtaktný alebo štvortaktný, motor s vratnými piestami alebo motor s rotujúcimi piestami, počet a zdvihový objem valcov, počet a typ karburátorov alebo vstrekovacích systémov, usporiadanie ventilov, maximálny čistý výkon a príslušné otáčky). Za zdvihový objem motorov s rotujúcim piestami sa považuje dvojnásobok objemu komory;

| 1.1.2 | pohonná jednotka, najmä počet a pomery prevodových stupňov prevodovky a konečný pomer; |
| --- | --- |

1.1.2

pohonná jednotka, najmä počet a pomery prevodových stupňov prevodovky a konečný pomer;

| 1.1.3 | počet, typ a usporiadanie výfukových systémov; |
| --- | --- |

1.1.3

počet, typ a usporiadanie výfukových systémov;

| 1.2 | „výfukový systém“ alebo „tlmič“ je kompletný súbor komponentov potrebných na obmedzenie hluku spôsobeného motorom a výfukom motocykla;






  1.2.1 | „pôvodný výfukový systém alebo tlmič“ je systém typu namontovaného na vozidlo v čase typového schválenia alebo rozšírenia typového schválenia. Môže ísť o prvý namontovaný alebo náhradný systém; |
| --- | --- | --- |

1.2

„výfukový systém“ alebo „tlmič“ je kompletný súbor komponentov potrebných na obmedzenie hluku spôsobeného motorom a výfukom motocykla;

1.2.1

„pôvodný výfukový systém alebo tlmič“ je systém typu namontovaného na vozidlo v čase typového schválenia alebo rozšírenia typového schválenia. Môže ísť o prvý namontovaný alebo náhradný systém;

| 1.2.2 | „nepôvodný výfukový systém alebo tlmič“ je systém iného typu ako bol typ namontovaný na vozidlo v čase typového schvaľovania alebo rozšírenia typového schválenia. Môže sa použiť len ako náhradný výfukový systém alebo tlmič; |
| --- | --- |

1.2.2

„nepôvodný výfukový systém alebo tlmič“ je systém iného typu ako bol typ namontovaný na vozidlo v čase typového schvaľovania alebo rozšírenia typového schválenia. Môže sa použiť len ako náhradný výfukový systém alebo tlmič;

| 1.3 | „výfukové systémy odlišných typov“ sú systémy, ktoré sa zásadne odlišujú jedným z týchto spôsobov:






  1.3.1 | systémy obsahujúce komponenty nesúce označenia rôznych tovární alebo rôzne ochranné známky; |
| --- | --- | --- |

1.3

„výfukové systémy odlišných typov“ sú systémy, ktoré sa zásadne odlišujú jedným z týchto spôsobov:

1.3.1

systémy obsahujúce komponenty nesúce označenia rôznych tovární alebo rôzne ochranné známky;

| 1.3.2 | systémy, ktorých komponenty sú vyrobené z materiálov s odlišnými charakteristikami, alebo ktorých komponenty majú odlišný tvar či rozmery; |
| --- | --- |

1.3.2

systémy, ktorých komponenty sú vyrobené z materiálov s odlišnými charakteristikami, alebo ktorých komponenty majú odlišný tvar či rozmery;

| 1.3.3 | systémy, u ktorých sa líšia prevádzkové princípy najmenej jedného komponentu; |
| --- | --- |

1.3.3

systémy, u ktorých sa líšia prevádzkové princípy najmenej jedného komponentu;

| 1.3.4 | systémy pozostávajúce z komponentov v iných kombináciách; |
| --- | --- |

1.3.4

systémy pozostávajúce z komponentov v iných kombináciách;

| 1.4 | „komponent výfukového systému“ je jeden z jednotlivých komponentov, ktoré spolu tvoria výfukový systém (napr. výfukové potrubie, vlastný tlmič) a systém nasávania vzduchu (vzduchový filter), ak existuje.
  Ak musí byť motor vybavený systémom nasávania vzduchu (vzduchovým filtrom alebo tlmičom hluku nasávania), aby spĺňal prípustné hladiny hluku, filter alebo tlmič sa považujú za komponenty rovnakého významu ako výfukový systém. |
| --- | --- |

1.4

„komponent výfukového systému“ je jeden z jednotlivých komponentov, ktoré spolu tvoria výfukový systém (napr. výfukové potrubie, vlastný tlmič) a systém nasávania vzduchu (vzduchový filter), ak existuje.

Ak musí byť motor vybavený systémom nasávania vzduchu (vzduchovým filtrom alebo tlmičom hluku nasávania), aby spĺňal prípustné hladiny hluku, filter alebo tlmič sa považujú za komponenty rovnakého významu ako výfukový systém.

2   Typové schvaľovanie komponentu z hľadiska úrovne zvuku a pôvodného výfukového systému ako samostatnej technickej jednotky typu motocykla

2.1   Hluk motocykla v pohybe (podmienky merania a metóda skúšania vozidla počas typového schvaľovania komponentu)

2.1.1   Limitné hodnoty: pozri časť D prílohy VI k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013.

2.1.2   Meracie prístroje

2.1.2.1   Akustické merania

Prístrojom používaným na meranie hladiny zvuku je presný zvukomer typu opísaného v druhom vydaní publikácie Medzinárodnej elektrotechnickej komisie (IEC) č. 179 Presné zvukomery. Merania sa vykonávajú s využitím „rýchlej“ odozvy a váženia „A“, ktoré sú tiež opísané v uvedenej publikácii.

Na začiatku a na konci každej série meraní sa zvukomer skalibruje v súlade s pokynmi výrobcu s využitím vhodného zdroja hluku (napr. pistonfón).

2.1.2.2   Merania rýchlosti

Otáčky motora a rýchlosť motocykla na skúšobnej dráhe sa určujú s presnosťou ± 3 %.

2.1.3   Podmienky merania

2.1.3.1   Stav motocykla

Počas meraní musí byť motocykel v pohotovostnom stave.

Pred vykonaním meraní sa motocykel musí zahriať na bežnú prevádzkovú teplotu. Ak je motocykel vybavený ventilátormi s mechanizmom automatickej aktivácie, do tohto systému sa v priebehu meraní hluku nesmie zasahovať. V prípade motocyklov s viac ako jedným poháňaným kolesom možno použiť len pohon pre bežnú prevádzku na ceste. Ak je motocykel vybavený postranným vozíkom, ten treba na účely skúšky odstrániť.

2.1.3.2   Miesto skúšky

Miesto skúšky pozostáva z centrálneho akceleračného úseku obkoleseného v podstate rovnou skúšobnou plochou. Akceleračný úsek musí byť rovný; jeho povrch musí byť hladký a taký, aby povrchový zvuk zostával nízky.

Na mieste skúšky nesmú zmeny voľného zvukového poľa medzi zdrojom zvuku v strede akceleračného úseku a mikrofónom presiahnuť 1,0 dB. Táto podmienka sa považuje za splnenú, ak sa v okruhu 50 m od stredu akceleračného úseku nenachádzajú veľké objekty, ktoré odrážajú zvuk, ako sú ploty, skaly, mosty alebo budovy. Povrch skúšobnej dráhy musí spĺňať požiadavky doplnku 4.

Mikrofónu nesmie prekážať nič, čo by mohlo ovplyvniť zvukové pole, a medzi mikrofónom a zdrojom zvuku nesmie stáť žiadna osoba. Pozorovateľ vykonávajúci merania sa musí postaviť tak, aby neovplyvňoval údaje odčítané z meracieho prístroja.

2.1.3.3   Rôzne

Merania sa nesmú vykonávať v zlých atmosférických podmienkach. Musí sa zabezpečiť, aby výsledky neboli ovplyvnené nárazmi vetra.

Pri meraniach musí byť A-vážená hladina zvuku iného zdroja hluku ako skúšané vozidlo a účinkov vetra najmenej o 10,0 dB (A) nižšia ako hladina zvuku produkovaného vozidlom. K mikrofónu možno namontovať vhodný kryt proti vetru za predpokladu, že sa zohľadní jeho účinok na citlivosť a smerové charakteristiky mikrofónu.

Ak je rozdiel medzi hlukom okolia a meraným hlukom v rozmedzí 10,0 až 16,0 dB (A), výsledky skúšky sa vypočítajú odpočítaním príslušnej korekcie od údajov odčítaných zo zvukomeru ako v tomto grafe:

Obrázok Ap 2-1

Rozdiel medzi okolitým hlukom a meraným hlukom

Image

2.1.4   Metóda merania

2.1.4.1   Povaha a počet meraní

Maximálna hladina hluku vyjadrená v A-vážených decibeloch (dB (A)) sa meria počas jazdy motocykla medzi priamkami AA′ a BB′ (obrázok Ap 8-2). Ak sa medzi špičkovou hodnotou a všeobecnou hladinou zvuku zaznamená abnormálny rozdiel, merania sú neplatné.

Na každej strane motocykla sa vykonajú dve merania.

2.1.4.2   Umiestnenie mikrofónu

Mikrofón musí byť umiestnený 7,5 m ± 0,2 m od referenčnej priamky CC′ (obrázok Ap 2-2) dráhy a 1,2 m ± 0,1 m nad úrovňou zeme.

2.1.4.3   Prevádzkové podmienky

Motocykel sa približuje k priamke AA′ počiatočnou konštantnou rýchlosťou uvedenou v bodoch 2.1.4.3.1 a 2.1.4.3.2. Keď čelo motocykla dosiahne priamku AA′, škrtiaca klapka sa čo najrýchlejšie úplne otvorí a zostane v tejto polohe, pokiaľ zadná časť motocykla nedosiahne priamku BB′; potom sa škrtiaca klapka vráti čo najrýchlejšie do polohy pri voľnobehu.

Pri všetkých meraniach motocykel jazdí po rovnej čiare cez akceleračný úsek, pričom sa stredná pozdĺžna rovina motocykla nachádza čo najbližšie k priamke CC′.

2.1.4.3.1   Motocykle s neautomatickými prevodovkami

2.1.4.3.1.1   Rýchlosť približovania

Motocykel sa približuje k priamke AA′ konštantnou rýchlosťou

| — | 50 km/h alebo |
| --- | --- |

—

50 km/h alebo

| — | rýchlosťou zodpovedajúcou otáčkam motora rovnajúcim sa 75 % otáčok motora, pri ktorých dosahuje maximálny čistý výkon, |
| --- | --- |

—

rýchlosťou zodpovedajúcou otáčkam motora rovnajúcim sa 75 % otáčok motora, pri ktorých dosahuje maximálny čistý výkon,

podľa toho, ktorá hodnota je nižšia.

2.1.4.3.1.2   Voľba prevodového pomeru

2.1.4.3.1.2.1   Motocykle vybavené prevodovkou so štyrmi prevodmi alebo menším počtom prevodov sa bez ohľadu na objem valcov ich motorov skúšajú len na druhom prevodovom stupni.

2.1.4.3.1.2.2   Motocykle vybavené motorom s objemom valcov nepresahujúcim 175 cm3 a prevodovkou s piatimi alebo viacerými prevodmi sa skúšajú len na treťom prevodovom stupni.

2.1.4.3.1.2.3   Motocykle vybavené motorom s objemom valcov nad 175 cm3 a prevodovkou s piatimi alebo viacerými prevodmi sa skúšajú raz na druhom prevodovom stupni a raz na treťom prevodovom stupni. Použitý výsledok je priemerom týchto dvoch skúšok.

2.1.4.3.1.2.4   Ak počas skúšky vykonanej na druhom prevodovom stupni (pozri body 2.1.4.3.1.2.1 a 2.1.4.3.1.2.3) otáčky motora pri približovaní k priamke označujúcej koniec skúšobnej dráhy presiahnu 100 % otáčok motora, pri ktorých dosahuje maximálny čistý výkon, skúška sa vykoná na treťom prevodovom stupni a ako výsledok skúšky sa zaznamená len jedna nameraná hladina hluku.

2.1.4.3.2   Motocykle s automatickými prevodovkami

2.1.4.3.2.1   Motocykle bez ručného voliča

2.1.4.3.2.1.1   Rýchlosť približovania

Motocykel sa približuje k priamke AA′ konštantnými rýchlosťami 30, 40 a 50 km/h alebo 75 % maximálnej rýchlosti na ceste, ak je táto hodnota nižšia. Zvolí sa situácia, pri ktorej je hladina zvuku najvyššia.

2.1.4.3.2.2   Motocykle vybavené ručným voličom s X polohami jazdy vpred

2.1.4.3.2.2.1   Rýchlosť približovania

Motocykel sa približuje k priamke AA′ konštantnou rýchlosťou

| — | nižšou ako 50 km/h, pričom sa otáčky motora rovnajú 75 % otáčok motora, pri ktorých dosahuje maximálny čistý výkon, alebo |
| --- | --- |

—

nižšou ako 50 km/h, pričom sa otáčky motora rovnajú 75 % otáčok motora, pri ktorých dosahuje maximálny čistý výkon, alebo

| — | 50 km/h, pričom otáčky motora sú nižšie ako 75 % otáčok motora, pri ktorých dosahuje maximálny čistý výkon. |
| --- | --- |

—

50 km/h, pričom otáčky motora sú nižšie ako 75 % otáčok motora, pri ktorých dosahuje maximálny čistý výkon.

Ak sa v skúške pri konštantnej rýchlosti 50 km/h zaradí prvý prevodový stupeň, rýchlosť približovania motocykla sa môže zvýšiť maximálne na 60 km/h, aby nebolo potrebné zaradiť nižšiu rýchlosť.

2.1.4.3.2.2.2   Poloha ručného voliča

Ak je motocykel vybavený ručným voličom s X polohami jazdy vpred, skúška sa vykonáva s voličom v najvyššej polohe; nesmie sa použiť voliteľné zariadenie na radenie nižších prevodových stupňov. Ak sa za priamkou AA′ automaticky zaradí nižší prevodový stupeň, skúška sa začne odznova s použitím druhej najvyššej polohy, alebo prípadne tretej najvyššej polohy s cieľom zistiť najvyššou polohu voliča, pri ktorej možno skúšku vykonať bez automatického preradenia na nižší prevodový stupeň.

2.1.4.4   V prípade hybridných vozidiel kategórie L sa skúška vykonáva dvakrát za týchto podmienok:

| a) | podmienka A: batérie sú v stave maximálneho nabitia; ak je v dispozícii viac ako jeden „hybridný režim“, na skúšku sa vyberie najelektrickejší režim; |
| --- | --- |

a)

podmienka A: batérie sú v stave maximálneho nabitia; ak je v dispozícii viac ako jeden „hybridný režim“, na skúšku sa vyberie najelektrickejší režim;

| b) | podmienka B: batérie sú v stave minimálneho nabitia; ak je v dispozícii viac ako jeden „hybridný režim“, na skúšku sa vyberie režim s najvyššou spotrebou paliva. |
| --- | --- |

b)

podmienka B: batérie sú v stave minimálneho nabitia; ak je v dispozícii viac ako jeden „hybridný režim“, na skúšku sa vyberie režim s najvyššou spotrebou paliva.

2.5.1   Výsledky (skúšobný protokol)

2.1.5.1   V skúšobnom protokole vypracovanom na účel vydania informačnej zložky podľa vzoru uvedeného v článku 27 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 168/2013 sa uvádzajú všetky príslušné okolnosti a faktory ovplyvňujúce výsledky meraní.

2.1.5.2   Merania sa zaokrúhľujú na najbližší decibel.

Ak je číslo nasledujúce za desatinnou čiarou v rozmedzí 0 až 4, celé číslo sa zaokrúhli smerom dole, a ak je medzi 5 až 9, celé číslo sa zaokrúhli smerom hore.

Na účel vydania informačného dokumentu podľa šablóny uvedenej v článku 27 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 168/2013 možno použiť len merania, ktoré sa v dvoch po sebe nasledujúcich skúškach vykonaných na rovnakej strane motocykla odlišujú o 2,0 dB (A) alebo menej.

2.1.5.3   Aby sa zohľadnili nepresnosti, od každej hodnoty získanej v súlade s bodom 2.1.5.2 sa odpočíta 1,0 dB (A).

2.1.5.4   Ak priemer štyroch meraní neprekračuje maximálnu prípustnú hladinu pre danú kategóriu mopeda, limitné hodnoty stanovené v časti D prílohy VI k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013 sa považujú za splnené. Táto priemerná hodnota sa považuje výsledok skúšky.

2.1.5.5   Ak priemer štyroch výsledkov za podmienky A a priemer štyroch výsledkov za podmienky B neprekračuje prípustnú hladinu pre danú kategóriu vozidla, limitné hodnoty stanovené v časti D prílohy VI k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013 sa považujú za splnené.

Táto najvyššia hodnota sa považuje výsledok skúšky.

2.2   Hluk stojaceho motocykla (podmienky merania a metóda skúšky vozidla v prevádzke)

2.2.1   Hladina akustického tlaku v bezprostrednej blízkosti motocykla

S cieľom uľahčiť následné skúšky hluku motocyklov v prevádzke sa odmeria hladina akustického tlaku v bezprostrednej blízkosti výstupu výfukového systému v súlade s týmito požiadavkami a výsledok sa uvedie v skúšobnom protokole vypracovanom na účel vydania informačného dokumentu podľa šablóny uvedenej v článku 27 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 168/2013.

2.2.2   Meracie prístroje

Používa sa presný zvukomer uvedený v bode 2.1.2.1.

2.2.3   Podmienky merania

2.2.3.1   Stav motocykla

Pred vykonaním meraní sa motor motocykla zahreje na bežnú prevádzkovú teplotu. Ak je motocykel vybavený ventilátormi s mechanizmom automatickej aktivácie, do tohto systému sa v priebehu meraní hluku nesmie zasahovať.

Počas meraní musí byť zaradený neutrál. Ak nemožno odpojiť pohonnú jednotku, hnacie koleso motocykla sa môže voľne pohybovať napr. tak, že sa vozidlo umiestni na jeho stredový stojan.

2.2.3.2   Miesto skúšky (obrázok Ap 2-2)

Ako miesto skúšky možno použiť akúkoľvek plochu bez výrazných akustických porúch. Vhodné sú vysoko reflexné rovné povrchy pokryté betónom, asfaltom alebo nejakým iným tvrdým materiálom; nesmú sa používať povrchy z udupanej zeminy. Miesto skúšky musí mať obdĺžnikový tvar, ktorého boky sú najmenej 3 m vzdialené od vonkajšej hrany motocykla (okrem riadidiel). V tomto obdĺžniku nesmú stáť žiadne významné prekážky, napr. žiadne osoby okrem vodiča a pozorovateľa.

Do tohto obdĺžnika sa motocykel umiestni tak, aby bol mikrofón použitý na meranie vzdialený od každého obrubníka najmenej 1 m.

2.2.3.3   Rôzne

Hodnoty odčítané na prístrojoch, spôsobené okolitým hlukom a účinkami vetra, musia byť aspoň o 10,0 dB (A) nižšie ako namerané hladiny zvuku. K mikrofónu možno namontovať vhodný kryt proti vetru za predpokladu, že sa zohľadní jeho účinok na citlivosť mikrofónu.

2.2.4   Metóda merania

2.2.4.1   Povaha a počet meraní

Maximálna hladina zvuku vyjadrená v A-vážených decibeloch (dB (A)) sa meria počas periódy prevádzky stanovenej v bode 2.2.4.3.

V každom meracom bode sa vykonajú najmenej tri merania.

2.2.4.2   Umiestnenie mikrofónu (obrázok Ap 2-3)

Mikrofón musí byť umiestnený na jednej úrovni s vývodom výfuku alebo 0,2 m nad povrchom dráhy, podľa toho, čo je vyššie. Membrána mikrofónu sa nasmeruje k vývodu výfuku vo vzdialenosti 0,5 m. Os maximálnej citlivosti mikrofónu musí byť paralelná s povrchom dráhy a v uhle 45 ± 10° od zvislej roviny smeru výfukových emisií.

Vo vzťahu k tejto vertikálnej rovine musí byť mikrofón umiestnený na tej strane, na ktorej je mikrofón najďalej od obrysu motocykla (okrem riadidiel).

Ak má výfukový systém viac ako jeden vývod a stredy týchto vývodov sú od seba vzdialené menej ako 0,3 m, mikrofón sa umiestni oproti vývodu, ktorý je k motocyklu najbližšie (okrem riadidiel), alebo oproti vývodu, ktorý je najvyššie nad povrchom dráhy. Ak sú stredy vývodov od seba vzdialené viac než 0,3 m, musí sa merať každý z nich osobitne, pričom za výsledok skúšky sa považuje najvyššia zaznamenaná hodnota.

2.2.4.3   Prevádzkové podmienky

Otáčky motora sú konštantné pri:

| — | [(S)/(2)], ak S presahuje 5 000 ot/min, alebo |
| --- | --- |

—

[(S)/(2)], ak S presahuje 5 000 ot/min, alebo

| — | [(3S)/(4)], ak S nepresahuje 5 000 ot/min, |
| --- | --- |

—

[(3S)/(4)], ak S nepresahuje 5 000 ot/min,

kde „S“ sú otáčky motora, pri ktorých dosahuje maximálny výkon.

Po dosiahnutí konštantných otáčok motora sa akcelerátor rýchlo vráti do polohy voľnobehu. Hladina hluku sa meria v priebehu prevádzkového cyklu pozostávajúceho z krátkej periódy udržiavania konštantných otáčok motora a počas celej periódy decelerácie, pričom za výsledok skúšky sa považuje najvyššia hodnota odčítaná zo zvukomeru.

2.2.5   Výsledky (skúšobný protokol)

2.2.5.1   V skúšobnom protokole vypracovanom na účel vydania informačného dokumentu podľa šablóny uvedenej v článku 27 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 168/2013 sa uvádzajú všetky príslušné údaje, a najmä údaje použité na meranie hluku stojaceho motocykla.

2.2.5.2   Hodnoty sa odčítajú z meracích prístrojov a zaokrúhlia na najbližší decibel.

Ak je číslo nasledujúce za desatinnou čiarou v rozmedzí 0 až 4, celé číslo sa zaokrúhli smerom dole, a ak je medzi 5 až 9, celé číslo sa zaokrúhli smerom hore.

Použijú sa len merania, ktoré sa v troch po sebe nasledujúcich skúškach odlišujú najviac o 2,0 dB (A).

2.2.5.3   Za výsledok skúšky sa považuje najvyššia z týchto nameraných hodnôt.

Obrázok Ap 2-2

Skúška vozidla v pohybe

Image

Obrázok Ap 2-3

Skúška stojaceho vozidla

Image

2.3   Pôvodný výfukový systém (tlmič)

2.3.1   Požiadavky na tlmiče obsahujúce absorpčné vláknité materiály

2.3.1.1   Vláknitý absorpčný materiál nesmie obsahovať azbest a môže sa použiť v konštrukcii tlmičov len vtedy, ak sa bezpečne drží na mieste počas celej životnosti tlmiča a spĺňa požiadavky bodu 2.3.1.2 alebo 2.3.1.3.

2.3.1.2   Po odstránení vláknitého materiálu musí hladina zvuku spĺňať požiadavky bodu 2.1.1.

2.3.1.3   Vláknitý absorpčný materiál nesmie byť umiestnený v tých častiach tlmiča, ktorými prechádzajú výfukové plyny, a musí spĺňať tieto požiadavky:

2.3.1.3.1   materiál sa štyri hodiny zohrieva v peci pri teplote 650 °C ± 5 °C bez toho, aby došlo k skráteniu priemernej dĺžky, zmenšeniu priemeru alebo hustoty vlákien;

2.3.1.3.2   po 1 hodine zohrievania v peci pri teplote 650 °C ± 5 °C sa 98 % materiálu zachytí v site s menovitým rozmerom otvorov 250 μm v súlade s technickou normou ISO 3310-1:2000, keď sa skúša v súlade s normou ISO 2599:2011;

2.3.1.3.3   materiál nesmie stratiť viac ako 10,5 % svojej hmotnosti po 24 hodinách úpravy teploty pri 90°C ± 5°C v syntetickom kondenzáte s týmto zložením:

| — | 1 N kyseliny bromovodíkovej (HBr): 10 ml |
| --- | --- |

—

1 N kyseliny bromovodíkovej (HBr): 10 ml

| — | 1 N kyseliny sírovej (H2SO4): 10 ml |
| --- | --- |

—

1 N kyseliny sírovej (H2SO4): 10 ml

| — | doplnenom destilovanou vodou na 1 000 ml. |
| --- | --- |

—

doplnenom destilovanou vodou na 1 000 ml.

Poznámka: Materiál sa pred vážením vyperie v destilovanej vode a jednu hodinu suší pri teplote 105 °C.

2.3.1.4   Pred skúškou systému podľa bodu 2.1 sa systém uvedenie do bežného pracovného stavu jednou z týchto metód:

2.3.1.4.1   Kondicionovanie nepretržitou cestnou prevádzkou

2.3.1.4.1.1   V tabuľke Ap 2-1 je uvedená minimálna vzdialenosť, ktorú treba prejsť v priebehu kondicionovania pre každú kategóriu motocykla:

Tabuľka Ap 2-1

Minimálna vzdialenosť prejazdená počas kondicionovania

| Kategória vozidla (motocykla) L3e / L4e podľa zdvihového objemu motora (cm3) | Vzdialenosť
  (km) |
| --- | --- |
| 1 | ≤ 80 |

Kategória vozidla (motocykla) L3e / L4e podľa zdvihového objemu motora (cm3)

Vzdialenosť

(km)

1

≤ 80

4 000

| 2 | > 80 ≤ 175 |
| --- | --- |

2

> 80 ≤ 175

6 000

| 3 | > 175 |
| --- | --- |

3

> 175

8 000

2.3.1.4.1.2   50 ± 10 % tohto kondicionovacieho cyklu pozostáva z jazdy po meste a zvyšok z diaľkovej jazdy najvyššou rýchlosťou; nepretržitý cestný cyklus možno nahradiť zodpovedajúcim programom na skúšobnej dráhe.

2.3.1.4.1.3   Tieto dva typy jazdy sa musia vystriedať najmenej šesťkrát.

2.3.1.4.1.4   Úplný skúšobný program zahŕňa najmenej desať prestávok v trvaní najmenej tri hodiny, aby sa napodobili účinky chladenia a kondenzácie.

2.3.1.4.2   Impulzné kondicionovanie

2.3.1.4.2.1   Výfukový systém alebo jeho komponenty sa namontujú na motocykel alebo motor.

V prvom prípade sa motocykel namontuje na valcový dynamometer. V druhom prípade sa motor namontuje na skúšobné zariadenie.

Na vývod výfukového systému sa pripojí skúšobný prístroj, ktorého podrobná schéma je znázornená na obrázku Ap 2-4. Prijateľný je akýkoľvek iný prístroj, ktorý poskytuje ekvivalentné výsledky.

2.3.1.4.2.2   Skúšobné zariadenie sa nastaví tak, aby sa prietok výfukových plynov 2 500-krát striedavo prerušoval a obnovoval rýchločinným ventilom.

2.3.1.4.2.3   Ventil sa otvorí, keď spätný tlak výfukových plynov meraný vo vzdialenosti najmenej 100 mm za sacou prírubou dosiahne hodnotu v rozmedzí od 0,35 do 0,40 kPa. Ak tomu bránia charakteristiky motora, ventil sa otvorí vtedy, keď spätný tlak plynu dosiahne úroveň ekvivalentnú 90 % úrovne nameranej pred zastavením motora. Ventil sa zatvorí, keď sa tlak nelíši o viac než 10 % od stabilizovanej hodnoty pri otvorenom ventile.

2.3.1.4.2.4   Časový spínač sa nastaví na dobu, počas ktorej sa vytvárajú výfukové plyny, vypočítanú na základe požiadaviek bodu 2.3.1.4.2.3.

2.3.1.4.2.5   Otáčky motora zodpovedajú 75 % otáčok (S), pri ktorých motor vyvíja maximálny výkon.

2.3.1.4.2.6   Výkon udávaný dynamometrom predstavuje 50 % výkonu s úplne otvorenou škrtiacou klapkou nameraného pri 75 % otáčok motora (S).

2.3.1.4.2.7   V priebehu skúšky musia byť všetky vypúšťacie otvory zatvorené.

2.3.1.4.2.8   Celá skúška sa musí ukončiť v priebehu 48 hodín. V prípade potreby sa po každej hodine zaradí perióda ochladzovania.

2.3.1.4.3   Kondicionovanie na skúšobnom zariadení

2.3.1.4.3.1   Výfukový systém sa namontuje na motor reprezentujúci typ motora namontovaného na motocykli, pre ktorý je systém konštruovaný, a pripevní sa na skúšobné zariadenie.

2.3.1.4.3.2   Kondicionovanie pozostáva zo špecifického počtu cyklov na skúšobnom zariadení pre tú kategóriu motocyklov, pre ktorú bol výfukový systém skonštruovaný. V tabuľke Ap 2-2 je uvedený počet cyklov pre každú kategóriu motocykla:

Tabuľka Ap 2-2

Počet cyklov vykonaných na skúšobnom zariadení pri kondicionovaní

| Kategória motocykla podľa zdvihového objemu valcov
  (cm3) | Počet cyklov |
| --- | --- |
| 1 | ≤ 80 |

Kategória motocykla podľa zdvihového objemu valcov

(cm3)

Počet cyklov

1

≤ 80

6

| 2 | > 80 ≤ 175 |
| --- | --- |

2

> 80 ≤ 175

9

| 3 | > 175 |
| --- | --- |

3

> 175

12

2.3.1.4.3.3   Po každom cykle na skúšobnom zariadení nasleduje najmenej šesťhodinová prestávka, aby sa napodobili účinky chladenia a kondenzácie.

2.3.1.4.3.4   Každý cyklus na skúšobnom zariadení pozostáva zo šiestich fáz. Podmienky motora a trvanie každej fázy sú takéto:

Tabuľka Ap 2-3

Fázy skúšobného cyklu pri skúške na skúšobnom zariadení

| Fáza | Podmienky | Trvanie fázy
  (minúty) |
| --- | --- | --- |
| Motory so zdvihovým objemom nižším ako 175 cm3 | Motory so zdvihovým objemom 175 cm3 alebo viac |
| 1 | Voľnobeh | 6 | 6 |
| 2 | 25 % zaťaženie pri 75 % S | 40 | 50 |
| 3 | 50 % zaťaženie pri 75 % S | 40 | 50 |
| 4 | 100 % zaťaženie pri 75 % S | 30 | 10 |
| 5 | 50 % zaťaženie pri 100 % S | 12 | 12 |
| 6 | 25 % zaťaženie pri 100 % S | 22 | 22 |
| Celkový čas: | 2 hodiny 30 min. | 2 hodiny 30 min. |

Fáza

Podmienky

Trvanie fázy

(minúty)

Motory so zdvihovým objemom nižším ako 175 cm3

Motory so zdvihovým objemom 175 cm3 alebo viac

1

Voľnobeh

6

6

2

25 % zaťaženie pri 75 % S

40

50

3

50 % zaťaženie pri 75 % S

40

50

4

100 % zaťaženie pri 75 % S

30

10

5

50 % zaťaženie pri 100 % S

12

12

6

25 % zaťaženie pri 100 % S

22

22

Celkový čas:

2 hodiny 30 min.

2 hodiny 30 min.

2.3.1.4.3.5   Na žiadosť výrobcu môžu byť motor a tlmič počas tohto postupu kondicionovania chladené, aby teplota zaznamenávaná v bode najviac 100 mm od vývodu výfukových plynov nepresiahla teplotu meranú počas jazdy motocykla rýchlosťou 110 km/h alebo 75 % S na najvyššom prevodovom stupni. Rýchlosť motocykla alebo otáčky motora sa určujú s presnosťou ± 3 %.

Obrázok Ap 2-4

Skúšobné zariadenie na impulzné kondicionovanie

Image

| 1 | Vstupná príruba alebo objímka na pripojenie k vývodu skúšaného výfukového systému. |
| --- | --- |

1

Vstupná príruba alebo objímka na pripojenie k vývodu skúšaného výfukového systému.

| 2 | Ručný regulačný ventil. |
| --- | --- |

2

Ručný regulačný ventil.

| 3 | Kompenzačný zásobník s maximálnym objemom 40 l a s časom plnenia minimálne jedna sekunda. |
| --- | --- |

3

Kompenzačný zásobník s maximálnym objemom 40 l a s časom plnenia minimálne jedna sekunda.

| 4 | Tlakový spínač s prevádzkovým rozsahom 0,05 až 2,5 baru. |
| --- | --- |

4

Tlakový spínač s prevádzkovým rozsahom 0,05 až 2,5 baru.

| 5 | Časový spínač. |
| --- | --- |

5

Časový spínač.

| 6 | Počítač impulzov. |
| --- | --- |

6

Počítač impulzov.

| 7 | Rýchločinný ventil, ako napríklad ventil výfukovej brzdy s priemerom 60 mm, poháňaný pneumatickým valcom s výstupom 120 N pri 4 baroch. Čas odozvy pri otváraní a zatváraní nesmie prekročiť 0,5 sekundy. |
| --- | --- |

7

Rýchločinný ventil, ako napríklad ventil výfukovej brzdy s priemerom 60 mm, poháňaný pneumatickým valcom s výstupom 120 N pri 4 baroch. Čas odozvy pri otváraní a zatváraní nesmie prekročiť 0,5 sekundy.

| 8 | Hodnotenie výfukových plynov. |
| --- | --- |

8

Hodnotenie výfukových plynov.

| 9 | Ohybná hadica. |
| --- | --- |

9

Ohybná hadica.

| 10 | Tlakomer. |
| --- | --- |

10

Tlakomer.

2.3.2   Diagramy a označenia

2.3.2.1   Diagram a výkres prierezu s uvedením rozmerov výfukového systému sa pripojí k informačnému dokumentu podľa šablóny uvedenej v článku 27 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 168/2013.

2.3.2.2   Všetky pôvodné tlmiče musia niesť aspoň toto označenie:

| — | značku „e“, za ktorou nasleduje odkaz na krajinu, ktorá udelila typové schválenie, |
| --- | --- |

—

značku „e“, za ktorou nasleduje odkaz na krajinu, ktorá udelila typové schválenie,

| — | názov alebo ochrannú známku výrobcu a |
| --- | --- |

—

názov alebo ochrannú známku výrobcu a

| — | značku a identifikačné číslo dielu. |
| --- | --- |

—

značku a identifikačné číslo dielu.

Tento údaj musí byť čitateľný, nezmazateľný a viditeľný v polohe, v ktorej má byť pripevnený.

2.3.2.3   Každý obal systémov pôvodných náhradných tlmičov musí byť čitateľne označený slovami „pôvodný diel“ a značkou a odkazom na typ spojeným so značkou „e“ spolu s odkazom na krajinu pôvodu.

2.3.3   Tlmič nasávania

Ak má byť nasávanie motora namontované so vzduchovým filtrom alebo tlmičom nasávania s cieľom dodržať prípustnú hladinu zvuku, filter alebo tlmič nasávania sa považujú za súčasť tlmiča a aj na ne sa vzťahujú požiadavky bodu 2.3.

3   Typové schválenie komponentu nepôvodného výfukového systému alebo jeho komponentov ako samostatných technických jednotiek pre motocykle

Tento oddiel sa vzťahuje na typové schválenie komponentu výfukového systému alebo jeho komponentov ako samostatnej technickej jednotky určenej na montáž do jedného konkrétneho typu alebo viacerých konkrétnych typov motocykla ako nepôvodné náhradné diely.

3.1   Definícia

3.1.1   „Nepôvodný náhradný výfukový systém alebo jeho komponenty“ je akýkoľvek komponent výfukového systému podľa definície v bode 1.2, ktorý je určený na montáž do motocykla ako náhrada za typ namontovaný na motocykel v čase vydania informačného dokumentu podľa šablóny uvedenej v článku 27 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 168/1682013.

3.2   Žiadosť o typové schválenie komponentu

3.2.1   Žiadosť o typové schválenie výfukového systému alebo jeho komponentov ako samostatnej technickej jednotky predkladá výrobca systému alebo jeho oprávnený zástupca.

3.2.2   K žiadosti o typové schválenie komponentu každého typu náhradného výfukového systému alebo jeho komponentov, pri ktorých sa žiada o typové schválenie, sa prikladajú tieto dokumenty v troch vyhotoveniach a s týmito údajmi:

| 3.2.2.1 | opis typov motocykla, pre ktoré sú systémy alebo komponenty určené z hľadiska charakteristík uvedených v bode 1.1 tohto doplnku; uvádzajú sa čísla a/alebo symboly špecifické pre typ motora a motocykla; |
| --- | --- |

3.2.2.1

opis typov motocykla, pre ktoré sú systémy alebo komponenty určené z hľadiska charakteristík uvedených v bode 1.1 tohto doplnku; uvádzajú sa čísla a/alebo symboly špecifické pre typ motora a motocykla;

| 3.2.2.2 | opis náhradného výfukového systému s uvedením vzájomnej polohy každého z jeho komponentov spolu s pokynmi pre montáž; |
| --- | --- |

3.2.2.2

opis náhradného výfukového systému s uvedením vzájomnej polohy každého z jeho komponentov spolu s pokynmi pre montáž;

| 3.2.2.3 | výkresy každého komponentu na uľahčenie umiestnenia a identifikácie a vyhlásenie o použitých materiáloch. Na týchto výkresoch sa uvádza aj plánované umiestnenie povinnej značky typového schválenia. |
| --- | --- |

3.2.2.3

výkresy každého komponentu na uľahčenie umiestnenia a identifikácie a vyhlásenie o použitých materiáloch. Na týchto výkresoch sa uvádza aj plánované umiestnenie povinnej značky typového schválenia.

3.2.3   Na požiadanie technickej služby žiadateľ predloží:

| 3.2.3.1 | dve vzorky systému, pre ktorý žiada o typové schválenie; |
| --- | --- |

3.2.3.1

dve vzorky systému, pre ktorý žiada o typové schválenie;

| 3.2.3.2 | výfukový systém zhodný so systémom pôvodne namontovaným na motocykel v čase vydania informačného dokumentu podľa šablóny uvedenej v nariadení (EÚ) č. 168/2013; |
| --- | --- |

3.2.3.2

výfukový systém zhodný so systémom pôvodne namontovaným na motocykel v čase vydania informačného dokumentu podľa šablóny uvedenej v nariadení (EÚ) č. 168/2013;

| 3.2.3.3 | motocykel reprezentujúci typ, na ktorý má byť náhradný výfukový systém montovaný, dodaný v takom stave, aby v prípade namontovania tlmiča rovnakého typu ako pôvodný tlmič spĺňal požiadavky jedného z týchto dvoch bodov:






  3.2.3.3.1 | ak ide o typ motocykla uvedený v bode 3.2.3.3, ktorému bolo udelené typové schválenie podľa ustanovení tohto doplnku:






  — | počas skúšky v pohybe nesmie prekročiť limitnú hodnotu stanovenú v bode 2.1.1 o viac než 1,0 dB (A), |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.3.3

motocykel reprezentujúci typ, na ktorý má byť náhradný výfukový systém montovaný, dodaný v takom stave, aby v prípade namontovania tlmiča rovnakého typu ako pôvodný tlmič spĺňal požiadavky jedného z týchto dvoch bodov:

3.2.3.3.1

ak ide o typ motocykla uvedený v bode 3.2.3.3, ktorému bolo udelené typové schválenie podľa ustanovení tohto doplnku:

—

počas skúšky v pohybe nesmie prekročiť limitnú hodnotu stanovenú v bode 2.1.1 o viac než 1,0 dB (A),

| — | počas skúšky stojaceho motocykla nesmie prekročiť hodnotu zaznamenanú pri typovom schválení motocykla a uvedenú na štítku s údajmi výrobcu o viac než 3,0 dB (A); |
| --- | --- |

—

počas skúšky stojaceho motocykla nesmie prekročiť hodnotu zaznamenanú pri typovom schválení motocykla a uvedenú na štítku s údajmi výrobcu o viac než 3,0 dB (A);

| 3.2.3.3.2 | ak motocykel uvedený v bode 3.2.3.3 nie je typ, pre ktorý bolo udelené typové schválenie v súlade s ustanoveniami tohto nariadenia, nesmie prekročiť limitnú hodnotu platnú pre tento typ motocykla v čase prvého uvedenia do prevádzky o viac než 1,0 dB (A); |
| --- | --- |

3.2.3.3.2

ak motocykel uvedený v bode 3.2.3.3 nie je typ, pre ktorý bolo udelené typové schválenie v súlade s ustanoveniami tohto nariadenia, nesmie prekročiť limitnú hodnotu platnú pre tento typ motocykla v čase prvého uvedenia do prevádzky o viac než 1,0 dB (A);

| 3.2.3.4 | samostatný motor totožný s motorom montovaným na motocykel uvedený v bode 3.2.3.3, ak to schvaľovacie orgány považujú za potrebné. |
| --- | --- |

3.2.3.4

samostatný motor totožný s motorom montovaným na motocykel uvedený v bode 3.2.3.3, ak to schvaľovacie orgány považujú za potrebné.

3.3   Označenia a nápisy

3.3.1   Nepôvodné výfukové systémy alebo ich komponenty sa označujú v súlade s požiadavkami stanovenými v článku 39 nariadenia (EÚ) č. 168/2013.

3.4   Typové schválenie komponentu

3.4.1   Po dokončení skúšok uvedených v toto doplnku schvaľovací orgán vydá osvedčenie zodpovedajúce modelu uvedeného v článku 30 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 168/2013. Pred číslom typového schválenia komponentu je obdĺžnik obklopujúci písmeno „e“, za ktorým nasleduje rozlišovacie číslo alebo písmená členského štátu, ktorý vydal alebo zamietol typové schválenie komponentu. Výfukový systém, ktorému bolo udelené typové schválenie systému, sa považuje za systém spĺňajúci ustanovenia príloh II a VI.

3.5   Špecifikácie

3.5.1   Všeobecné špecifikácie

Projekt, konštrukcia a montáž tlmiča musia byť také, aby:

| 3.5.1.1 | motocykel spĺňal požiadavky tohto doplnku za bežných podmienok používania, a najmä bez ohľadu na akékoľvek vibrácie, ktorým môže by vystavené; |
| --- | --- |

3.5.1.1

motocykel spĺňal požiadavky tohto doplnku za bežných podmienok používania, a najmä bez ohľadu na akékoľvek vibrácie, ktorým môže by vystavené;

| 3.5.1.2 | vykazoval primeranú odolnosť voči korózii, ktorej je vystavený, s patričným zreteľom na bežné podmienky používania motocykla; |
| --- | --- |

3.5.1.2

vykazoval primeranú odolnosť voči korózii, ktorej je vystavený, s patričným zreteľom na bežné podmienky používania motocykla;

| 3.5.1.3 | nebola znížená svetlá výška pod pôvodne namontovaným tlmičom a aby nebol zmenšený uhol naklonenia motocykla; |
| --- | --- |

3.5.1.3

nebola znížená svetlá výška pod pôvodne namontovaným tlmičom a aby nebol zmenšený uhol naklonenia motocykla;

| 3.5.1.4 | povrch nedosahoval príliš vysoké teploty; |
| --- | --- |

3.5.1.4

povrch nedosahoval príliš vysoké teploty;

| 3.5.1.5 | jeho obrysy nemali výčnelky alebo ostré hrany; |
| --- | --- |

3.5.1.5

jeho obrysy nemali výčnelky alebo ostré hrany;

| 3.5.1.6 | tlmiče otrasov a perovanie mali primeranú vôľu; |
| --- | --- |

3.5.1.6

tlmiče otrasov a perovanie mali primeranú vôľu;

| 3.5.1.7 | bola zabezpečená primeraná bezpečná vzdialenosť potrubí; |
| --- | --- |

3.5.1.7

bola zabezpečená primeraná bezpečná vzdialenosť potrubí;

| 3.5.1.8 | bol odolné proti nárazu takým spôsobom, ktorý je zlučiteľný s požiadavkami jasne definovanej údržby a montáže. |
| --- | --- |

3.5.1.8

bol odolné proti nárazu takým spôsobom, ktorý je zlučiteľný s požiadavkami jasne definovanej údržby a montáže.

3.5.2   Špecifikácie pre hladiny zvuku

| 3.5.2.1 | Akustická účinnosť náhradných výfukových systémov alebo ich komponentov sa skúša metódami opísanými v bodoch 2.1.2, 2.1.3, 2.1.4 a 2.1.5.
  Ak sa na motocykel uvedený v bode 3.2.3.3 namontuje náhradný výfukový systém alebo jeho komponent, získané hodnoty hladiny hluku nesmú prekročiť hodnoty namerané v súlade s bodom 3.2.3.3 s použitím rovnakého motocykla vybaveného pôvodným tlmičom počas skúšky v pohybe aj počas skúšky stojaceho motocykla. |
| --- | --- |

3.5.2.1

Akustická účinnosť náhradných výfukových systémov alebo ich komponentov sa skúša metódami opísanými v bodoch 2.1.2, 2.1.3, 2.1.4 a 2.1.5.

Ak sa na motocykel uvedený v bode 3.2.3.3 namontuje náhradný výfukový systém alebo jeho komponent, získané hodnoty hladiny hluku nesmú prekročiť hodnoty namerané v súlade s bodom 3.2.3.3 s použitím rovnakého motocykla vybaveného pôvodným tlmičom počas skúšky v pohybe aj počas skúšky stojaceho motocykla.

3.5.3   Skúšanie výkonu motocykla

| 3.5.3.1 | Náhradný tlmič musí byť taký, aby zabezpečoval zlučiteľnosť výkonu motocykla s výkonom, ktorý dosahoval s pôvodným tlmičom alebo jeho komponentom. |
| --- | --- |

3.5.3.1

Náhradný tlmič musí byť taký, aby zabezpečoval zlučiteľnosť výkonu motocykla s výkonom, ktorý dosahoval s pôvodným tlmičom alebo jeho komponentom.

| 3.5.3.2 | Náhradný tlmič sa porovná s pôvodne namontovaným tlmičom namontovaným na motocykel uvedený v bode 3.2.3.3 aj v nových podmienkach. |
| --- | --- |

3.5.3.2

Náhradný tlmič sa porovná s pôvodne namontovaným tlmičom namontovaným na motocykel uvedený v bode 3.2.3.3 aj v nových podmienkach.

| 3.5.3.3 | Táto skúška sa vykonáva meraním krivky výkonu motora. Merania čistého maximálneho výkonu a najvyššej rýchlosti s náhradným tlmičom sa nesmú odlišovať o viac ako ± 5 % od meraní vykonaných za rovnakých podmienok s tlmičom z pôvodnej výbavy. |
| --- | --- |

3.5.3.3

Táto skúška sa vykonáva meraním krivky výkonu motora. Merania čistého maximálneho výkonu a najvyššej rýchlosti s náhradným tlmičom sa nesmú odlišovať o viac ako ± 5 % od meraní vykonaných za rovnakých podmienok s tlmičom z pôvodnej výbavy.

3.5.4   Doplňujúce ustanovenia týkajúce sa tlmičov obsahujúcich vláknitý materiál ako samostatných technických jednotiek

Pokiaľ nie sú splnené požiadavky stanovené v bode 2.3.1, nesmú sa na výrobu tlmičov použiť vláknité materiály.

3.5.5   Vyhodnotenie emisií znečisťujúcich látok vozidiel vybavených náhradným systémom tlmičov

Vozidlo uvedené v bode 3.2.3.3, vybavené tlmičom typu, na ktorý sa požaduje schválenie, sa podrobí skúške typu I, II a V za podmienok opísaných v príslušných prílohách II, III a VI podľa typového schválenia vozidla.

Požiadavky týkajúce sa emisií sa považujú za splnené, ak sú výsledky v rozmedzí limitných hodnôt podľa typového schválenia vozidla.

Doplnok 3

Požiadavky na skúšky hladiny zvuku pre trojkolesové mopedy, trojkolky a štvorkolky (kategórie L2e, L5e, L6e a L7e)

1   Vymedzenie pojmov

Na účely tohto doplnku:

| 1.1 | „typ trojkolesového mopeda, trojkolky alebo štvorkolky, pokiaľ ide o hladinu zvuku a výfukový systém“ znamená trojkolesové mopedy a trojkolky, ktoré sa nelíšia v takých základných ohľadoch ako:






  1.1.1 | tvar karosérie alebo materiály (najmä priestor motora a jeho zvukotesnosť); |
| --- | --- | --- |

1.1

„typ trojkolesového mopeda, trojkolky alebo štvorkolky, pokiaľ ide o hladinu zvuku a výfukový systém“ znamená trojkolesové mopedy a trojkolky, ktoré sa nelíšia v takých základných ohľadoch ako:

1.1.1

tvar karosérie alebo materiály (najmä priestor motora a jeho zvukotesnosť);

| 1.1.2 | dĺžka a šírka vozidla; |
| --- | --- |

1.1.2

dĺžka a šírka vozidla;

| 1.1.3 | typ motora (zážihový alebo vznetový, dvojtaktný alebo štvortaktný, s vratným piestom alebo s rotujúcim piestom, počet a zdvihový objem valcov, počet a typ karburátorov alebo vstrekovacích systémov, usporiadanie ventilov, maximálny čistý výkon a zodpovedajúce otáčky; za zdvihový objem motorov s rotujúcimi piestami sa považuje dvojnásobok zdvihového objemu valcov; |
| --- | --- |

1.1.3

typ motora (zážihový alebo vznetový, dvojtaktný alebo štvortaktný, s vratným piestom alebo s rotujúcim piestom, počet a zdvihový objem valcov, počet a typ karburátorov alebo vstrekovacích systémov, usporiadanie ventilov, maximálny čistý výkon a zodpovedajúce otáčky; za zdvihový objem motorov s rotujúcimi piestami sa považuje dvojnásobok zdvihového objemu valcov;

| 1.1.4 | pohonná jednotka, najmä počet a pomery prevodových stupňov prevodovky a konečný pomer; |
| --- | --- |

1.1.4

pohonná jednotka, najmä počet a pomery prevodových stupňov prevodovky a konečný pomer;

| 1.1.5 | počet, typ a usporiadanie výfukových systémov; |
| --- | --- |

1.1.5

počet, typ a usporiadanie výfukových systémov;

| 1.2 | „výfukový systém“ alebo „tlmič“ je kompletný súbor komponentov potrebných na obmedzenie hluku spôsobeného motorom a výfukom trojkolesového mopeda, trojkolky alebo štvorkolky;






  1.2.1 | „pôvodný výfukový systém alebo tlmič“ je systém typu namontovaného na vozidlo v čase typového schválenia alebo rozšírenia typového schválenia. Môže ísť o prvý namontovaný alebo náhradný systém; |
| --- | --- | --- |

1.2

„výfukový systém“ alebo „tlmič“ je kompletný súbor komponentov potrebných na obmedzenie hluku spôsobeného motorom a výfukom trojkolesového mopeda, trojkolky alebo štvorkolky;

1.2.1

„pôvodný výfukový systém alebo tlmič“ je systém typu namontovaného na vozidlo v čase typového schválenia alebo rozšírenia typového schválenia. Môže ísť o prvý namontovaný alebo náhradný systém;

| 1.2.2 | „nepôvodný výfukový systém alebo tlmič“ je systém iného typu ako bol typ namontovaný na vozidlo v čase typového schvaľovania alebo rozšírenia typového schválenia. Môže sa použiť len ako náhradný výfukový systém alebo tlmič; |
| --- | --- |

1.2.2

„nepôvodný výfukový systém alebo tlmič“ je systém iného typu ako bol typ namontovaný na vozidlo v čase typového schvaľovania alebo rozšírenia typového schválenia. Môže sa použiť len ako náhradný výfukový systém alebo tlmič;

| 1.3 | „výfukové systémy odlišných typov“ sú systémy, ktoré sa zásadne odlišujú jedným z týchto spôsobov:






  1.3.1 | systémy obsahujúce komponenty nesúce označenia rôznych tovární alebo rôzne ochranné známky; |
| --- | --- | --- |

1.3

„výfukové systémy odlišných typov“ sú systémy, ktoré sa zásadne odlišujú jedným z týchto spôsobov:

1.3.1

systémy obsahujúce komponenty nesúce označenia rôznych tovární alebo rôzne ochranné známky;

| 1.3.2 | systémy, ktorých komponenty sú vyrobené z materiálov s odlišnými charakteristikami, alebo ktorých komponenty majú odlišný tvar či rozmery; |
| --- | --- |

1.3.2

systémy, ktorých komponenty sú vyrobené z materiálov s odlišnými charakteristikami, alebo ktorých komponenty majú odlišný tvar či rozmery;

| 1.3.3 | systémy, u ktorých sa líšia prevádzkové princípy najmenej jedného komponentu; |
| --- | --- |

1.3.3

systémy, u ktorých sa líšia prevádzkové princípy najmenej jedného komponentu;

| 1.3.4 | systémy pozostávajúce z komponentov v iných kombináciách; |
| --- | --- |

1.3.4

systémy pozostávajúce z komponentov v iných kombináciách;

| 1.4 | „komponent výfukového systému“ je jeden z jednotlivých komponentov, ktoré spolu tvoria výfukový systém (ako je výfukové potrubie, vlastný tlmič) a systém nasávania vzduchu (vzduchový filter), ak existuje.
  Ak musí byť motor vybavený systémom nasávania vzduchu (vzduchovým filtrom alebo tlmičom hluku nasávania), aby spĺňal maximálne prípustné hladiny zvuku, filter alebo tlmič sa musia považovať za komponent rovnakej dôležitosti ako výfukový systém. |
| --- | --- |

1.4

„komponent výfukového systému“ je jeden z jednotlivých komponentov, ktoré spolu tvoria výfukový systém (ako je výfukové potrubie, vlastný tlmič) a systém nasávania vzduchu (vzduchový filter), ak existuje.

Ak musí byť motor vybavený systémom nasávania vzduchu (vzduchovým filtrom alebo tlmičom hluku nasávania), aby spĺňal maximálne prípustné hladiny zvuku, filter alebo tlmič sa musia považovať za komponent rovnakej dôležitosti ako výfukový systém.

2   Typové schvaľovanie komponentu z hľadiska úrovne zvuku a pôvodného výfukového systému ako samostatnej technickej jednotky typu trojkolesového mopeda (L2e), trojkolky (L5e), ľahkej štvorkolky (L6e) alebo ťažkej štvorkolky (L7e).

2.1   Hluk trojkolesového mopeda, trojkolky alebo štvorkolky (podmienky merania a metóda skúšania vozidla počas typového schvaľovania komponentu)

2.1.1   Vozidlo, jeho motor a výfukový systém musí byť navrhnuté, skonštruované a zostavené tak, aby vozidlo spĺňalo požiadavky tohto doplnku za bežných podmienok používania bez ohľadu na akékoľvek vibrácie, ktorým môže by vystavené.

2.1.2   Výfukový systém musí byť navrhnutý, skonštruovaný a namontovaný tak, aby odolával korózii, ktorej je vystavený.

2.2   Špecifikácie pre hladiny hluku

2.2.1   Limitné hodnoty: pozri časť D prílohy VI k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013.

2.2.2   Meracie prístroje

2.2.2.1   Prístrojom používaným na meranie hladiny hluku je presný zvukomer typu opísaného v druhom vydaní publikácie Medzinárodnej elektrotechnickej komisie (IEC) č. 179 Presné zvukomery. Merania sa vykonávajú s využitím „rýchlej“ odozvy zvukomera a váženia „A“, ktoré sú tiež opísané v uvedenej publikácii.

Na začiatku a na konci každej série meraní sa zvukomer skalibruje v súlade s pokynmi výrobcu s využitím vhodného zdroja hluku (napr. pistonfón).

2.2.2.2   Merania rýchlosti

Otáčky motora a rýchlosť vozidla na skúšobnej dráhe sa určujú s presnosťou ± 3 %.

2.2.3   Podmienky merania

2.2.3.1   Stav vozidla

Počas meraní musí byť vozidlo v pohotovostnom stave (vrátane chladiacej kvapaliny, olejov, paliva, náradia, rezervného kolesa a vodiča). Pred vykonaním meraní sa vozidlo musí zahriať na bežnú prevádzkovú teplotu.

2.2.3.1.1   Merania sa vykonávajú s nenaloženými vozidlami bez prívesu alebo návesu.

2.2.3.2   Miesto skúšky

Miesto skúšky pozostáva z centrálneho akceleračného úseku obkoleseného v podstate rovnou skúšobnou plochou. Akceleračný úsek musí byť rovný; jeho povrch musí byť hladký a taký, aby povrchový zvuk zostával nízky.

Na mieste skúšky nesmú zmeny voľného zvukového poľa medzi zdrojom zvuku v strede akceleračného úseku a mikrofónom presiahnuť 1,0 dB (A). Táto podmienka sa považuje za splnenú, ak sa v okruhu 50 m od stredu akceleračného úseku nenachádzajú veľké objekty, ktoré odrážajú zvuk, ako sú ploty, skaly, mosty alebo budovy. Povrch skúšobnej dráhy musí spĺňať požiadavky doplnku 4.

Mikrofónu nesmie prekážať nič, čo by mohlo ovplyvniť zvukové pole, a medzi mikrofónom a zdrojom zvuku nesmie stáť žiadna osoba. Pozorovateľ vykonávajúci merania sa musí postaviť tak, aby neovplyvňoval údaje odčítané z meracieho prístroja.

2.2.3.3   Rôzne

Merania sa nesmú vykonávať v zlých atmosférických podmienkach. Musí sa zabezpečiť, aby výsledky neboli ovplyvnené nárazmi vetra.

Pri meraniach musí byť A-vážená hladina hluku z iných zdrojov hluku ako skúšané vozidlo a účinky vetra najmenej o 10,0 dB (A) nižšia ako hladina hluku produkovaného vozidlom. K mikrofónu možno namontovať vhodný kryt proti vetru za predpokladu, že sa zohľadní jeho účinok na citlivosť a smerové charakteristiky mikrofónu.

Ak je rozdiel medzi hlukom okolia a meraným hlukom v rozmedzí 10,0 až 16,0 dB (A), výsledky skúšky sa vypočítajú odpočítaním príslušnej korekcie od údajov odčítaných zo zvukomeru ako v tomto grafe:

Obrázok Ap 3-1

Rozdiel medzi okolitým hlukom a meraným hlukom

Image

2.2.4   Metóda merania

2.2.4.1   Povaha a počet meraní

Maximálna hladina hluku vyjadrená v A-vážených decibeloch (dB (A)) sa meria počas jazdy vozidla medzi priamkami AA′ a BB′ (obrázok Ap 3-2). Ak sa medzi špičkovou hodnotou a všeobecnou hladinou zvuku zaznamená abnormálny rozdiel, merania sú neplatné.

Na každej strane vozidla sa vykonajú dve merania.

2.2.4.2   Umiestnenie mikrofónu

Mikrofón musí byť umiestnený 7,5 m ± 0,2 m od referenčnej priamky CC′ (obrázok Ap 3-2) dráhy a 1,2 m ± 0,1 m nad úrovňou zeme.

2.2.4.3   Prevádzkové podmienky

Vozidlo sa približuje k priamke AA′ počiatočnou konštantnou rýchlosťou uvedenou v bode 2.2.4.4. Keď čelo vozidla dosiahne priamku AA′, škrtiaca klapka sa čo najrýchlejšie úplne otvorí a zostane v tejto polohe, kým zadná časť vozidla nedosiahne priamku BB′; potom sa škrtiaca klapka vráti čo najrýchlejšie do polohy pri voľnobehu.

Pri všetkých meraniach vozidlo jazdí po rovnej čiare cez akceleračný úsek, pričom sa stredná pozdĺžna rovina vozidla nachádza čo najbližšie k priamke CC′.

2.2.4.3.1   V prípade kĺbových vozidiel pozostávajúcich z dvoch neoddeliteľných častí a považovaných za časti tvoriace jediné vozidlo sa neberie do úvahy náves, pokiaľ ide o prekročenie priamky BB′.

2.2.4.4   Určovanie konštantnej rýchlosti, ktorá sa má prijať

2.2.4.4.1   Vozidlo bez prevodovky

Vozidlo sa približuje k priamke AA′ konštantnou rýchlosťou zodpovedajúcou buď otáčkam motora rovnajúcim sa trom štvrtinám otáčok, pri ktorých motor dosahuje maximálny výkon, alebo trom štvrtinám maximálnych, regulátorom povolených otáčok motora, alebo 50 km/h, podľa toho, ktorá rýchlosť je najnižšia.

2.2.4.4.2   Vozidlo s ručnou prevodovkou

Ak je vozidlo vybavené prevodovkou s dvoma, tromi alebo štyrmi prevodmi, použije sa druhý prevodový stupeň. Ak má prevodovka viac ako štyri prevody, použije sa tretí prevodový stupeň. Ak motor dosahuje otáčky presahujúce jeho menovitý maximálny výkon, namiesto druhého alebo tretieho prevodového stupňa sa na dosiahnutie priamy BB′ na skúšobnej dráhe bez prekročenia týchto menovitých otáčok zaradí najbližší vyšší prevodový stupeň. Nesmie sa zvoliť prevodový stupeň s prevodom menším ako jedna. Ak má vozidlo dvojstupňový pohon nápravy, vybraný stupeň musí zodpovedať najvyššej rýchlosti vozidla. Vozidlo sa približuje k priamke AA′ konštantnou rýchlosťou zodpovedajúcou buď trom štvrtinám otáčok motora, pri ktorých motor dosahuje maximálny výkon, alebo trom štvrtinám maximálnych, regulátorom povolených otáčok motora, alebo 50 km/h, podľa toho, ktorá rýchlosť je najnižšia.

2.2.4.4.3   Vozidlo s automatickou prevodovkou

Vozidlo sa približuje k priamke AA′ konštantnou rýchlosťou 50 km/h alebo rýchlosťou rovnajúcou sa trom štvrtinám jeho maximálnej rýchlosti, podľa toho, ktorá je nižšia. Ak je k dispozícii päť polôh pre jazdu vpred, vyberie sa tá, ktorá produkuje najvyššiu priemernú akceleráciu vozidla medzi priamkami AA′ a BB′. Nesmie sa použiť volič, ktorý sa používa len na brzdenie, manévrovanie alebo podobné pomalé pohyby.

2.2.4.5   V prípade hybridných vozidiel a skúška vykonáva dvakrát za týchto podmienok:

| a) | podmienka A: batérie sú v stave maximálneho nabitia; ak je v dispozícii viac ako jeden „hybridný režim“, na skúšku sa vyberie najelektrickejší režim; |
| --- | --- |

a)

podmienka A: batérie sú v stave maximálneho nabitia; ak je v dispozícii viac ako jeden „hybridný režim“, na skúšku sa vyberie najelektrickejší režim;

| b) | podmienka B: batérie sú v stave minimálneho nabitia; ak je v dispozícii viac ako jeden „hybridný režim“, na skúšku sa vyberie režim s najvyššou spotrebou paliva. |
| --- | --- |

b)

podmienka B: batérie sú v stave minimálneho nabitia; ak je v dispozícii viac ako jeden „hybridný režim“, na skúšku sa vyberie režim s najvyššou spotrebou paliva.

2.2.5   Výsledky (skúšobný protokol)

2.2.5.1   V skúšobnom protokole vypracovanom na účel vydania dokumentu podľa šablóny uvedenej v článku 27 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 168/2013 sa uvádzajú všetky príslušné okolnosti a vplyvy ovplyvňujúce výsledky meraní.

2.2.5.2   Hodnoty sa zaokrúhľujú na najbližší decibel.

Ak za desatinnou čiarkou nasleduje číslica 5, výsledok sa zaokrúhľuje nahor.

Na účel vydania informačného dokumentu podľa šablóny uvedenej v článku 27 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 168/2013 možno použiť len merania, ktoré sa v dvoch po sebe nasledujúcich skúškach vykonaných na rovnakej strane vozidla odlišujú o 2,0 dB (A) alebo menej.

2.2.5.3   Aby sa zohľadnili nepresnosti, od každej hodnoty získanej v súlade s bodom 2.2.5.2 sa odpočíta 1,0 dB (A).

2.2.5.4   Ak priemer štyroch meraní neprekračuje maximálnu prípustnú hladinu pre danú kategóriu motocykla, limitné hodnoty stanovené v bode 2.2.1 sa považujú za splnené. Táto priemerná hodnota predstavuje výsledok skúšky.

2.2.5.5   Ak priemer štyroch výsledkov za podmienky A a štyroch výsledkov za podmienky B neprekročí maximálnu prípustnú hladinu pre kategóriu, do ktorej patrí skúšané hybridné vozidlo, limitné hodnoty stanovené v bode 2.2.1 sa považujú za splnené.

Táto najvyššia hodnota sa považuje výsledok skúšky.

2.3   Meranie hluku stojaceho vozidla (pri skúšaní vozidla v prevádzke)

2.3.1   Hladina akustického tlaku v bezprostrednej blízkosti vozidla

S cieľom uľahčiť následné skúšky hluku vozidiel v prevádzke sa odmeria hladina akustického tlaku v bezprostrednej blízkosti výstupu výfukového systému (tlmiča) v súlade s týmito požiadavkami a meranie sa uvedie aj v skúšobnom protokole vypracovanom na účel vydania dokumentu podľa šablóny uvedenej v článku 32 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 168/2013.

2.3.2   Meracie prístroje

Používa sa presný zvukomer s presnosťou zodpovedajúcou bodu 2.2.2.1.

2.3.3   Podmienky merania

2.3.3.1   Stav vozidla

Pred vykonaním meraní sa motor vozidla musí zahriať na bežnú prevádzkovú teplotu. Ak je vozidlo vybavené ventilátormi s mechanizmom automatickej aktivácie, do tohto systému sa v priebehu meraní hluku nesmie zasahovať.

Počas meraní musí byť zaradený neutrál. Ak nemožno odpojiť pohonnú jednotku, hnacie kolesá vozidla sa môžu voľne pohybovať napr. tak, že sa vozilo umiestni na jeho stredový stojan alebo na valce.

2.3.3.2   Miesto skúšky (obrázok Ap 3-3)

Ako miesto skúšky možno použiť akúkoľvek plochu bez výrazných akustických porúch. Vhodné sú vysoko reflexné rovné povrchy pokryté betónom, asfaltom alebo nejakým iným tvrdým materiálom; nesmú sa používať povrchy z udupanej zeminy. Miesto skúšky musí mať obdĺžnikový tvar, ktorého boky sú vzdialené od vonkajšej hrany vozidla (okrem riadidiel) najmenej 3 m. V tomto obdĺžniku nesmú stáť žiadne významné prekážky, napr. žiadne osoby okrem vodiča a pozorovateľa.

Do tohto obdĺžnika sa vozidlo umiestni tak, aby bol mikrofón použitý na meranie vzdialený od každého obrubníka najmenej 1 m.

2.3.3.3   Rôzne

Hodnoty odčítané na prístrojoch, spôsobené okolitým hlukom a účinkami vetra, musia byť aspoň o 10,0 dB (A) nižšie ako namerané hladiny zvuku. K mikrofónu možno namontovať vhodný kryt proti vetru za predpokladu, že sa zohľadní jeho účinok na citlivosť mikrofónu.

2.3.4   Metóda merania

2.3.4.1   Povaha a počet meraní

Maximálna hladina hluku vyjadrená v A-vážených decibeloch (dB (A)) sa meria počas periódy prevádzky stanovenej v bode 2.3.4.3.

V každom meracom bode sa vykonajú najmenej tri merania.

2.3.4.2   Umiestnenie mikrofónu (obrázok Ap 3-3)

Mikrofón musí byť umiestnený na jednej úrovni s vývodom výfuku alebo 0,2 m nad povrchom dráhy, podľa toho, čo je nižšie. Membrána mikrofónu sa nasmeruje k vývodu výfuku vo vzdialenosti 0,5 m. Os maximálnej citlivosti mikrofónu musí byť paralelná s povrchom dráhy a v uhle 45° ± 10° od zvislej roviny smeru výfukových emisií.

Vo vzťahu k tejto vertikálnej rovine musí byť mikrofón umiestnený na tej strane, na ktorej je mikrofón najďalej od obrysu vozidla (okrem riadidiel).

Ak má výfukový systém viac ako jeden vývod a stredy týchto vývodov sú od seba vzdialené menej ako 0,3 m, mikrofón sa umiestni oproti vývodu, ktorý je k vozidlu najbližšie (okrem riadidiel), alebo oproti vývodu, ktorý je najvyššie nad povrchom dráhy. Ak sú stredy vývodov od seba vzdialené viac než 0,3 m, musí sa merať každý z nich osobitne, pričom za výsledok skúšky sa považuje najvyššia zaznamenaná hodnota.

2.3.4.3   Prevádzkové podmienky

Otáčky motora sú konštantné pri:

| — | [(S)/(2)], ak je hodnota S vyššia ako 5 000 ot/min, |
| --- | --- |

—

[(S)/(2)], ak je hodnota S vyššia ako 5 000 ot/min,

| — | [(3S)/(4)], ak hodnota S nepresahuje 5 000 ot/min, |
| --- | --- |

—

[(3S)/(4)], ak hodnota S nepresahuje 5 000 ot/min,

kde „S“ sú otáčky motora, pri ktorých dosahuje maximálny výkon.

Po dosiahnutí konštantných otáčok motora sa akcelerátor rýchlo vráti do polohy voľnobehu. Hladina hluku sa meria v priebehu prevádzkového cyklu pozostávajúceho z krátkej periódy udržiavania konštantných otáčok motora a počas celej periódy decelerácie, pričom za výsledok skúšky sa považuje najvyššia hodnota odčítaná zo zvukomeru.

2.3.5   Výsledky (skúšobný protokol)

2.3.5.1   V skúšobnom protokole vypracovanom na účel vydania informačného dokumentu podľa šablóny uvedenej v článku 27 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 168/2013 sa uvádzajú všetky príslušné údaje, a najmä údaje použité na meranie hluku stojaceho vozidla.

2.3.5.2   Hodnoty sa odčítajú z meracích prístrojov a zaokrúhlia na najbližší decibel.

Ak za desatinnou čiarkou nasleduje číslica 5, výsledok sa zaokrúhľuje nahor.

Použijú sa len merania, ktoré sa v troch po sebe nasledujúcich skúškach odlišujú najviac o 2,0 dB (A).

2.3.5.3   Za výsledok skúšky sa považuje najvyššia hodnota získaná z týchto troch meraní.

Obrázok Ap 3-2

Polohy pre skúšanie vozidla v pohybe

Image

Obrázok Ap 3-3

Polohy pre skúšanie stojaceho vozidla

Image

2.4   Pôvodný výfukový systém (tlmič)

2.4.1   Požiadavky na tlmiče obsahujúce absorpčné vláknité materiály

2.4.1.1   Vláknitý absorpčný materiál nesmie obsahovať azbest a môže sa použiť v konštrukcii tlmičov len vtedy, ak sa bezpečne drží na mieste počas celej životnosti tlmiča a spĺňa požiadavky bodov 2.4.1.2 až 2.4.1.4.

2.4.1.2   Po odstránení vláknitého materiálu musí hladina zvuku spĺňať požiadavky bodu 2.2.1.

2.4.1.3   Vláknitý absorpčný materiál nesmie byť umiestnený v tých častiach tlmiča, ktorými prechádzajú výfukové plyny, a musí spĺňať tieto požiadavky:

2.4.1.3.1   Materiál sa štyri hodiny zohrieva v peci pri teplote 650°C ± 5°C bez toho, aby došlo k skráteniu priemernej dĺžky, zmenšeniu priemeru alebo hustoty vlákien.

2.4.1.3.2   Po 1 hodine zohrievania v peci pri teplote 923,2 ± 5 K (650 ± 5 °C) sa 98 % materiálu zachytí v site s menovitým rozmerom otvorov 250 μm v súlade s technickou normou ISO 3310-1:2000, keď sa skúša v súlade s normou ISO 2599:2011.

2.4.1.3.3   Materiál nesmie stratiť viac ako 10,5 % svojej hmotnosti po 24 hodinách úpravy teploty pri 362,2 ± 5 K (90 ± 5 °C) v syntetickom kondenzáte s týmto zložením:

| — | 1 N kyseliny bromovodíkovej (HBr): 10 ml |
| --- | --- |

—

1 N kyseliny bromovodíkovej (HBr): 10 ml

| — | 1 N kyseliny sírovej (H2SO4): 10 ml |
| --- | --- |

—

1 N kyseliny sírovej (H2SO4): 10 ml

| — | doplnenom destilovanou vodou na 1 000 ml. |
| --- | --- |

—

doplnenom destilovanou vodou na 1 000 ml.

Poznámka: Materiál sa pred vážením vyperie v destilovanej vode a jednu hodinu suší pri teplote 105 °C.

2.4.1.4   Pred skúškou systému podľa oddielu 2 sa systém uvedenie do bežného pracovného stavu jednou z týchto metód:

2.4.1.4.1   Kondicionovanie nepretržitou cestnou prevádzkou

| 2.4.1.4.1.1 | V tabuľke Ap 3-1 je uvedená minimálna vzdialenosť, ktorú treba prejsť v priebehu kondicionovania pre každú kategóriu vozidla:

  Tabuľka Ap 3-1


  Minimálna vzdialenosť prejazdená počas kondicionovania







  Kategória vozidla podľa zdvihového objemu valcov
  (cm3) | Vzdialenosť
  (km) |
| --- | --- | --- |
| 1 | ≤ 250 |

2.4.1.4.1.1

V tabuľke Ap 3-1 je uvedená minimálna vzdialenosť, ktorú treba prejsť v priebehu kondicionovania pre každú kategóriu vozidla:

Tabuľka Ap 3-1

Minimálna vzdialenosť prejazdená počas kondicionovania

Kategória vozidla podľa zdvihového objemu valcov

(cm3)

Vzdialenosť

(km)

1

≤ 250

4 000

| 2 | > 250 ≤ 500 |
| --- | --- |

2

> 250 ≤ 500

6 000

| 3 | > 500 |
| --- | --- |

3

> 500

8 000

| 2.4.1.4.1.2 | 50 ± 10 % tohto kondicionovacieho cyklu pozostáva z jazdy po meste a zvyšok z jazdy mimo mesta najvyššou rýchlosťou; nepretržitý cestný cyklus možno nahradiť zodpovedajúcim programom na skúšobnej dráhe. |
| --- | --- |

2.4.1.4.1.2

50 ± 10 % tohto kondicionovacieho cyklu pozostáva z jazdy po meste a zvyšok z jazdy mimo mesta najvyššou rýchlosťou; nepretržitý cestný cyklus možno nahradiť zodpovedajúcim programom na skúšobnej dráhe.

| 2.4.1.4.1.3 | Tieto dva typy jazdy sa musia vystriedať najmenej šesťkrát. |
| --- | --- |

2.4.1.4.1.3

Tieto dva typy jazdy sa musia vystriedať najmenej šesťkrát.

| 2.4.1.4.1.4 | Úplný skúšobný program zahŕňa najmenej desať prestávok v trvaní najmenej tri hodiny, aby sa napodobili účinky chladenia a kondenzácie. |
| --- | --- |

2.4.1.4.1.4

Úplný skúšobný program zahŕňa najmenej desať prestávok v trvaní najmenej tri hodiny, aby sa napodobili účinky chladenia a kondenzácie.

2.4.1.4.2   Impulzné kondicionovanie

| 2.4.1.4.2.1 | Výfukový systém alebo jeho komponenty sa namontujú na vozidlo alebo motor.
  V prvom prípade sa vozidlo namontuje na valcový dynamometer. V druhom prípade sa motor namontuje na skúšobné zariadenie.
  Na vývod výfukového systému sa pripojí skúšobný prístroj, ktorého podrobná schéma je znázornená na obrázku Ap 3-4. Prijateľný je akýkoľvek iný prístroj, ktorý poskytuje ekvivalentné výsledky. |
| --- | --- |

2.4.1.4.2.1

Výfukový systém alebo jeho komponenty sa namontujú na vozidlo alebo motor.

V prvom prípade sa vozidlo namontuje na valcový dynamometer. V druhom prípade sa motor namontuje na skúšobné zariadenie.

Na vývod výfukového systému sa pripojí skúšobný prístroj, ktorého podrobná schéma je znázornená na obrázku Ap 3-4. Prijateľný je akýkoľvek iný prístroj, ktorý poskytuje ekvivalentné výsledky.

| 2.4.1.4.2.2 | Skúšobné zariadenie sa nastaví tak, aby sa prietok výfukových plynov 2 500-krát striedavo prerušoval a obnovoval rýchločinným ventilom. |
| --- | --- |

2.4.1.4.2.2

Skúšobné zariadenie sa nastaví tak, aby sa prietok výfukových plynov 2 500-krát striedavo prerušoval a obnovoval rýchločinným ventilom.

| 2.4.1.4.2.3 | Ventil sa otvorí, keď spätný tlak výfukových plynov meraný vo vzdialenosti najmenej 100 mm za sacou prírubou dosiahne hodnotu v rozmedzí od 0,35 do 0,40 kPa. Ak tomu bránia charakteristiky motora, ventil sa otvorí vtedy, keď spätný tlak plynu dosiahne úroveň ekvivalentnú 90 % maximálnej úrovne nameranej pred zastavením motora. Ventil sa zatvorí, keď sa tlak nelíši o viac než 10 % od stabilizovanej hodnoty pri otvorenom ventile. |
| --- | --- |

2.4.1.4.2.3

Ventil sa otvorí, keď spätný tlak výfukových plynov meraný vo vzdialenosti najmenej 100 mm za sacou prírubou dosiahne hodnotu v rozmedzí od 0,35 do 0,40 kPa. Ak tomu bránia charakteristiky motora, ventil sa otvorí vtedy, keď spätný tlak plynu dosiahne úroveň ekvivalentnú 90 % maximálnej úrovne nameranej pred zastavením motora. Ventil sa zatvorí, keď sa tlak nelíši o viac než 10 % od stabilizovanej hodnoty pri otvorenom ventile.

| 2.4.1.4.2.4 | Časový spínač sa nastaví na dobu, počas ktorej sa vytvárajú výfukové plyny, vypočítanú na základe požiadaviek bodu 2.4.1.4.2.3. |
| --- | --- |

2.4.1.4.2.4

Časový spínač sa nastaví na dobu, počas ktorej sa vytvárajú výfukové plyny, vypočítanú na základe požiadaviek bodu 2.4.1.4.2.3.

| 2.4.1.4.2.5 | Otáčky motora zodpovedajú 75 % otáčok (S), pri ktorých motor vyvíja maximálny výkon. |
| --- | --- |

2.4.1.4.2.5

Otáčky motora zodpovedajú 75 % otáčok (S), pri ktorých motor vyvíja maximálny výkon.

| 2.4.1.4.2.6 | Výkon udávaný dynamometrom predstavuje 50 % výkonu s úplne otvorenou škrtiacou klapkou nameraného pri 75 % otáčok motora (S). |
| --- | --- |

2.4.1.4.2.6

Výkon udávaný dynamometrom predstavuje 50 % výkonu s úplne otvorenou škrtiacou klapkou nameraného pri 75 % otáčok motora (S).

| 2.4.1.4.2.7 | V priebehu skúšky musia byť všetky vypúšťacie otvory zatvorené. |
| --- | --- |

2.4.1.4.2.7

V priebehu skúšky musia byť všetky vypúšťacie otvory zatvorené.

| 2.4.1.4.2.8 | Celá skúška sa musí ukončiť v priebehu 48 hodín. V prípade potreby sa po každej hodine zaradí perióda ochladzovania. |
| --- | --- |

2.4.1.4.2.8

Celá skúška sa musí ukončiť v priebehu 48 hodín. V prípade potreby sa po každej hodine zaradí perióda ochladzovania.

2.4.1.4.3   Kondicionovanie na skúšobnom zariadení

| 2.4.1.4.3.1 | Výfukový systém sa namontuje na motor reprezentujúci typ motora namontovaného na vozidle, pre ktorý je systém konštruovaný, a pripevní sa na skúšobné zariadenie. |
| --- | --- |

2.4.1.4.3.1

Výfukový systém sa namontuje na motor reprezentujúci typ motora namontovaného na vozidle, pre ktorý je systém konštruovaný, a pripevní sa na skúšobné zariadenie.

| 2.4.1.4.3.2 | Kondicionovanie pozostáva zo špecifického počtu cyklov na skúšobnom zariadení pre tú kategóriu motocyklov, pre ktorú bol výfukový systém skonštruovaný. V tabuľke je uvedený počet cyklov pre každú kategóriu vozidla.

  Tabuľka Ap 3-2


  Počet kondicionovacích cyklov







  Kategória vozidla podľa zdvihového objemu valcov
  (cm3) | Počet cyklov |
| --- | --- | --- |
| 1 | ≤ 250 |

2.4.1.4.3.2

Kondicionovanie pozostáva zo špecifického počtu cyklov na skúšobnom zariadení pre tú kategóriu motocyklov, pre ktorú bol výfukový systém skonštruovaný. V tabuľke je uvedený počet cyklov pre každú kategóriu vozidla.

Tabuľka Ap 3-2

Počet kondicionovacích cyklov

Kategória vozidla podľa zdvihového objemu valcov

(cm3)

Počet cyklov

1

≤ 250

6

| 2 | > 250 ≤ 500 |
| --- | --- |

2

> 250 ≤ 500

9

| 3 | > 500 |
| --- | --- |

3

> 500

12

| 2.4.1.4.3.3 | Po každom cykle na skúšobnom zariadení nasleduje najmenej šesťhodinová prestávka, aby sa napodobili účinky chladenia a kondenzácie. |
| --- | --- |

2.4.1.4.3.3

Po každom cykle na skúšobnom zariadení nasleduje najmenej šesťhodinová prestávka, aby sa napodobili účinky chladenia a kondenzácie.

| 2.4.1.4.3.4 | Každý cyklus na skúšobnom zariadení pozostáva zo šiestich fáz. Podmienky motora a trvanie každej fázy sú takéto:

  Tabuľka Ap 3-3


  Trvanie skúšobných fáz









  Fáza | Podmienky | Trvanie fázy
  (minúty) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Voľnobeh | 6 | 6 |
| 2 | 25 % zaťaženie pri 75 % S | 40 | 50 |
| 3 | 50 % zaťaženie pri 75 % S | 40 | 50 |
| 4 | 100 % zaťaženie pri 75 % S | 30 | 10 |
| 5 | 50 % zaťaženie pri 100 % S | 12 | 12 |
| 6 | 25 % zaťaženie pri 100 % S | 22 | 22 |
| Celkový čas: | 2 hodiny 30 minút | 2 hodiny 30 minút |

2.4.1.4.3.4

Každý cyklus na skúšobnom zariadení pozostáva zo šiestich fáz. Podmienky motora a trvanie každej fázy sú takéto:

Tabuľka Ap 3-3

Trvanie skúšobných fáz

Fáza

Podmienky

Trvanie fázy

(minúty)

1

Voľnobeh

6

6

2

25 % zaťaženie pri 75 % S

40

50

3

50 % zaťaženie pri 75 % S

40

50

4

100 % zaťaženie pri 75 % S

30

10

5

50 % zaťaženie pri 100 % S

12

12

6

25 % zaťaženie pri 100 % S

22

22

Celkový čas:

2 hodiny 30 minút

2 hodiny 30 minút

| 2.4.1.4.3.5 | Na žiadosť výrobcu môžu byť motor a tlmič počas tohto postupu kondicionovania chladené, aby teplota zaznamenávaná v bode najviac 100 mm od vývodu výfukových plynov nepresiahla teplotu meranú počas jazdy vozidla rýchlosťou 110 km/h alebo 75 % S na najvyššom prevodovom stupni. Rýchlosť vozidla alebo otáčky motora sa určujú s presnosťou ± 3 %.

  Obrázok Ap 3-4


  Skúšobné zariadenie na impulzné kondicionovanie










  1 | Vstupná príruba alebo objímka na pripojenie k vývodu skúšaného výfukového systému. |
| --- | --- | --- |

2.4.1.4.3.5

Na žiadosť výrobcu môžu byť motor a tlmič počas tohto postupu kondicionovania chladené, aby teplota zaznamenávaná v bode najviac 100 mm od vývodu výfukových plynov nepresiahla teplotu meranú počas jazdy vozidla rýchlosťou 110 km/h alebo 75 % S na najvyššom prevodovom stupni. Rýchlosť vozidla alebo otáčky motora sa určujú s presnosťou ± 3 %.

Obrázok Ap 3-4

Skúšobné zariadenie na impulzné kondicionovanie

Image

1

Vstupná príruba alebo objímka na pripojenie k vývodu skúšaného výfukového systému.

| 2 | Ručný regulačný ventil. |
| --- | --- |

2

Ručný regulačný ventil.

| 3 | Kompenzačný zásobník s maximálnym objemom 40 l a s časom plnenia minimálne jedna sekunda. |
| --- | --- |

3

Kompenzačný zásobník s maximálnym objemom 40 l a s časom plnenia minimálne jedna sekunda.

| 4 | Tlakový spínač s prevádzkovým rozsahom 0,05 až 2,5 baru. |
| --- | --- |

4

Tlakový spínač s prevádzkovým rozsahom 0,05 až 2,5 baru.

| 5 | Časový spínač. |
| --- | --- |

5

Časový spínač.

| 6 | Počítač impulzov. |
| --- | --- |

6

Počítač impulzov.

| 7 | Rýchločinný ventil, ako napríklad ventil výfukovej brzdy s priemerom 60 mm, poháňaný pneumatickým valcom s výstupom 120 N pri 4 baroch. Čas odozvy pri otváraní a zatváraní nesmie prekročiť 0,5 sekundy. |
| --- | --- |

7

Rýchločinný ventil, ako napríklad ventil výfukovej brzdy s priemerom 60 mm, poháňaný pneumatickým valcom s výstupom 120 N pri 4 baroch. Čas odozvy pri otváraní a zatváraní nesmie prekročiť 0,5 sekundy.

| 8 | Hodnotenie výfukových plynov. |
| --- | --- |

8

Hodnotenie výfukových plynov.

| 9 | Ohybná hadica. |
| --- | --- |

9

Ohybná hadica.

| 10 | Tlakomer. |
| --- | --- |

10

Tlakomer.

2.4.2   Diagramy a označenia

2.4.2.1   Diagram a výkres prierezu s uvedením rozmerov výfukového systému sa pripojí k informačnému dokumentu podľa šablóny uvedenej v článku 27 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 168/2013.

2.4.2.2   Všetky pôvodné tlmiče musia niesť aspoň toto označenie:

| — | značku „e“, za ktorou nasleduje odkaz na krajinu, ktorá udelila typové schválenie, |
| --- | --- |

—

značku „e“, za ktorou nasleduje odkaz na krajinu, ktorá udelila typové schválenie,

| — | názov alebo ochrannú známku výrobcu a |
| --- | --- |

—

názov alebo ochrannú známku výrobcu a

| — | značku a identifikačné číslo dielu. |
| --- | --- |

—

značku a identifikačné číslo dielu.

Tento údaj musí byť čitateľný, nezmazateľný a viditeľný v polohe, v ktorej má byť pripevnený.

2.4.2.3   Každý obal systémov pôvodných náhradných tlmičov musí byť čitateľne označený slovami „pôvodný diel“ a značkou a odkazom na typ spojeným so značkou „e“ spolu s odkazom na krajinu pôvodu.

2.4.3   Tlmič nasávania

Ak má byť nasávanie motora namontované so vzduchovým filtrom alebo tlmičom nasávania, aby bola dodržaná prípustná hladina zvuku, filter alebo tlmič nasávania sa považujú za súčasť tlmiča a aj na ne sa vzťahujú požiadavky bodu 2.4.

3   Typové schválenie komponentu nepôvodného výfukového systému alebo jeho komponentov ako samostatných technických jednotiek pre trojkolesové mopedy a trojkolky

Tento bod sa vzťahuje na typové schválenie komponentu výfukového systému alebo jeho komponentov ako samostatných technických jednotiek určených na montáž na jeden typ alebo viac typov trojkolesových mopedov a trojkoliek ako nepôvodné náhradné diely.

3.1   Definícia

3.1.1   „Nepôvodný náhradný výfukový systém alebo jeho komponenty“ je akýkoľvek komponent výfukového systému podľa definície v bode 1.2, ktorý je určený na montáž do trojkolesového mopedu, trojkolky alebo štvorkolky ako náhrada za typ namontovaný na trojkolesový moped, trojkolku alebo štvorkolku v čase vydania informačného dokumentu podľa šablóny uvedenej v článku 27 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 168/2013.

3.2   Žiadosť o typové schválenie komponentu

3.2.1   Žiadosť o typové schválenie výfukového systému alebo jeho komponentov ako samostatnej technickej jednotky predkladá výrobca systému alebo jeho oprávnený zástupca.

3.2.2   K žiadosti o typové schválenie komponentu každého typu náhradného výfukového systému alebo jeho komponentov, pri ktorých sa žiada o typové schválenie, sa prikladajú tieto dokumenty v troch vyhotoveniach a s týmito údajmi:

| 3.2.2.1 | opis typov vozidla, pre ktoré sú systémy alebo komponenty určené z hľadiska charakteristík uvedených v bode 1.1; uvádzajú sa čísla alebo symboly špecifické pre typ motora a vozidla; |
| --- | --- |

3.2.2.1

opis typov vozidla, pre ktoré sú systémy alebo komponenty určené z hľadiska charakteristík uvedených v bode 1.1; uvádzajú sa čísla alebo symboly špecifické pre typ motora a vozidla;

| 3.2.2.2 | opis náhradného výfukového systému s uvedením vzájomnej polohy každého z jeho komponentov spolu s pokynmi pre montáž; |
| --- | --- |

3.2.2.2

opis náhradného výfukového systému s uvedením vzájomnej polohy každého z jeho komponentov spolu s pokynmi pre montáž;

| 3.2.2.3 | výkresy každého komponentu na uľahčenie umiestnenia a identifikácie a vyhlásenie o použitých materiáloch. Na týchto výkresoch sa uvádza aj plánované umiestnenie povinnej značky typového schválenia. |
| --- | --- |

3.2.2.3

výkresy každého komponentu na uľahčenie umiestnenia a identifikácie a vyhlásenie o použitých materiáloch. Na týchto výkresoch sa uvádza aj plánované umiestnenie povinnej značky typového schválenia.

3.2.3   Na žiadosť technickej služby žiadateľ musí predložiť:

| 3.2.3.1 | dve vzorky systému, pre ktorý žiada o typové schválenie; |
| --- | --- |

3.2.3.1

dve vzorky systému, pre ktorý žiada o typové schválenie;

| 3.2.3.2 | výfukový systém zhodný so systémom pôvodne namontovaným na vozidlo v čase vydania informačného dokumentu podľa šablóny uvedenej v článku 27 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 168/2013; |
| --- | --- |

3.2.3.2

výfukový systém zhodný so systémom pôvodne namontovaným na vozidlo v čase vydania informačného dokumentu podľa šablóny uvedenej v článku 27 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 168/2013;

| 3.2.3.3 | vozidlo reprezentujúce typ, na ktorý má byť náhradný výfukový systém montovaný, ktorý musí byť dodaný v takom stave, aby v prípade namontovania tlmiča toho istého typu ako bol pôvodný, spĺňal požiadavky jedného z nasledovných dvoch bodov:






  3.2.3.3.1 | ak ide o typ vozidla, ktorému bolo udelené typové schválenie podľa ustanovení tohto doplnku: | počas skúšky v pohybe nesmie prekročiť limitnú hodnotu stanovenú v bode 2.2.1.3 o viac než 1,0 dB (A); |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.3.3

vozidlo reprezentujúce typ, na ktorý má byť náhradný výfukový systém montovaný, ktorý musí byť dodaný v takom stave, aby v prípade namontovania tlmiča toho istého typu ako bol pôvodný, spĺňal požiadavky jedného z nasledovných dvoch bodov:

3.2.3.3.1

ak ide o typ vozidla, ktorému bolo udelené typové schválenie podľa ustanovení tohto doplnku:

počas skúšky v pohybe nesmie prekročiť limitnú hodnotu stanovenú v bode 2.2.1.3 o viac než 1,0 dB (A);

| | počas skúšky stojaceho vozidla nesmie prekročiť hodnotu uvedenú na štítku s povinnými údajmi výrobcu o viac než 3,0 dB (A); |
| --- | --- |

počas skúšky stojaceho vozidla nesmie prekročiť hodnotu uvedenú na štítku s povinnými údajmi výrobcu o viac než 3,0 dB (A);

| 3.2.3.3.2 | ak vozidlo nie je typu, pre ktorý bolo udelené typové schválenie v súlade s ustanoveniami tohto doplnku, nesmie prekročiť limitnú hodnotu platnú pre tento typ vozidla v čase prvého uvedenia do prevádzky o viac než 1,0 dB (A); |
| --- | --- |

3.2.3.3.2

ak vozidlo nie je typu, pre ktorý bolo udelené typové schválenie v súlade s ustanoveniami tohto doplnku, nesmie prekročiť limitnú hodnotu platnú pre tento typ vozidla v čase prvého uvedenia do prevádzky o viac než 1,0 dB (A);

| 3.2.3.4 | samostatný motor totožný s motorom montovaným na vozidlo uvedené v bode 3.2.3.3, ak to schvaľovacie orgány považujú za potrebné. |
| --- | --- |

3.2.3.4

samostatný motor totožný s motorom montovaným na vozidlo uvedené v bode 3.2.3.3, ak to schvaľovacie orgány považujú za potrebné.

3.3   Označenia a nápisy

3.3.1   Nepôvodné výfukové systémy alebo ich komponenty sa označujú v súlade s požiadavkami článku 39 nariadenia (EÚ) č. 168/2013.

3.4   Typové schválenie komponentu

3.4.1   Po dokončení skúšok uvedených v toto doplnku schvaľovací orgán vydá osvedčenie zodpovedajúce modelu uvedené v článku 30 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 168/2013. Pred číslom typového schválenia komponentu je obdĺžnik obklopujúci písmeno „e“, za ktorým nasleduje rozlišovacie číslo alebo písmená členského štátu, ktorý vydal alebo zamietol typové schválenie komponentu.

3.5   Špecifikácie

3.5.1   Všeobecné špecifikácie

Projekt, konštrukcia a montáž tlmiča musia byť také, aby:

| 3.5.1.1 | vozidlo spĺňalo požiadavky tohto doplnku za bežných podmienok používania, a najmä bez ohľadu na akékoľvek vibrácie, ktorým môže by vystavené; |
| --- | --- |

3.5.1.1

vozidlo spĺňalo požiadavky tohto doplnku za bežných podmienok používania, a najmä bez ohľadu na akékoľvek vibrácie, ktorým môže by vystavené;

| 3.5.1.2 | vykazovalo primeranú odolnosť voči korózii, ktorej je vystavené, s patričným zreteľom na bežné podmienky používania vozidla; |
| --- | --- |

3.5.1.2

vykazovalo primeranú odolnosť voči korózii, ktorej je vystavené, s patričným zreteľom na bežné podmienky používania vozidla;

| 3.5.1.3 | nebola znížená svetlá výška pod pôvodne namontovaným tlmičom a aby nebol zmenšený uhol naklonenia vozidla; |
| --- | --- |

3.5.1.3

nebola znížená svetlá výška pod pôvodne namontovaným tlmičom a aby nebol zmenšený uhol naklonenia vozidla;

| 3.5.1.4 | povrch nedosahoval príliš vysoké teploty; |
| --- | --- |

3.5.1.4

povrch nedosahoval príliš vysoké teploty;

| 3.5.1.5 | jeho obrysy nemali výčnelky alebo ostré hrany; |
| --- | --- |

3.5.1.5

jeho obrysy nemali výčnelky alebo ostré hrany;

| 3.5.1.6 | tlmiče otrasov a perovanie mali primeranú vôľu; |
| --- | --- |

3.5.1.6

tlmiče otrasov a perovanie mali primeranú vôľu;

| 3.5.1.7 | bola zabezpečená primeraná bezpečná vzdialenosť potrubí; |
| --- | --- |

3.5.1.7

bola zabezpečená primeraná bezpečná vzdialenosť potrubí;

| 3.5.1.8 | bolo odolné proti nárazu takým spôsobom, ktorý je zlučiteľný s požiadavkami jasne definovanej údržby a montáže. |
| --- | --- |

3.5.1.8

bolo odolné proti nárazu takým spôsobom, ktorý je zlučiteľný s požiadavkami jasne definovanej údržby a montáže.

3.5.2   Špecifikácie pre hladiny hluku

| 3.5.2.1 | Akustická účinnosť náhradných výfukových systémov alebo ich komponentov sa skúša metódami opísanými v bodoch 2.3 a 2.4.
  Hodnoty hladiny hluku, ktoré vozidlo uvedené v bode 3.2.3.3 tohto doplnku získalo s náhradným výfukovým systémom alebo jeho komponentom namontovaným a vozidle, musia spĺňať tieto podmienky: |
| --- | --- |

3.5.2.1

Akustická účinnosť náhradných výfukových systémov alebo ich komponentov sa skúša metódami opísanými v bodoch 2.3 a 2.4.

Hodnoty hladiny hluku, ktoré vozidlo uvedené v bode 3.2.3.3 tohto doplnku získalo s náhradným výfukovým systémom alebo jeho komponentom namontovaným a vozidle, musia spĺňať tieto podmienky:

| 3.5.2.1.1 | nesmú prekročiť hodnoty hladiny hluku namerané v súlade s bodom 3.2.3.3 s využitím rovnakého vozidla vybaveného tlmičom z pôvodnej výbavy ani počas skúšky v pohybe, ani počas skúšky stojaceho vozidla. |
| --- | --- |

3.5.2.1.1

nesmú prekročiť hodnoty hladiny hluku namerané v súlade s bodom 3.2.3.3 s využitím rovnakého vozidla vybaveného tlmičom z pôvodnej výbavy ani počas skúšky v pohybe, ani počas skúšky stojaceho vozidla.

3.5.3   Skúšanie výkonu vozidla

| 3.5.3.1 | Náhradný tlmič musí byť taký, aby zabezpečoval zlučiteľnosť výkonu vozidla s výkonom, ktorý dosahoval s pôvodným tlmičom alebo jeho komponentom. |
| --- | --- |

3.5.3.1

Náhradný tlmič musí byť taký, aby zabezpečoval zlučiteľnosť výkonu vozidla s výkonom, ktorý dosahoval s pôvodným tlmičom alebo jeho komponentom.

| 3.5.3.2 | Náhradný tlmič sa porovná s pôvodne namontovaným tlmičom namontovaným na vozidle uvedenom v bode 3.2.3.3 aj v nových podmienkach. |
| --- | --- |

3.5.3.2

Náhradný tlmič sa porovná s pôvodne namontovaným tlmičom namontovaným na vozidle uvedenom v bode 3.2.3.3 aj v nových podmienkach.

| 3.5.3.3 | Táto skúška sa vykonáva meraním krivky výkonu motora. Merania čistého maximálneho výkonu a najvyššej rýchlosti s náhradným tlmičom sa nesmú odlišovať o viac ako ± 5 % od meraní vykonaných za rovnakých podmienok s tlmičom z pôvodnej výbavy. |
| --- | --- |

3.5.3.3

Táto skúška sa vykonáva meraním krivky výkonu motora. Merania čistého maximálneho výkonu a najvyššej rýchlosti s náhradným tlmičom sa nesmú odlišovať o viac ako ± 5 % od meraní vykonaných za rovnakých podmienok s tlmičom z pôvodnej výbavy.

3.5.4   Doplňujúce ustanovenia týkajúce sa tlmičov obsahujúcich vláknitý materiál ako samostatných technických jednotiek

Pokiaľ nie sú splnené požiadavky stanovené v bode 2.4.1, nesmú sa na výrobu tlmičov použiť vláknité materiály.

3.5.5   Vyhodnotenie emisií znečisťujúcich látok vozidiel vybavených náhradným systémom tlmičov

Vozidlo uvedené v bode 3.2.3.3, vybavené tlmičom typu, na ktorý sa požaduje schválenie, sa podrobí skúške typu I, II a V za podmienok opísaných v príslušných prílohách k tomuto nariadeniu podľa typového schválenia vozidla.

Požiadavky týkajúce sa emisií sa považujú za splnené, ak sú výsledky v rozmedzí limitných hodnôt podľa typového schválenia vozidla.

Doplnok 4

Špecifikácia skúšobnej dráhy

0   Úvod

V tomto doplnku sa stanovujú špecifikácie vzťahujúce sa na fyzikálne charakteristiky a úpravu krytu skúšobnej dráhy.

1   Požadované charakteristiky povrchu

Povrch sa považuje za zodpovedajúci tomuto nariadeniu, ak sa odmerala jeho štruktúra a pórovitosť alebo koeficient absorpcie hluku a zistilo sa, že spĺňajú požiadavky bodov 1.1 až 1.4 a konštrukčné požiadavky (bod 2.2).

1.1   Zostatková pórovitosť

Zostatková pórovitosť Vc krycej vrstvy skúšobnej dráhy nesmie prekročiť 8 %. Postup merania je uvedený v bode 3.1.

1.2   Koeficient absorpcie hluku

Ak povrch nespĺňa požiadavku zostatkovej pórovitosti, je prijateľný len vtedy, ak je jeho koeficient absorpcie hluku α ≤ 0,10. Postup merania je uvedený v bode 3.2.

Požiadavky bodov 1.1 a 1.2 sú splnené aj vtedy, ak sa meria len absorpcia hluku a zistí sa hodnota α ≤ 0,10.

1.3   Hĺbka štruktúry povrchu

Hĺbka štruktúry povrchu (TD) meraná objemovou metódou (pozri bod 3.3) je:

TD ≥ 0,4 mm.

1.4   Homogenita povrchu

Na zabezpečenie čo najhomogénnejšieho povrchu skúšobnej plochy sa vynakladá všetko primerané úsilie. To sa vzťahuje na štruktúru a pórovitosť, potrebné je však poznamenať, že ak proces valcovania dosahuje na niektorých miestach účinnejšie výsledky valcovania ako na iných, štruktúra povrchu môže byť iná a môžu sa vyskytnúť nerovnomernosti spôsobujúce nerovnosti povrchu.

1.5   Perióda skúšania

S cieľom skontrolovať, či povrch ešte spĺňa požiadavky na štruktúru povrchu a pórovitosť alebo absorpciu hluku uvedené v tejto špecifikácii, sa vykonávajú pravidelné skúšky povrchu v týchto intervaloch:

| a) | na zostatkovú pórovitosť alebo absorpciu hluku:






  — | keď je povrch nový; ak povrch spĺňa požiadavky, keď je nový, nevyžaduje sa žiadne ďalšie pravidelné skúšanie, |
| --- | --- | --- |

a)

na zostatkovú pórovitosť alebo absorpciu hluku:

—

keď je povrch nový; ak povrch spĺňa požiadavky, keď je nový, nevyžaduje sa žiadne ďalšie pravidelné skúšanie,

| — | ak povrch nespĺňa požiadavky, keď je nový, môže ich splniť neskôr, pretože povrchy majú tendenciu sa časom upchávať a zhutňovať; |
| --- | --- |

—

ak povrch nespĺňa požiadavky, keď je nový, môže ich splniť neskôr, pretože povrchy majú tendenciu sa časom upchávať a zhutňovať;

| b) | na hĺbku štruktúry povrchu (TD):






  — | keď je povrch nový, |
| --- | --- | --- |

b)

na hĺbku štruktúry povrchu (TD):

—

keď je povrch nový,

| — | keď sa začína s hlukovými skúškami (poznámka: najskôr štyri týždne po položení), |
| --- | --- |

—

keď sa začína s hlukovými skúškami (poznámka: najskôr štyri týždne po položení),

| — | potom každých dvanásť mesiacov. |
| --- | --- |

—

potom každých dvanásť mesiacov.

2   Konštrukcia skúšobného povrchu

2.1   Plocha

Pri projektovaní skúšobnej dráhy je dôležité zabezpečiť minimálne to, aby bola plocha, cez ktorú prechádzajú vozidlá počas skúšky, pokrytá špecifikovaným materiálom pre skúšky s vhodnými okrajmi pre bezpečnú a praktickú jazdu. To si bude vyžadovať, aby bola dráha najmenej 3 m široká a aby dĺžka dráhy presahovala na každom konci priamky AA a BB najmenej o 10 m. Na obrázku Ap 4-1 je zobrazený nákres vhodného miesta skúšky a minimálna plocha, ktorej povrch musí byť zo špecifikovaného skúšobného materiálu strojovo položeného a zhutneného.

Obrázok Ap 4-1

Minimálne požiadavky na povrch skúšobnej plochy

Image

2.2   Konštrukčné požiadavky na povrch

Skúšobný povrch musí spĺňať štyri konštrukčné požiadavky:

| a) | musí byť z hutného asfaltového betónu; |
| --- | --- |

a)

musí byť z hutného asfaltového betónu;

| b) | maximálna veľkosť zrna musí byť 8 mm (povolené sú tolerancie od 6,3 do 10 mm); |
| --- | --- |

b)

maximálna veľkosť zrna musí byť 8 mm (povolené sú tolerancie od 6,3 do 10 mm);

| c) | hrúbka nosnej vrstvy je ≥ 30 mm; |
| --- | --- |

c)

hrúbka nosnej vrstvy je ≥ 30 mm;

| d) | spojivom je čistý nemodifikovaný triedený asfalt. |
| --- | --- |

d)

spojivom je čistý nemodifikovaný triedený asfalt.

Návodom pre zhotoviteľa skúšobného povrchu je krivka zrnitosti kameniva so žiaducimi charakteristikami, ktorá je znázornená na obrázku Ap 4-2. Usmernenia pre získanie žiaducej štruktúry a životnosti sú uvedené aj v tabuľke Ap 4-1. Krivka zrnitosti zodpovedá tomuto vzorcu:

Rovnica Ap 4-1:

Formula

kde:

| d | veľkosť štvorcových ôk sita v mm |
| --- | --- |
| dmax | 8 mm pre strednú krivku |
| dmax | 10 mm pre krivku spodnej tolerancie |
| dmax | 6,3 mm pre krivku hornej tolerancie |

d

veľkosť štvorcových ôk sita v mm

dmax

8 mm pre strednú krivku

dmax

10 mm pre krivku spodnej tolerancie

dmax

6,3 mm pre krivku hornej tolerancie

Okrem toho:

| — | podiel piesku (0,063 mm < veľkosť štvorcových ôk sita < 2 mm) zahŕňa najviac 55 % prírodného piesku a najmenej 45 % drveného piesku, |
| --- | --- |

—

podiel piesku (0,063 mm < veľkosť štvorcových ôk sita < 2 mm) zahŕňa najviac 55 % prírodného piesku a najmenej 45 % drveného piesku,

| — | základ a podklad zabezpečuje dobrú stabilitu a rovnosť podľa osvedčenej praxe výstavby ciest, |
| --- | --- |

—

základ a podklad zabezpečuje dobrú stabilitu a rovnosť podľa osvedčenej praxe výstavby ciest,

| — | drť je drvená (100 % rozdrvených plôch) a z materiálu s vysokou odolnosťou voči lámaniu, |
| --- | --- |

—

drť je drvená (100 % rozdrvených plôch) a z materiálu s vysokou odolnosťou voči lámaniu,

| — | drť použitá v zmesi by mala byť praná, |
| --- | --- |

—

drť použitá v zmesi by mala byť praná,

| — | na povrch sa už nesmie pridávať žiadna ďalšia drť, |
| --- | --- |

—

na povrch sa už nesmie pridávať žiadna ďalšia drť,

| — | pevnosť spojiva vyjadrená ako hodnota PEN je 40 až 60, 60 až 80 alebo 80 až 100, v závislosti od klimatických podmienok. Použije sa čo najpevnejšie spojivo za predpokladu, že sa zhoduje s bežnou praxou, |
| --- | --- |

—

pevnosť spojiva vyjadrená ako hodnota PEN je 40 až 60, 60 až 80 alebo 80 až 100, v závislosti od klimatických podmienok. Použije sa čo najpevnejšie spojivo za predpokladu, že sa zhoduje s bežnou praxou,

| — | teplota zmesi pred valcovaním je taká, aby sa následným valcovaním dosiahla požadovaná pórovitosť. Aby sa dodržali špecifikácie uvedené v bodoch 1.1 až 1.4, pokiaľ ide o kompaktnosť, pozornosť sa musí venovať správnemu výberu teploty zmesi, vhodnému počtu priechodov a výberu zhutňovacieho vozidla. |
| --- | --- |

—

teplota zmesi pred valcovaním je taká, aby sa následným valcovaním dosiahla požadovaná pórovitosť. Aby sa dodržali špecifikácie uvedené v bodoch 1.1 až 1.4, pokiaľ ide o kompaktnosť, pozornosť sa musí venovať správnemu výberu teploty zmesi, vhodnému počtu priechodov a výberu zhutňovacieho vozidla.

Obrázok Ap 4-2

Krivka zrnitosti kameniva v asfaltovej zmesi s toleranciami

Image

Tabuľka Ap 4-1

Konštrukčné pokyny

| | Cieľové hodnoty | Tolerancie |
| --- | --- | --- |
| | Celková hmotnosť zmesi | Hmotnosť po zhutnení |
| Hmotnosť kameniva, štvorcový rozmer oka sita (SM) > 2 mm | 47,6 % | 50,5 % | ± 5 |
| Hmotnosť piesku 0,063 < SM < 2 mm | 38,0 % | 40,2 % | ± 5 |
| Hmotnosť plniva SM < 0,063 mm | 8,8 % | 9,3 % | ± 2 |
| Hmotnosť spojiva (asfalt) | 5,8 % | neuvádza sa | ± 0,5 |
| Maximálna veľkosť zrna | 8 mm | 6,3 – 10 |
| Pevnosť spojiva | (pozri ďalej) | |
| Hodnota hladkosti kameniva (PSV) | > 50 | |
| Hutnosť vo vzťahu k Marshallovej hutnosti | 98 % | |

Cieľové hodnoty

Tolerancie

Celková hmotnosť zmesi

Hmotnosť po zhutnení

Hmotnosť kameniva, štvorcový rozmer oka sita (SM) > 2 mm

47,6 %

50,5 %

± 5

Hmotnosť piesku 0,063 < SM < 2 mm

38,0 %

40,2 %

± 5

Hmotnosť plniva SM < 0,063 mm

8,8 %

9,3 %

± 2

Hmotnosť spojiva (asfalt)

5,8 %

neuvádza sa

± 0,5

Maximálna veľkosť zrna

8 mm

6,3 – 10

Pevnosť spojiva

(pozri ďalej)

Hodnota hladkosti kameniva (PSV)

> 50

Hutnosť vo vzťahu k Marshallovej hutnosti

98 %

3   Skúšobné metódy

3.1   Meranie zostatkovej pórovitosti

Na účel tohto merania sa odoberú vzorky aspoň v štyroch rôznych bodoch dráhy, ktoré sú rovnomerne rozložené po skúšobnej ploche medzi priamkami AA a BB (pozri obrázok Ap 4-1). Aby sa zabránilo strate homogénnosti a rovnosti v stopách kolies, vzorky sa nesmú odoberať zo samotných stôp, ale z ich blízkosti. Aspoň dve vzorky sa odoberú z blízkosti stôp kolies a aspoň jedna približne v strede medzi stopami a umiestnením každého mikrofónu.

V prípade podozrenia, že nie sú splnené požiadavky na homogénnosť (pozri bod 1.4), vzorky sa odoberú z viacerých bodov skúšobnej plochy.

Určí sa zostatková pórovitosť každej vzorky. Vypočíta sa priemerná hodnota všetkých vzoriek a porovná sa s požiadavkami bodu 1.1. Okrem toho, ani jedna vzorka nesmie mať hodnotu pórovitosti vyššiu ako 10 %.

Staviteľovi skúšobného povrchu sa pripomína, že môžu nastať problémy, ak sa skúšobná plocha vyhrieva potrubím alebo elektrickými drôtmi. Z tejto plochy sa odoberajú vzorky a takéto inštalácie treba starostlivo naplánovať so zreteľom na budúce miesta vŕtania. Odporúča sa ponechať niekoľko miest s približnými rozmermi 200 x 300 mm, kde nebudú žiadne drôty ani potrubie, alebo kde bude potrubie uložené dostatočne hlboko, aby sa pri odbere vzoriek z povrchovej vrstvy nepoškodilo.

3.2   Koeficient absorpcie hluku

Koeficient absorpcie hluku (kolmý dopad) sa meria metódou impedančného zvukovodu postupom podľa normy ISO 10534-1:1996: Determination of sound absorption coefficient and impedance in impedance tubes – Part 1: Method using standing wave ratio.

Na skúšobné vzorky sa vzťahujú rovnaké požiadavky ako na zostatkovú pórovitosť (pozri bod 3.1).

Absorpcia hluku sa meria v pásme 400 Hz až 800 Hz a v pásme 800 Hz až 1 600 Hz (aspoň pri stredných frekvenciách tretinooktávových pásiem) a pre obe tieto frekvenčné pásma sa stanovia najvyššie hodnoty. Hodnoty všetkých skúšok sa spriemerujú a získa sa konečný výsledok.

3.3   Objemové meranie makroštruktúry

Aspoň v desiatich bodoch rovnomerne rozložených pozdĺž stôp kolies na skúšobnom páse sa vykonajú merania hĺbky štruktúry a priemerná hodnota sa porovná so špecifikovanou minimálnou hĺbkou štruktúry. Opis postupu je uvedený v prílohe F návrhu normy ISO 10844:2011.

4   Časová stabilita a údržba

4.1   Vplyv starnutia

Očakáva sa, že namerané hladiny hluku pri styku pneumatiky s cestou môžu na skúšobnom povrchu v prvých šiestich až dvanástich mesiacoch po jeho dokončení mierne narastať.

Povrch dosiahne požadované charakteristiky najskôr štyri týždne po zhotovení.

Stabilita v čase je daná hlavne hladením a hutnením, ktoré spôsobujú vozidlá jazdiace po povrchu. Musí sa pravidelne kontrolovať, ako sa uvádza v bode 1.5.

4.2   Údržba povrchu

Z povrchu sa musia odstrániť uvoľnené úlomky alebo prach, ktoré môžu významne znižovať účinnú hĺbku štruktúry. Soľ môže zmeniť povrch dočasne alebo aj natrvalo takým spôsobom, že sa zvýši hluk, a preto sa odstraňovanie ľadu neodporúča.

4.3   Nové pokrytie skúšobnej plochy

Ak je potrebné skúšobnú dráhu pokryť nanovo, zvyčajne netreba znova pokryť viac než skúšobný pás (šírky 3 m podľa obrázku Ap 4-1), po ktorom jazdia vozidlá, ak plocha mimo tohto pásu pri meraní spĺňala požiadavky na zostatkovú pórovitosť alebo absorpciu hluku.

5   Dokumentácia skúšobného povrchu a skúšok, ktoré sa na ňom vykonali

5.1   Dokumentácia skúšobného povrchu

V dokumente opisujúcom skúšobný povrch sa uvádzajú tieto údaje:

| a) | poloha skúšobnej dráhy; |
| --- | --- |

a)

poloha skúšobnej dráhy;

| b) | druh spojiva, pevnosť spojiva, druh štrku, maximálna teoretická hustota betónu („DR“), hrúbka nosnej vrstvy a krivka zrnitosti určená zo vzoriek odobratých zo skúšobnej dráhy; |
| --- | --- |

b)

druh spojiva, pevnosť spojiva, druh štrku, maximálna teoretická hustota betónu („DR“), hrúbka nosnej vrstvy a krivka zrnitosti určená zo vzoriek odobratých zo skúšobnej dráhy;

| c) | metóda zhutnenia (napr. typ valca, hmotnosť valca, počet prechodov); |
| --- | --- |

c)

metóda zhutnenia (napr. typ valca, hmotnosť valca, počet prechodov);

| d) | teplota zmesi, teplota okolitého vzduchu a rýchlosť vetra pri kladení povrchu; |
| --- | --- |

d)

teplota zmesi, teplota okolitého vzduchu a rýchlosť vetra pri kladení povrchu;

| e) | dátum položenia povrchu a totožnosť dodávateľa; |
| --- | --- |

e)

dátum položenia povrchu a totožnosť dodávateľa;

| f) | všetky, alebo aspoň posledné výsledky skúšok vrátane:






  i) | zostatkovej pórovitosti každej vzorky; |
| --- | --- | --- |

f)

všetky, alebo aspoň posledné výsledky skúšok vrátane:

i)

zostatkovej pórovitosti každej vzorky;

| ii) | miest na skúšobnej ploche, z ktorých boli odobrané vzorky na meranie pórovitosti; |
| --- | --- |

ii)

miest na skúšobnej ploche, z ktorých boli odobrané vzorky na meranie pórovitosti;

| iii) | koeficientu absorpcie zvuku každej vzorky (ak bol meraný) s uvedením výsledkov každej vzorky a každého frekvenčného pásmo, ako aj celkovej priemernej hodnoty; |
| --- | --- |

iii)

koeficientu absorpcie zvuku každej vzorky (ak bol meraný) s uvedením výsledkov každej vzorky a každého frekvenčného pásmo, ako aj celkovej priemernej hodnoty;

| iv) | miest na skúšobnej ploche, z ktorých boli odobrané vzorky na meranie absorpcie; |
| --- | --- |

iv)

miest na skúšobnej ploche, z ktorých boli odobrané vzorky na meranie absorpcie;

| v) | hĺbky štruktúry vrátane počtu skúšok a štandardnej odchýlky; |
| --- | --- |

v)

hĺbky štruktúry vrátane počtu skúšok a štandardnej odchýlky;

| vi) | inštitúcie zodpovednej za skúšky i) a iii) a typu použitého zariadenia; |
| --- | --- |

vi)

inštitúcie zodpovednej za skúšky i) a iii) a typu použitého zariadenia;

| vii) | dátumu skúšky(-ok) a dátumov odobrania vzoriek zo skúšobnej dráhy. |
| --- | --- |

vii)

dátumu skúšky(-ok) a dátumov odobrania vzoriek zo skúšobnej dráhy.

5.2   Dokumentácia skúšok hladiny hluku vozidiel

V dokumente opisujúcom skúšku(-y) hluku vozidiel sa uvádza, či sú alebo nie sú splnené všetky požiadavky. Na dokument sa uvádza odkaz v súlade s bodom 5.1.

PRÍLOHA X

Skúšobné postupy a technické požiadavky, pokiaľ ide o pohonné vlastnosti

| Číslo doplnku | Názov doplnku | Číslo strany |
| --- | --- | --- |
| 1 | Požiadavky týkajúce sa metódy merania maximálnej konštrukčnej rýchlosti vozidla | 289 |
| 1.1 | Postup stanovenia korekčného koeficientu pre kruhovú skúšobnú dráhu vozidiel | 293 |
| 2 | Požiadavky týkajúce sa metód merania maximálneho krútiaceho momentu a maximálneho čistého výkonu typu pohonu obsahujúceho spaľovací motor alebo typu hybridného pohonu | 294 |
| 2.1 | Určovanie maximálneho krútiaceho momentu a maximálneho čistého výkonu zážihových motorov pre vozidlá kategórií L1e, L2e a L6e | 295 |
| 2.2 | Určovanie maximálneho krútiaceho momentu a maximálneho čistého výkonu zážihových motorov pre vozidlá kategórií L3e, L3e, L5e a L7e | 301 |
| 2.2.1 | Meranie maximálneho krútiaceho momentu a maximálneho čistého výkonu motora pomocou metódy motorovej teploty | 307 |
| 2.3 | Určovanie maximálneho krútiaceho momentu a maximálneho čistého výkonu vozidiel kategórie L vybavených vznetovým motorom | 308 |
| 2.4 | Určovanie maximálneho krútiaceho momentu a maximálneho čistého výkonu vozidiel kategórie L vybavených hybridným pohonom | 315 |
| 3 | Požiadavky týkajúce sa metód merania maximálneho krútiaceho momentu a maximálneho stáleho menovitého výkonu čisto elektrického typu pohonu | 316 |
| 4 | Požiadavky týkajúce sa metód merania maximálneho stáleho menovitého výkonu, vzdialenosti prejdenej po vypnutí motora a maximálneho pomocného faktora pedálového vozidla kategórie L1e uvedeného v článku 3 bod 94 písm. b) nariadenia (EÚ) č. 168/2013 | 317 |

Číslo doplnku

Názov doplnku

Číslo strany

1

Požiadavky týkajúce sa metódy merania maximálnej konštrukčnej rýchlosti vozidla

289

1.1

Postup stanovenia korekčného koeficientu pre kruhovú skúšobnú dráhu vozidiel

293

2

Požiadavky týkajúce sa metód merania maximálneho krútiaceho momentu a maximálneho čistého výkonu typu pohonu obsahujúceho spaľovací motor alebo typu hybridného pohonu

294

2.1

Určovanie maximálneho krútiaceho momentu a maximálneho čistého výkonu zážihových motorov pre vozidlá kategórií L1e, L2e a L6e

295

2.2

Určovanie maximálneho krútiaceho momentu a maximálneho čistého výkonu zážihových motorov pre vozidlá kategórií L3e, L3e, L5e a L7e

301

2.2.1

Meranie maximálneho krútiaceho momentu a maximálneho čistého výkonu motora pomocou metódy motorovej teploty

307

2.3

Určovanie maximálneho krútiaceho momentu a maximálneho čistého výkonu vozidiel kategórie L vybavených vznetovým motorom

308

2.4

Určovanie maximálneho krútiaceho momentu a maximálneho čistého výkonu vozidiel kategórie L vybavených hybridným pohonom

315

3

Požiadavky týkajúce sa metód merania maximálneho krútiaceho momentu a maximálneho stáleho menovitého výkonu čisto elektrického typu pohonu

316

4

Požiadavky týkajúce sa metód merania maximálneho stáleho menovitého výkonu, vzdialenosti prejdenej po vypnutí motora a maximálneho pomocného faktora pedálového vozidla kategórie L1e uvedeného v článku 3 bod 94 písm. b) nariadenia (EÚ) č. 168/2013

317

1   Úvod

| 1.1 | V tejto prílohe sú požiadavky stanovené so zreteľom na výstupný výkon pohonných jednotiek vozidiel kategórie L, najmä pokiaľ ide o meranie maximálnej konštrukčnej rýchlosti vozidla, maximálneho krútiaceho momentu, maximálneho čistého výkonu alebo maximálneho stáleho menovitého výkonu. Okrem toho sú osobitné požiadavky týkajúce sa pedálových vozidiel kategórie L vymedzené tak, aby sa určila vzdialenosť prejdená po vypnutí motora a maximálny pomocný faktor pohonných jednotiek. |
| --- | --- |

1.1

V tejto prílohe sú požiadavky stanovené so zreteľom na výstupný výkon pohonných jednotiek vozidiel kategórie L, najmä pokiaľ ide o meranie maximálnej konštrukčnej rýchlosti vozidla, maximálneho krútiaceho momentu, maximálneho čistého výkonu alebo maximálneho stáleho menovitého výkonu. Okrem toho sú osobitné požiadavky týkajúce sa pedálových vozidiel kategórie L vymedzené tak, aby sa určila vzdialenosť prejdená po vypnutí motora a maximálny pomocný faktor pohonných jednotiek.

| 1.2 | Tieto požiadavky sú špecificky upravené pre vozidlá kategórie L vybavené pohonnými jednotkami uvedenými v článku 4 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 168/2013. |
| --- | --- |

1.2

Tieto požiadavky sú špecificky upravené pre vozidlá kategórie L vybavené pohonnými jednotkami uvedenými v článku 4 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 168/2013.

2   Skúšobné postupy

Skúšobné postupy uvedené v doplnkoch 1 až 4 sa použijú na typové schválenie vozidiel kategórie L.

Doplnok 1

Požiadavky týkajúce sa metódy merania maximálnej konštrukčnej rýchlosti vozidla

1.   Rozsah pôsobnosti

Meranie maximálnej konštrukčnej rýchlosti vozidla je povinné pre vozidlá kategórie L, ktoré majú obmedzenú maximálnu konštrukčnú rýchlosť v súlade s prílohou I k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013, a týka sa (pod-)kategórií L1e, L2e, L6e, L7e-B1 a L7e-C.

2.   Skúšobné vozidlo

2.1   Skúšobné vozidlá) použité na skúšky výkon pohonnej jednotky musia byť reprezentatívne pre typ sériovo vyrábaného vozidla uvedeného na trh, pokiaľ ide o výkon pohonnej jednotky.

2.2   Príprava skúšobného vozidla

| 2.2.1 | Skúšobné vozidlo musí byť čisté a v činnosti môže byť len to príslušenstvo, ktoré umožňuje vozidlu podrobiť sa skúške. |
| --- | --- |

2.2.1

Skúšobné vozidlo musí byť čisté a v činnosti môže byť len to príslušenstvo, ktoré umožňuje vozidlu podrobiť sa skúške.

| 2.2.2 | Prívod paliva a nastavenie zapaľovania, viskozita mazadiel mechanických častí v pohybe a tlak pneumatík musia spĺňať požiadavky výrobcu. |
| --- | --- |

2.2.2

Prívod paliva a nastavenie zapaľovania, viskozita mazadiel mechanických častí v pohybe a tlak pneumatík musia spĺňať požiadavky výrobcu.

| 2.2.3 | Motor, pohonná jednotka a pneumatiky skúšobného vozidla musia byť riadne zabehnuté v súlade s požiadavkami výrobcu. |
| --- | --- |

2.2.3

Motor, pohonná jednotka a pneumatiky skúšobného vozidla musia byť riadne zabehnuté v súlade s požiadavkami výrobcu.

| 2.2.4 | Pred skúškou musia byť všetky časti vozidla v tepelne stabilnom stave na bežnej prevádzkovej teplote. |
| --- | --- |

2.2.4

Pred skúškou musia byť všetky časti vozidla v tepelne stabilnom stave na bežnej prevádzkovej teplote.

| 2.2.5 | Skúšobné vozidlo sa predkladá s pohotovostnou hmotnosťou. |
| --- | --- |

2.2.5

Skúšobné vozidlo sa predkladá s pohotovostnou hmotnosťou.

| 2.2.6 | Rozloženie zaťaženia medzi kolesá skúšobného vozidla sa musí zhodovať s požiadavkami výrobcu. |
| --- | --- |

2.2.6

Rozloženie zaťaženia medzi kolesá skúšobného vozidla sa musí zhodovať s požiadavkami výrobcu.

3.   Vodič

3.1   Vozidlo bez kabíny

| 1.1.3 | Vodič musí mať hmotnosť 75 kg ± 5 kg a výšku 1,75 ± 0,05 m. V prípade mopedov sa tieto tolerancie znižujú o ± 2 kg a ± 0,02 m. |
| --- | --- |

1.1.3

Vodič musí mať hmotnosť 75 kg ± 5 kg a výšku 1,75 ± 0,05 m. V prípade mopedov sa tieto tolerancie znižujú o ± 2 kg a ± 0,02 m.

| 2.1.3 | Vodič má oblečený priliehavý jednodielny odev alebo ekvivalentné oblečenie. |
| --- | --- |

2.1.3

Vodič má oblečený priliehavý jednodielny odev alebo ekvivalentné oblečenie.

| 3.1.3 | Vodič sa usadí na sedadlo s chodidlami na pedáloch a normálne roztiahnutými rukami. Ak vozidlá dosahujú maximálnu rýchlosť vyššiu než 120 km/h, keď vodič sedí, vodič musí mať vybavenie a polohu podľa odporúčania výrobcu a musí dokonale ovládať vozidlo počas celej skúšky. Jazdná poloha je rovnaká počas celej skúšky a opísaná alebo zdokumentovaná fotografiami v skúšobnom protokole. |
| --- | --- |

3.1.3

Vodič sa usadí na sedadlo s chodidlami na pedáloch a normálne roztiahnutými rukami. Ak vozidlá dosahujú maximálnu rýchlosť vyššiu než 120 km/h, keď vodič sedí, vodič musí mať vybavenie a polohu podľa odporúčania výrobcu a musí dokonale ovládať vozidlo počas celej skúšky. Jazdná poloha je rovnaká počas celej skúšky a opísaná alebo zdokumentovaná fotografiami v skúšobnom protokole.

3.2   Vozidlo s kabínou

| 3.2.1 | Vodič musí mať hmotnosť 75 kg ± 5 kg. V prípade mopedov sa táto tolerancia znižuje o ± 2 kg. |
| --- | --- |

3.2.1

Vodič musí mať hmotnosť 75 kg ± 5 kg. V prípade mopedov sa táto tolerancia znižuje o ± 2 kg.

4.   Charakteristiky skúšobnej dráhy

| 4.1 | Skúška sa vykonáva na ceste, ktorá






  4.1.1 | umožňuje udržiavať maximálnu rýchlosť pozdĺž celej meracej základne tak, ako sa uvádza v bode 4.2. Akceleračná dráha pred meracou základňou musí byť rovnakého typu (povrch a pozdĺžny profil) a dostatočne dlhá, aby vozidlo mohlo dosiahnuť svoju maximálnu rýchlosť; |
| --- | --- | --- |

4.1

Skúška sa vykonáva na ceste, ktorá

4.1.1

umožňuje udržiavať maximálnu rýchlosť pozdĺž celej meracej základne tak, ako sa uvádza v bode 4.2. Akceleračná dráha pred meracou základňou musí byť rovnakého typu (povrch a pozdĺžny profil) a dostatočne dlhá, aby vozidlo mohlo dosiahnuť svoju maximálnu rýchlosť;

| 4.1.2 | je čistá, hladká, suchá, asfaltová alebo pokrytá ekvivalentným povrchom; |
| --- | --- |

4.1.2

je čistá, hladká, suchá, asfaltová alebo pokrytá ekvivalentným povrchom;

| 4.1.3 | má pozdĺžny sklon maximálne 1 % a stupeň náklonu maximálne 3 %. Výšková odchýlka medzi akýmikoľvek dvoma bodmi na skúšobnej základni nesmie presiahnuť 1 m. |
| --- | --- |

4.1.3

má pozdĺžny sklon maximálne 1 % a stupeň náklonu maximálne 3 %. Výšková odchýlka medzi akýmikoľvek dvoma bodmi na skúšobnej základni nesmie presiahnuť 1 m.

| 4.2 | Možné konfigurácie meracej základne sú znázornené v bodoch 4.2.1, 4.2.2 a 4.2.3.






  4.2.1 | Obrázok Ap 1-1


  Typ 1 |
| --- | --- | --- |

4.2

Možné konfigurácie meracej základne sú znázornené v bodoch 4.2.1, 4.2.2 a 4.2.3.

4.2.1

Obrázok Ap 1-1

Typ 1

Image

| 4.2.2 | Obrázok Ap 1-2


  Typ 2 |
| --- | --- |

4.2.2

Obrázok Ap 1-2

Typ 2

Image

| 4.2.3 | Obrázok Ap 1-3


  Typ 3










  4.2.3.1 | Dve meracie základne L musia byť rovnako dlhé a prakticky navzájom rovnobežné. |
| --- | --- | --- |

4.2.3

Obrázok Ap 1-3

Typ 3

Image

4.2.3.1

Dve meracie základne L musia byť rovnako dlhé a prakticky navzájom rovnobežné.

| 4.2.3.2 | Ak sú obe meracie základne zakrivené v tvare, ktorý nezodpovedá požiadavkám bodu 4.1.3, účinky odstredivej sily sa kompenzujú profilmi oblúkov. |
| --- | --- |

4.2.3.2

Ak sú obe meracie základne zakrivené v tvare, ktorý nezodpovedá požiadavkám bodu 4.1.3, účinky odstredivej sily sa kompenzujú profilmi oblúkov.

| 4.2.3.3 | Namiesto dvoch základní L (pozri bod 4.2.3.1) môže byť meracia základňa totožná s celkovou dĺžkou kruhovej skúšobnej dráhy. V tom prípade musí byť minimálny polomer 200 m a účinky odstredivej sily kompenzované profilmi oblúkov. |
| --- | --- |

4.2.3.3

Namiesto dvoch základní L (pozri bod 4.2.3.1) môže byť meracia základňa totožná s celkovou dĺžkou kruhovej skúšobnej dráhy. V tom prípade musí byť minimálny polomer 200 m a účinky odstredivej sily kompenzované profilmi oblúkov.

| 4.3 | Dĺžka meracej základne L sa volí podľa presnosti vybavenia a metód použitých na meranie času skúšky t tak, aby sa hodnota skutočnej rýchlosti dala zakresliť v rozmedzí ± 1 %. Ak je meracie zariadenie ručného typu, dĺžka meracej základne L nesmie byť kratšia ako 500 m. V prípade výberu meracej základne druhého typu sa na určenie času t použije elektronické meracie zariadenie. |
| --- | --- |

4.3

Dĺžka meracej základne L sa volí podľa presnosti vybavenia a metód použitých na meranie času skúšky t tak, aby sa hodnota skutočnej rýchlosti dala zakresliť v rozmedzí ± 1 %. Ak je meracie zariadenie ručného typu, dĺžka meracej základne L nesmie byť kratšia ako 500 m. V prípade výberu meracej základne druhého typu sa na určenie času t použije elektronické meracie zariadenie.

5.   Atmosférické podmienky:

| | Atmosférický tlak: 97 ± 10 kPa. |
| --- | --- |

Atmosférický tlak: 97 ± 10 kPa.

| | Teplota okolia: medzi 278,2 K a 318,2 K. |
| --- | --- |

Teplota okolia: medzi 278,2 K a 318,2 K.

| | Relatívna vlhkosť: 30 až 90 %. |
| --- | --- |

Relatívna vlhkosť: 30 až 90 %.

| | Priemerná rýchlosť vetra meraná 1 m nad zemou: < 3 m/s s prípustnými nárazmi < 5 m/s. |
| --- | --- |

Priemerná rýchlosť vetra meraná 1 m nad zemou: < 3 m/s s prípustnými nárazmi < 5 m/s.

6.   Skúšobné postupy

6.1   Vozidlá L1e vybavené pedálmi s regulovaným výkonom sa skúšajú v súlade so skúšobným postupom uvedeným v bode 4.2.6 normy EN 15194:2009 na maximálnej rýchlosti vozidla, ktorú môže dosiahnuť pomocou elektrického motora. Ak sa vozidlo L1e skúša týmto skúšobným postupom, body 6.2 až 6.9 možno vynechať.

6.2   Prevodový pomer použitý počas skúšky musí vozidlu umožniť dosiahnuť jeho maximálnu rýchlosť na rovnej vozovke. Škrtiaca klapka je úplne otvorená a každý prevádzkový režim pohonu voliteľný používateľom je aktivovaný tak, aby zabezpečoval maximálny výkon pohonu.

6.3.   Vodiči vozidiel bez kabíny musia zachovávať jazdnú polohu stanovenú v bode 3.1.3.

6.4   Vozidlo musí dosiahnuť meraciu základňu konštantnou rýchlosťou. Na základniach typu 1 a 2 sa jazdí postupne v oboch smeroch.

6.4.1   Skúšanie na meracej základni typu 2 v jednom smere možno akceptovať vtedy, keď z dôvodu charakteristík okruhu nie je možné dosiahnuť maximálnu rýchlosť vozidla v oboch smeroch. V tom prípade:

| 6.4.1.1 | sa skúšobná jazda musí zopakovať päťkrát ihneď po sebe; |
| --- | --- |

6.4.1.1

sa skúšobná jazda musí zopakovať päťkrát ihneď po sebe;

| 6.4.1.2 | rýchlosť axiálnej zložky vetra nesmie presiahnuť 1 m/s. |
| --- | --- |

6.4.1.2

rýchlosť axiálnej zložky vetra nesmie presiahnuť 1 m/s.

6.5   Na oboch základniach L na meracej základni typu 3 sa jazdí postupne v jednom smere bez prerušenia.

6.5.1   Ak je meracia základňa totožná s celkovou dĺžkou okruhu, jazdí sa na nej v jednom smere aspoň dvakrát. Rozdiel medzi extrémnymi hodnotami pri meraní času nesmie presiahnuť 3 %.

6.6   Palivo a mazivo odporučí výrobca.

6.7   Celkový čas t potrebný na jazdu po meracej základni v oboch smeroch sa určuje s presnosťou 0,7 %.

6.8   Určovanie priemernej rýchlosti

Priemerná rýchlosť V (km/h) pre skúšku sa určuje takto:

6.8.1   Meracia základňa typu 1 a 2

Rovnica Ap 1-1:

Formula

kde:

| L | = | dĺžka meracej základne (m) |
| --- | --- | --- |
| t | = | čas (s) potrebný na jazdu po meracej základni L (m). |

L

=

dĺžka meracej základne (m)

t

=

čas (s) potrebný na jazdu po meracej základni L (m).

6.8.2   Meracia základňa typu 2, jazda v jednom smere

| | Rovnica Ap 1-2:

  v = va

  kde: |
| --- | --- |

Rovnica Ap 1-2:

v = va

kde:

| | Rovnica Ap 1-3:




  kde:







  L | = | dĺžka meracej základne (m) |
| --- | --- | --- | --- |
| t | = | čas (s) potrebný na jazdu po meracej základni L (m). |

Rovnica Ap 1-3:

Formula

kde:

L

=

dĺžka meracej základne (m)

t

=

čas (s) potrebný na jazdu po meracej základni L (m).

6.8.3   Meracia základňa typu 3

6.8.3.1   Meracia základňa sa skladá z dvoch častí L (pozri bod 4.2.3.1)

Rovnica Ap 1-4:

Formula

kde:

| L | = | dĺžka meracej základne (m) |
| --- | --- | --- |
| t | = | celkový čas (s) potrebný na jazdu po oboch meracích základniach L (m). |

L

=

dĺžka meracej základne (m)

t

=

celkový čas (s) potrebný na jazdu po oboch meracích základniach L (m).

6.8.3.2   Meracia základňa totožná s celkovou dĺžkou kruhovej skúšobnej dráhy (pozri bod 4.2.3.3)

| | Rovnica Ap 1-5:

  kde: |
| --- | --- |

Rovnica Ap 1-5:

kde:

| | Rovnica Ap 1-6:




  kde:







  L | = | dĺžka trajektórie skutočne ubehnutej na kruhovej skúšobnej rýchlostnej dráhe (m) |
| --- | --- | --- | --- |
| t | = | čas (s) potrebný na prejdenie celého kola |

Rovnica Ap 1-6:

Formula

kde:

L

=

dĺžka trajektórie skutočne ubehnutej na kruhovej skúšobnej rýchlostnej dráhe (m)

t

=

čas (s) potrebný na prejdenie celého kola

| | Rovnica Ap 1-7:




  kde:







  n | = | počet kôl |
| --- | --- | --- | --- |
| ti | = | čas (s) potrebný na prejdenie každého kola |
| k | = | korekčný faktor (1,00 ≤ 1,05); tento faktor je špecifický pre použitú kruhovú skúšobnú dráhu a určuje sa experimentálne v súlade s doplnkom 1.1. |

Rovnica Ap 1-7:

Formula

kde:

n

=

počet kôl

ti

=

čas (s) potrebný na prejdenie každého kola

k

=

korekčný faktor (1,00 ≤ 1,05); tento faktor je špecifický pre použitú kruhovú skúšobnú dráhu a určuje sa experimentálne v súlade s doplnkom 1.1.

6.9   Priemerná rýchlosť sa meria najmenej dvakrát po sebe.

7.   Maximálna rýchlosť vozidla

Maximálna rýchlosť skúšobného vozidla je vyjadrená v kilometroch za hodinu číslom zodpovedajúcim najbližšiemu celému číslu aritmetického priemeru hodnôt rýchlostí vozidla nameraných počas dvoch po sebe nasledujúcich skúšok, ktoré sa nesmú líšiť o viac ako 3 %. Ak tento aritmetický priemer leží presne medzi dvoma celými číslami, zaokrúhli sa nahor na najbližšie vyššie číslo.

8.   Tolerancie merania najvyššej rýchlosti vozidla

| 8.1 | Maximálna rýchlosť vozidla, ktorú určí technická služba k spokojnosti schvaľovacieho orgánu, sa môže od hodnoty uvedenej v bode 7 líšiť o ± 5 %. |
| --- | --- |

8.1

Maximálna rýchlosť vozidla, ktorú určí technická služba k spokojnosti schvaľovacieho orgánu, sa môže od hodnoty uvedenej v bode 7 líšiť o ± 5 %.

Doplnok 1.1

Postup určovania korekčného koeficientu pre kruhovú skúšobnú dráhu vozidiel

| 1 | Koeficient k vzťahujúci sa na kruhovú skúšobnú dráhu sa zakreslí až po najvyššiu povolenú rýchlosť vozidla. |
| --- | --- |

1

Koeficient k vzťahujúci sa na kruhovú skúšobnú dráhu sa zakreslí až po najvyššiu povolenú rýchlosť vozidla.

| 2 | Koeficient sa zakresľuje pre niekoľko rýchlostí takým spôsobom, aby rozdiel medzi dvomi po sebe nasledujúcimi rýchlosťami vozidla nebol väčší než 30 km/h. |
| --- | --- |

2

Koeficient sa zakresľuje pre niekoľko rýchlostí takým spôsobom, aby rozdiel medzi dvomi po sebe nasledujúcimi rýchlosťami vozidla nebol väčší než 30 km/h.

| 3 | Pri každej zvolenej rýchlosti vozidla sa skúška vykonáva v súlade s požiadavkami tohto nariadenia dvoma spôsobmi:






  3.1 | rýchlosť vozidla meraná na rovnej dráhe vd; |
| --- | --- | --- |

3

Pri každej zvolenej rýchlosti vozidla sa skúška vykonáva v súlade s požiadavkami tohto nariadenia dvoma spôsobmi:

3.1

rýchlosť vozidla meraná na rovnej dráhe vd;

| 3.2 | rýchlosť vozidla meraná na kruhovej skúšobnej dráhe va. |
| --- | --- |

3.2

rýchlosť vozidla meraná na kruhovej skúšobnej dráhe va.

| 4 | Hodnoty va a vd pre každú nameranú rýchlosť vozidla sa zadajú do diagramu podobného tomu, ktorý je znázornený na obrázku Ap 1.1-1, kde sú po sebe nasledujúce body spojené segmentom rovnej čiary.

  Obrázok Ap 1.1-1 |
| --- | --- |

4

Hodnoty va a vd pre každú nameranú rýchlosť vozidla sa zadajú do diagramu podobného tomu, ktorý je znázornený na obrázku Ap 1.1-1, kde sú po sebe nasledujúce body spojené segmentom rovnej čiary.

Obrázok Ap 1.1-1

Image

| 5 | Koeficient k je pre každú nameranú rýchlosť vozidla daný týmto vzorcom:

  Rovnica Ap 1.1-1: |
| --- | --- |

5

Koeficient k je pre každú nameranú rýchlosť vozidla daný týmto vzorcom:

Rovnica Ap 1.1-1:

Formula

Doplnok 2

Požiadavky týkajúce sa metód merania maximálneho krútiaceho momentu a maximálneho čistého výkonu pohonu obsahujúceho spaľovací motor alebo hybridného typu pohonu

1   Všeobecné požiadavky

| 1.1 | Doplnok 2.1 sa uplatňuje na účel určenia maximálneho krútiaceho momentu a maximálneho čistého výkonu (zážihových) motorov vozidiel kategórií L1e, L2e a L6e. |
| --- | --- |

1.1

Doplnok 2.1 sa uplatňuje na účel určenia maximálneho krútiaceho momentu a maximálneho čistého výkonu (zážihových) motorov vozidiel kategórií L1e, L2e a L6e.

| 1.2 | Doplnok 2.2 sa uplatňuje na účel určenia maximálneho krútiaceho momentu a maximálneho čistého výkonu (zážihových) motorov vozidiel kategórií L3e, L4e, L5e a L7e. |
| --- | --- |

1.2

Doplnok 2.2 sa uplatňuje na účel určenia maximálneho krútiaceho momentu a maximálneho čistého výkonu (zážihových) motorov vozidiel kategórií L3e, L4e, L5e a L7e.

| 1.3 | Doplnok 2.3 sa uplatňuje na účel určenia maximálneho krútiaceho momentu a maximálneho čistého výkonu vozidiel kategórie L vybavených vznetovým motorom. |
| --- | --- |

1.3

Doplnok 2.3 sa uplatňuje na účel určenia maximálneho krútiaceho momentu a maximálneho čistého výkonu vozidiel kategórie L vybavených vznetovým motorom.

| 1.4 | Doplnok 2.4 sa uplatňuje na účel určenia maximálneho celkového krútiaceho momentu a maximálneho celkového čistého výkonu vozidiel kategórie L vybavených hybridným pohonom. |
| --- | --- |

1.4

Doplnok 2.4 sa uplatňuje na účel určenia maximálneho celkového krútiaceho momentu a maximálneho celkového čistého výkonu vozidiel kategórie L vybavených hybridným pohonom.

| 1.5 | Systém merania krútiaceho momentu sa kalibruje tak, aby zohľadňoval straty spôsobené trením. Presnosť v dolnej polovici meracieho rozsahu dynamometra môže byť ± 2 % nameraného krútiaceho momentu. |
| --- | --- |

1.5

Systém merania krútiaceho momentu sa kalibruje tak, aby zohľadňoval straty spôsobené trením. Presnosť v dolnej polovici meracieho rozsahu dynamometra môže byť ± 2 % nameraného krútiaceho momentu.

| 1.6 | Skúšky sa môžu vykonávať v klimatizovaných skúšobných komorách s regulovanými atmosférickými podmienkami. |
| --- | --- |

1.6

Skúšky sa môžu vykonávať v klimatizovaných skúšobných komorách s regulovanými atmosférickými podmienkami.

| 1.7 | V prípade nekonvenčných typov pohonov a systémov a v prípade hybridných aplikácií výrobca poskytne údaje ekvivalentné údajom uvedeným v tomto nariadení. |
| --- | --- |

1.7

V prípade nekonvenčných typov pohonov a systémov a v prípade hybridných aplikácií výrobca poskytne údaje ekvivalentné údajom uvedeným v tomto nariadení.

2   Požiadavka na overovanie krútiaceho momentu ťažkých terénnych štvorkoliek L7e-B

S cieľom preukázať, že ťažká terénna štvorkolka L7e-B je určená na jazdu a schopná jazdy v terénnych podmienkach, a preto môže vyvinúť dostatočný krútiaci moment, reprezentatívne vozidlo musí byť schopné zdolať svah so sklonom ≥ 25 % vypočítaným pre jedno vozidlo. Pred začiatkom overovacej skúšky sa vozidlo zaparkuje na svahu (rýchlosť vozidla = 0 km/h).

Doplnok 2.1

Určovanie maximálneho krútiaceho momentu a maximálneho čistého výkonu zážihových motorov pre vozidlá kategórií L1e, L2e a L6e

1   Presnosť meraní maximálneho krútiaceho momentu a maximálneho čistého výkonu pri plnom zaťažení

| 1.1 | Krútiaci moment: ± 2 % nameraného krútiaceho momentu. |
| --- | --- |

1.1

Krútiaci moment: ± 2 % nameraného krútiaceho momentu.

| 1.2 | Rýchlosť otáčania: meranie musí byť presné na ± 1 % celej odčítanej hodnoty. |
| --- | --- |

1.2

Rýchlosť otáčania: meranie musí byť presné na ± 1 % celej odčítanej hodnoty.

| 1.3 | Spotreba paliva: ± 2 % pre všetky použité zariadenia. |
| --- | --- |

1.3

Spotreba paliva: ± 2 % pre všetky použité zariadenia.

| 1.4 | Teplota vzduchu nasávaného do motora: ± 2 K. |
| --- | --- |

1.4

Teplota vzduchu nasávaného do motora: ± 2 K.

| 1.5 | Barometrický tlak: ± 70 Pa. |
| --- | --- |

1.5

Barometrický tlak: ± 70 Pa.

| 1.6 | Tlak vo výfuku a podtlak nasávaného vzduchu: ± 25 Pa. |
| --- | --- |

1.6

Tlak vo výfuku a podtlak nasávaného vzduchu: ± 25 Pa.

2   Skúška na merania maximálneho krútiaceho momentu a maximálneho čistého výkonu motora

2.1   Príslušenstvo

2.1.1   Príslušenstvo, ktoré má byť namontované

Počas skúšky musí byť na skúšobnom zariadení umiestnené príslušenstvo potrebné pre činnosť motora v danej aplikácii (uvedenej v tabuľke Ap 2.1-1) pokiaľ možno v polohe, ktorú by zaujímalo v tejto aplikácii.

Tabuľka Ap 2.1-1

Príslušenstvo, ktoré má byť namontované počas skúšky pohonných vlastnosti na určenie krútiaceho momentu a čistého výkonu motora

| Č. | Príslušenstvo | Namontované na skúšku krútiaceho momentu a čistého výkonu |
| --- | --- | --- |
| 1 | Systém prívodu vzduchu:






  — | Sacie potrubie |

Č.

Príslušenstvo

Namontované na skúšku krútiaceho momentu a čistého výkonu

1

Systém prívodu vzduchu:

—

Sacie potrubie

| — | Vzduchový filter |
| --- | --- |

—

Vzduchový filter

| — | Indukčný tlmič |
| --- | --- |

—

Indukčný tlmič

| — | Systém regulácie emisií kľukovej skrine |
| --- | --- |

—

Systém regulácie emisií kľukovej skrine

| — | Elektrické regulačné zariadenie, ak je namontované |
| --- | --- |

—

Elektrické regulačné zariadenie, ak je namontované

Ak sú namontované v sérii: áno

2

Výfukový systém

| — | Zberné potrubie |
| --- | --- |

—

Zberné potrubie

| — | Potrubie (1) |
| --- | --- |

—

Potrubie (1)

| — | Tlmič |
| --- | --- |

—

Tlmič

| — | Výfuková trubica |
| --- | --- |

—

Výfuková trubica

| — | Elektrické regulačné zariadenie, ak je namontované |
| --- | --- |

—

Elektrické regulačné zariadenie, ak je namontované

Ak sú namontované v sérii: áno

3

Karburátor

Ak je namontovaný v sérii: áno

4

Systém vstrekovania paliva:

| — | Protiprúdový filter |
| --- | --- |

—

Protiprúdový filter

| — | Filter |
| --- | --- |

—

Filter

| — | Palivové čerpadlo a vysokotlakové čerpadlo, ak sa používa |
| --- | --- |

—

Palivové čerpadlo a vysokotlakové čerpadlo, ak sa používa

| — | Čerpadlo stlačeného vzduchu v prípade pomoci priamym vstrekovaním vzduchu |
| --- | --- |

—

Čerpadlo stlačeného vzduchu v prípade pomoci priamym vstrekovaním vzduchu

| — | Potrubie |
| --- | --- |

—

Potrubie

| — | Vstrekovač |
| --- | --- |

—

Vstrekovač

| — | Klapka na prívode vzduchu (2), ak je namontovaná |
| --- | --- |

—

Klapka na prívode vzduchu (2), ak je namontovaná

| — | Regulátor tlaku/prietoku paliva, ak je namontovaný |
| --- | --- |

—

Regulátor tlaku/prietoku paliva, ak je namontovaný

Ak sú namontované v sérii: áno

5

Regulátory maximálnych otáčok alebo výkonu

Ak sú namontované v sérii: áno

6

Zariadenie na chladenie kvapalín

| — | Chladič |
| --- | --- |

—

Chladič

| — | Ventilátor (3) |
| --- | --- |

—

Ventilátor (3)

| — | Vodné čerpadlo |
| --- | --- |

—

Vodné čerpadlo

| — | Termostat (4) |
| --- | --- |

—

Termostat (4)

Ak sú namontované v sérii: áno (5)

7

Chladenie vzduchom

| — | Kryt |
| --- | --- |

—

Kryt

| — | Dúchadlo |
| --- | --- |

—

Dúchadlo

| — | Zariadenie(-ia) na reguláciu teploty chladenia |
| --- | --- |

—

Zariadenie(-ia) na reguláciu teploty chladenia

| — | Pomocné dúchadlo |
| --- | --- |

—

Pomocné dúchadlo

Ak sú namontované v sérii: áno

8

Elektrické zariadenia

Ak sú namontované v sérii: áno (6)

9

Zariadenia na reguláciu znečistenia (7)

Ak sú namontované v sérii: áno

9

Systém mazania

| — | Dávkovač oleja |
| --- | --- |

—

Dávkovač oleja

Ak je namontovaný v sérii: áno

2.1.3   Príslušenstvo, ktoré nemá byť namontované

Určité príslušenstvo vozidla, ktoré je potrebné len pre činnosť samotného vozidla, ale ktoré môže byť namontované na motore, sa musí na skúšku odstrániť.

Možno určiť výkon absorbovaný pevným zariadením bez zaťaženia a ten pripočítať k nameranému výkonu.

2.1.4   Chladič, ventilátor, dýza ventilátora, vodné čerpadlo a termostat musia na skúšobnom zariadení zaujímať pokiaľ možno rovnaké vzájomné polohy ako na vozidle. Ak sú chladič, ventilátor, dýza ventilátora, vodné čerpadlo alebo termostat na skúšobnom zariadení v inej vzájomnej polohe než na vozidle, toto umiestnenie sa opíše a zaznamená v skúšobnom protokole.

2.2   Podmienky nastavenia

Podmienky platné pre nastavenie počas skúšok určovania maximálneho krútiaceho momentu a maximálneho čistého výkonu sú uvedené v tabuľke Ap 2.1-2.

Tabuľka Ap 2.1-2

Podmienky nastavenia

| 1 | Nastavenie karburátora(-ov) | Použitie nastavenia vykonaného v súlade so špecifikáciami výrobcu pre sériovú výrobu bez akejkoľvek inej zmeny je potrebné uvážiť |
| --- | --- | --- |
| 2 | Nastavenie prietoku palivového vstrekovacieho čerpadla |
| 3 | Nastavenie zapaľovania alebo vstrekovania (krivka regulácie predstihu) |
| 4 | (Elektronický) regulátor škrtiacej klapky |
| 5 | Akékoľvek iné nastavenie regulátora otáčok |
| 6 | Nastavenie systému a zariadení na znižovanie emisií (hluku a výfuku) |

1

Nastavenie karburátora(-ov)

Použitie nastavenia vykonaného v súlade so špecifikáciami výrobcu pre sériovú výrobu bez akejkoľvek inej zmeny je potrebné uvážiť

2

Nastavenie prietoku palivového vstrekovacieho čerpadla

3

Nastavenie zapaľovania alebo vstrekovania (krivka regulácie predstihu)

4

(Elektronický) regulátor škrtiacej klapky

5

Akékoľvek iné nastavenie regulátora otáčok

6

Nastavenie systému a zariadení na znižovanie emisií (hluku a výfuku)

2.3   Skúšobné podmienky

2.3.1   Skúšky určené na stanovenie maximálneho krútiaceho momentu a maximálneho čistého výkonu sa vykonávajú s naplno otvorenou škrtiacou klapkou s motorom vybaveným podľa tabuľky Ap 2.1-1.

2.3.2   Merania sa vykonávajú za bežných, stabilizovaných prevádzkových podmienok s adekvátnou dodávkou vzduchu do motora. Motor musí byť zabehnutý v súlade s odporúčaniami výrobcu. Spaľovacie komory môžu obsahovať usadeniny, ale len limitovanom množstve.

2.3.3   Vybrané skúšobné podmienky, ako je teplota nasávaného vzduchu, musia čo najviac pripomínať referenčné podmienky (pozri bod 3.2.), aby sa znížil korekčný faktor.

2.3.4   Teplota vzduchu (okolitého vzduchu) nasávaného do motora sa meria najviac 0,15 m pred vstupom vzduchového filtra, alebo, ak nie je namontovaný, 0,15 m pred sacím hrdlom. Teplomer alebo termočlánok musí byť chránený proti vyžarovanému teplu a umiestnený priamo do prúdu vzduchu. Musí byť chránený aj proti odparovanému palivu. Na získanie reprezentatívneho priemeru vstupnej teploty sa merania vykonávajú na dostatočnom počte miest.

2.3.5   Merania sa nevykonávajú, pokiaľ sa krútiaci moment, otáčky a teploty neudržia v podstate konštantné aspoň 30 sekúnd.

2.3.6   Po vybraní otáčok na merania sa ich hodnota nesmie meniť o viac než ± 2 %.

2.3.7   Pozorované údaje zaťaženia bŕzd a teploty vzduchu na vstupe sa zbierajú simultánne a dve stabilizované po sebe idúce hodnoty sa spriemerujú. V prípade zaťaženia brzdy sa tieto hodnoty nesmú líšiť o viac ako 2 %.

2.3.8   Ak sa na meranie otáčok a spotreby použije automatické spúšťacie zariadenie, meranie musí trvať aspoň desať sekúnd; ak je meracie zariadenie ovládané ručne, tento čas musí trvať aspoň 20 sekúnd.

2.3.9   Teplota chladiacej kvapaliny zaznamenaná na výstupe z motora sa udržiava na hornej teplote nastavenia termostatu špecifikovaného výrobcom s toleranciou ± 5 K. Ak výrobca neuvedie žiadne hodnoty, teplota je 353,2 K ± 5 K.

V prípade vzduchom chladených motorov sa teplota v bode špecifikovanom výrobcom udržiava v rozmedzí + 0/– 20 K maximálnej teploty stanovenej výrobcom pri referenčných podmienkach.

2.3.10   Teplota paliva sa meria na vstupe karburátora alebo vstrekovacieho systému a udržiava sa v limitoch stanovených výrobcom.

2.3.11   Teplota mazacieho oleja meraná v olejovej vani alebo na výstupe z olejového chladiča, ak je namontovaný, sa udržiava v rámci limitov stanovených výrobcom motora.

2.3.12   Výstupná teplota výfukových plynov sa meria kolmo na prírubu(-y) výfuku, výfukové potrubia(-ia) alebo otvory.

2.3.13   Skúšobné palivo

Použité skúšobné palivo je referenčné palivo uvedené v doplnku 2 prílohy II

2.4   Skúšobný postup

Merania sa vykonávajú pri dostatočných otáčkach motora, aby sa správne definovala celá krivka výkonu medzi najnižšími a najvyššími regulovanými otáčkami motora, ktoré odporúča výrobca. Toto pásmo otáčok zahŕňa otáčky, pri ktorých motor produkuje svoj maximálny krútiaci moment a maximálny výkon. Pri každých otáčkach sa určuje priemer aspoň z dvoch stabilizovaných meraní.

2.5   Zaznamenané údaje sa uvedú v skúšobnom protokole podľa vzoru uvedeného v článku 32 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 168/2013

3   Korekčné faktory výkonu a krútiaceho momentu

3.1   Vymedzenie faktorov α1 a α2

3.1.1   α1 a α2 sú faktory, ktorými sa vynásobí nameraný krútiaci moment a výkon s cieľom určiť krútiaci moment a výkon motora so zohľadnením účinnosti prevodovky (faktor α2) použitej počas skúšky a zistiť krútiaci moment a výkon v referenčných atmosférických podmienkach špecifikovaných v bode 3.2.1 (faktor α1). Vzorec korekcie výkonu je takýto:

Rovnica Ap 2.1-1:

Formula

kde:

| P0 | = | korigovaný výkon (výkon v referenčných podmienkach na konci kľukového hriadeľa); |
| --- | --- | --- |
| α1 | = | korekčný faktor pre referenčné atmosférické podmienky; |
| α2 | = | korekčný faktor pre účinnosť prevodovky; |
| P | = | nameraný výkon (pozorovaný výkon). |

P0

=

korigovaný výkon (výkon v referenčných podmienkach na konci kľukového hriadeľa);

α1

=

korekčný faktor pre referenčné atmosférické podmienky;

α2

=

korekčný faktor pre účinnosť prevodovky;

P

=

nameraný výkon (pozorovaný výkon).

3.2   Referenčné atmosférické podmienky

3.2.1   Teplota: 298,2 K (25 °C)

3.2.2   Suchý referenčný tlak (pso): 99 kPa (990 mbar)

Poznámka: Suchý referenčný tlak vychádza z celkového tlaku 100 kPa a tlaku vodných pár 1 kPa.

3.2.3   Atmosférické podmienky testu

3.2.3.1   Počas skúšky musia byť atmosférické podmienky v rámci týchto hodnôt:

283,2 K < T < 318,2 K

kde T je skúšobná teplota (K).

3.3   Určovanie korekčného faktora α1
   (8)

Rovnica Ap 2.1-2:

Formula

kde:

| T | = | absolútna teplota nasávaného vzduchu |
| --- | --- | --- |
| ps | = | suchý atmosférický tlak v kilopaskaloch (kPa), t. j. celkový barometrický tlak mínus tlak vodnej pary. |

T

=

absolútna teplota nasávaného vzduchu

ps

=

suchý atmosférický tlak v kilopaskaloch (kPa), t. j. celkový barometrický tlak mínus tlak vodnej pary.

3.3.1   Rovnica Ap 2.1-2 sa používa len vtedy, ak:

0,93 ≤ α1 ≤ 1,07

Ak sa prekročia limitné hodnoty, získaná korigovaná hodnota a skúšobné podmienky (teplota a tlak) sa presne uvedú v skúšobnom protokole.

3.4   Určovanie korekčného faktora mechanickej účinnosti prevodovky α2

Ak:

| — | je meracím bodom výstupná strana kľukového hriadeľa, tento faktor sa rovná 1; |
| --- | --- |

—

je meracím bodom výstupná strana kľukového hriadeľa, tento faktor sa rovná 1;

| — | meracím bodom nie je výstupná strana kľukového hriadeľa, tento faktor sa vypočíta podľa vzorca: |
| --- | --- |

—

meracím bodom nie je výstupná strana kľukového hriadeľa, tento faktor sa vypočíta podľa vzorca:

Rovnica Ap 2.1-2:

Formula

kde nt je účinnosť prevodovky umiestnenej medzi kľukovou skriňou a meracím bodom.

Účinnosť prevodovky nt sa určuje ako výsledok (súčin) účinnosti nj každého komponentu prevodovky:

Rovnica Ap 2.1-3:

Formula

Tabuľka Ap 2.1-3

Účinnosť nj každého z komponentov prevodovky

| Typ | Účinnosť |
| --- | --- |
| Ozubené koleso | Čelné ozubené koleso | 0,98 |
| Koleso so šikmým ozubením | 0,97 |
| Kužeľové súkolie | 0,96 |
| Reťaz | Valčeková | 0,95 |
| Nehlučná | 0,98 |
| Remeň | Ozubený | 0,95 |
| Klinový | 0,94 |
| Hydraulická spojka alebo menič | Hydraulická spojka (9)
   (10) | 0,92 |
| Hydraulický menič (9)
   (10) | 0,92 |

Typ

Účinnosť

Ozubené koleso

Čelné ozubené koleso

0,98

Koleso so šikmým ozubením

0,97

Kužeľové súkolie

0,96

Reťaz

Valčeková

0,95

Nehlučná

0,98

Remeň

Ozubený

0,95

Klinový

0,94

Hydraulická spojka alebo menič

Hydraulická spojka (9)
   (10)

0,92

Hydraulický menič (9)
   (10)

0,92

4   Tolerancie merania maximálneho krútiaceho momentu a maximálneho čistého výkonu

Maximálny krútiaci moment a maximálny čistý výkon motora určený technickou službou k spokojnosti schvaľovacieho orgánu majú takéto maximálne prijateľné tolerancie:

Tabuľka Ap 2.1-4

Prijateľné tolerancie merania

| Nameraný výkon | Prijateľná tolerancia maximálneho krútiaceho momentu a maximálneho výkonu |
| --- | --- |
| < 1 kW | ≤ 10 % |
| 1 kW ≤ nameraný výkon ≤ 6 kW | ≤ 5 % |

Nameraný výkon

Prijateľná tolerancia maximálneho krútiaceho momentu a maximálneho výkonu

< 1 kW

≤ 10 %

1 kW ≤ nameraný výkon ≤ 6 kW

≤ 5 %

Tolerancie otáčok motora pri meraniach maximálneho krútiaceho momentu a čistého výkonu: ≤ 3 %

---

(1)  Ak je ťažké použiť štandardný výfukový systém, na skúšku možno so súhlasom výrobcu namontovať výfukový systém spôsobujúci ekvivalentný pokles tlaku. Keď je motor v chode v skúšobnom laboratóriu, systém odsávania výfukového plynu nesmie v odsávacom výfukovom potrubí vytvárať v mieste jeho pripojenia na výfukový systém vozidla tlak, ktorý sa líši od atmosférického tlaku o ± 740 Pa (7,40 mbar), pokiaľ výrobca pred skúškou neschváli vyšší protitlak.

(2)  Klapka na prívode vzduchu o regulátor pneumatického vstrekovacieho čerpadla.

(3)  Ak možno ventilátor alebo dúchadlo odpojiť, čistý výkon motora sa najprv určí s odpojeným ventilátorom (alebo dúchadlom), a potom s pripojeným ventilátorom (alebo dúchadlom). Ak nemožno pevný elektrický alebo mechanický ventilátor namontovať na skúšobné zariadenie, výkon absorbovaný týmto ventilátorom sa určí pri rovnakých otáčkach ako keď sa meria výkon motora. Na získanie čistého výkonu sa tento výkon potom odpočíta od korigovaného výkonu.

(4)  Termostat možno uzamknúť v úplne otvorenej polohe.

(5)  Chladič, ventilátor, dýza ventilátora, vodné čerpadlo a termostat musia na skúšobnom zariadení zaujímať pokiaľ možno rovnaké vzájomné polohy ako na vozidle. Ak sú chladič, ventilátor, dýza ventilátora, vodné čerpadlo alebo termostat na skúšobnom zariadení v inej vzájomnej polohe než na vozidle, toto umiestnenie sa opíše a zaznamená v skúšobnom protokole. Chladiaca kvapalina cirkuluje výlučne pomocou vodného čerpadla motora. Môže ju chladiť buď chladič motora alebo vonkajší obvod za predpokladu, že poklesy tlaku v tomto obvode zostávajú v podstate rovnaké ako poklesy tlaku v chladiacom systéme motora Ak je namontovaná záslepka motora, musí byť otvorená.

(6)  Minimálny výstup generátora: generátor dodáva prúd, ktorý je presne potrebný na zásobovanie príslušenstva podstatného pre prevádzku motora. Počas skúšky sa batéria nesmie nabíjať.

(7)  Zariadenia na reguláciu znečistenia môžu zahŕňať napríklad systém recirkulácie výfukových plynov (EGR), katalyzátor, tepelný reaktor, systém vstrekovania sekundárneho vzduchu a systém ochrany paliva pred odparovaním.

(8)  Skúška sa môže vykonávať v skúšobných komorách s regulovanou teplotou, kde možno regulovať atmosférické podmienky.

(9)  Skúška sa môže vykonávať v skúšobných komorách s regulovanou teplotou, kde možno regulovať atmosférické podmienky.

(10)  Ak nie je zablokovaná(-ý).

Doplnok 2.2

Určovanie maximálneho krútiaceho momentu a maximálneho čistého výkonu zážihových motorov pre vozidlá kategórií L3e, L3e, L5e a L7e

1   Presnosť meraní maximálneho čistého výkonu a maximálneho krútiaceho momentu pri plnom zaťažení:

| 1.1 | Krútiaci moment: ± 1 % nameraného krútiaceho momentu (1). |
| --- | --- |

1.1

Krútiaci moment: ± 1 % nameraného krútiaceho momentu (1).

| 1.2 | Otáčky: meranie musí byť presné na +/– 1 % celej odčítanej hodnoty. |
| --- | --- |

1.2

Otáčky: meranie musí byť presné na +/– 1 % celej odčítanej hodnoty.

| 1.3 | Spotreba paliva: ± 1 % celkovo pre použité zariadenia. |
| --- | --- |

1.3

Spotreba paliva: ± 1 % celkovo pre použité zariadenia.

| 1.4 | Teplota vzduchu nasávaného do motora: ± 1 K. |
| --- | --- |

1.4

Teplota vzduchu nasávaného do motora: ± 1 K.

| 1.5 | Barometrický tlak ± 70 Pa |
| --- | --- |

1.5

Barometrický tlak ± 70 Pa

| 1.6 | Tlak vo výfuku a pokles tlaku nasávaného vzduchu: ± 25 Pa |
| --- | --- |

1.6

Tlak vo výfuku a pokles tlaku nasávaného vzduchu: ± 25 Pa

2   Skúšky na meranie maximálneho krútiaceho momentu a maximálneho čistého výkonu

2.1   Príslušenstvo

2.1.1   Príslušenstvo, ktoré má byť namontované

Počas skúšky možno príslušenstvo potrebné pre činnosť motora v danej aplikácii (uvedenej v tabuľke Ap 2.2-1) umiestniť na skúšobné zariadenie pokiaľ možno v polohách, ktoré by zaujímali v tejto aplikácii.

Tabuľka Ap 2.2-1

Príslušenstvo, ktoré má byť namontované počas skúšky výkonu pohonnej jednotky na určenie krútiaceho momentu a čistého výkonu motora

| Č. | Príslušenstvo | Namontované na skúšku krútiaceho momentu a čistého výkonu |
| --- | --- | --- |
| 1 | Systém prívodu vzduchu:






  — | Sacie potrubie |

Č.

Príslušenstvo

Namontované na skúšku krútiaceho momentu a čistého výkonu

1

Systém prívodu vzduchu:

—

Sacie potrubie

| — | Vzduchový filter |
| --- | --- |

—

Vzduchový filter

| — | Indukčný tlmič |
| --- | --- |

—

Indukčný tlmič

| — | Systém regulácie emisií kľukovej skrine |
| --- | --- |

—

Systém regulácie emisií kľukovej skrine

| — | Elektrické regulačné zariadenie tam, kde je namontované |
| --- | --- |

—

Elektrické regulačné zariadenie tam, kde je namontované

Ak sú namontované v sérii: áno

2

Ohrievač sacieho potrubia

Ak je namontovaný v sérii: áno (podľa možnosti ho treba umiestniť v najvýhodnejšej polohe)

3

Výfukový systém

| — | Výfukové potrubie |
| --- | --- |

—

Výfukové potrubie

| — | Systém čistenia výfuku (systém sekundárneho vzduchu) (ak je namontovaný) |
| --- | --- |

—

Systém čistenia výfuku (systém sekundárneho vzduchu) (ak je namontovaný)

| — | Potrubie1 |
| --- | --- |

—

Potrubie1

| — | Tlmič1 |
| --- | --- |

—

Tlmič1

| — | Výfuková trubica1 |
| --- | --- |

—

Výfuková trubica1

| — | Elektrické regulačné zariadenie tam, kde je namontované |
| --- | --- |

—

Elektrické regulačné zariadenie tam, kde je namontované

Ak sú namontované v sérii: áno

4

Karburátor

Ak je namontovaný v sérii: áno

5

Systém vstrekovania paliva:

| — | Protiprúdový filter |
| --- | --- |

—

Protiprúdový filter

| — | Filter |
| --- | --- |

—

Filter

| — | Palivové čerpadlo a vysokotlakové čerpadlo, ak sa používa |
| --- | --- |

—

Palivové čerpadlo a vysokotlakové čerpadlo, ak sa používa

| — | Vysokotlakové vedenia |
| --- | --- |

—

Vysokotlakové vedenia

| — | Vstrekovač |
| --- | --- |

—

Vstrekovač

| — | Klapka na prívode vzduchu2, ak je namontovaná |
| --- | --- |

—

Klapka na prívode vzduchu2, ak je namontovaná

| — | Regulátor tlaku/prietoku paliva, ak je namontovaný |
| --- | --- |

—

Regulátor tlaku/prietoku paliva, ak je namontovaný

Ak sú namontované v sérii: áno

6

Regulátory maximálnych otáčok alebo výkonu

Ak sú namontované v sérii: áno

7

Zariadenie na chladenie kvapalín

| — | Kapota motora |
| --- | --- |

—

Kapota motora

| — | Chladič |
| --- | --- |

—

Chladič

| — | Ventilátor3 |
| --- | --- |

—

Ventilátor3

| — | Kryt ventilátora |
| --- | --- |

—

Kryt ventilátora

| — | Vodné čerpadlo |
| --- | --- |

—

Vodné čerpadlo

| — | Termostat4 |
| --- | --- |

—

Termostat4

Ak sú namontované v sérii: áno5

8

Chladenie vzduchom

| — | Kryt |
| --- | --- |

—

Kryt

| — | Dúchadlo3 |
| --- | --- |

—

Dúchadlo3

| — | Zariadenie(-ia) na reguláciu teploty chladenia |
| --- | --- |

—

Zariadenie(-ia) na reguláciu teploty chladenia

| — | Pomocné dúchadlo |
| --- | --- |

—

Pomocné dúchadlo

Ak sú namontované v sérii: áno

9

Elektrické zariadenia

Ak sú namontované v sérii: áno6

10

Plniace dúchadlo alebo turbodúchadlo, ak je namontované

| — | Kompresor poháňaný buď priamo motorom, a/alebo výfukovými plynmi |
| --- | --- |

—

Kompresor poháňaný buď priamo motorom, a/alebo výfukovými plynmi

| — | Chladič preplňovaného vzduchu (2) |
| --- | --- |

—

Chladič preplňovaného vzduchu (2)

| — | Čerpadlo alebo ventilátor chladiacej kvapaliny (poháňaný motorom) |
| --- | --- |

—

Čerpadlo alebo ventilátor chladiacej kvapaliny (poháňaný motorom)

| — | Zariadenie na reguláciu prietoku chladiacej kvapaliny, ak je namontované. |
| --- | --- |

—

Zariadenie na reguláciu prietoku chladiacej kvapaliny, ak je namontované.

Ak sú namontované v sérii: áno

11

Zariadenia na reguláciu znečistenia7

Ak sú namontované v sérii: áno

12

Systém mazania

| — | Dávkovač oleja |
| --- | --- |

—

Dávkovač oleja

| — | Chladič oleja, ak je namontovaný. |
| --- | --- |

—

Chladič oleja, ak je namontovaný.

Ak sú namontované v sérii: áno

2.3.1   Príslušenstvo, ktoré sa má odmontovať

Určité príslušenstvo, ktoré je potrebné len pre prevádzku samotného vozidla a ktoré môže byť namontované na motore, musí byť pri skúške odstránené.

Ak nie je možné príslušenstvo odmontovať, výkon absorbovaný týmto príslušenstvom pri nulovom zaťažení možno určiť a pripočítať k nameranému výkonu motora.

2.2   Podmienky nastavenia

Podmienky platné pre nastavenie počas skúšok určovania maximálneho krútiaceho momentu a maximálneho čistého výkonu sú uvedené v tabuľke Ap 2.1-2.

Tabuľka Ap 2.2-2

Podmienky nastavenia

| 1 | Nastavenie karburátora(-ov) | Použité nastavenie vykonané v súlade so špecifikáciami výrobcu pre sériovú výrobu bez akejkoľvek inej zmeny na dané použitie sa zvažuje |
| --- | --- | --- |
| 2 | Nastavenie prietoku vstrekovacieho čerpadla |
| 3 | Nastavenie zapaľovania alebo vstrekovania (krivka regulácie predstihu) |
| 4 | (Elektronický) regulátor škrtiacej klapky |
| 5 | Akékoľvek iné nastavenie regulátora otáčok |
| 6 | Nastavenie systému a zariadení na znižovanie emisií (hluku a výfuku) |

1

Nastavenie karburátora(-ov)

Použité nastavenie vykonané v súlade so špecifikáciami výrobcu pre sériovú výrobu bez akejkoľvek inej zmeny na dané použitie sa zvažuje

2

Nastavenie prietoku vstrekovacieho čerpadla

3

Nastavenie zapaľovania alebo vstrekovania (krivka regulácie predstihu)

4

(Elektronický) regulátor škrtiacej klapky

5

Akékoľvek iné nastavenie regulátora otáčok

6

Nastavenie systému a zariadení na znižovanie emisií (hluku a výfuku)

2.3   Skúšobné podmienky

2.3.1   Skúšky maximálneho krútiaceho momentu a čistého výkonu sa vykonávajú s úplne otvorenou škrtiacou klapkou, ktorou je vybavený motor, ako sa uvádza v tabuľke Ap 2.2-1.

2.3.2   Merania sa vykonávajú za bežných stabilizovaných prevádzkových podmienok s primeraným prívodom čerstvého vzduchu do motora. Motor musí byť zabehnutý v súlade s odporúčaniami výrobcu. Spaľovacie komory môžu obsahovať usadeniny, ale len limitovanom množstve.

2.3.3   Vybrané skúšobné podmienky, ako je teplota nasávaného vzduchu, musia čo najviac pripomínať referenčné podmienky (pozri bod 3.2.), aby sa znížil korekčný faktor.

2.3.4   Ak chladiaci systém na skúšobnom zariadení spĺňa minimálne podmienky správnej inštalácie, ale napriek tomu neumožňuje obnoviť primerané podmienky chladenia, a teda vykonať merania za bežných stabilných prevádzkových podmienok, možno použiť metódu opísanú v doplnku 1.

2.3.5   Minimálne podmienky, ktoré musí spĺňať skúšobná inštalácia a rozsah vykonávania skúšok v súlade s doplnkom 1 sú stanovené takéto:

| 2.3.5.1 | v1 je maximálna rýchlosť vozidla;
  v2 je maximálna rýchlosť prúdu chladiaceho vzduchu na strane ventilátora, z ktorej prúdi vzduch;
  Ø je prierez prúdu chladiaceho vzduchu. |
| --- | --- |

2.3.5.1

v1 je maximálna rýchlosť vozidla;

v2 je maximálna rýchlosť prúdu chladiaceho vzduchu na strane ventilátora, z ktorej prúdi vzduch;

Ø je prierez prúdu chladiaceho vzduchu.

| 2.3.5.2 | Ak v2 ≥ v1 a Ø ≥ 0,25 m2, minimálne podmienky sú splnené. Ak nie je možné stabilizovať prevádzkové podmienky, použije sa metóda opísaná v doplnku 1. |
| --- | --- |

2.3.5.2

Ak v2 ≥ v1 a Ø ≥ 0,25 m2, minimálne podmienky sú splnené. Ak nie je možné stabilizovať prevádzkové podmienky, použije sa metóda opísaná v doplnku 1.

| 2.3.5.3 | Ak v2 < v1 alebo Ø < 0,25 m2:






  2.3.5.3.1 | ak nie je možné stabilizovať prevádzkové podmienky, použije sa metóda opísaná v bode 3.3; |
| --- | --- | --- |

2.3.5.3

Ak v2 < v1 alebo Ø < 0,25 m2:

2.3.5.3.1

ak nie je možné stabilizovať prevádzkové podmienky, použije sa metóda opísaná v bode 3.3;

| 2.3.5.3.2 | ak nie je možné stabilizovať prevádzkové podmienky:






  2.3.5.3.2.1 | ak v2 ≥ 120 km/h a Ø ≥ 0,25 m2, inštalácia spĺňa minimálne podmienky a môže sa použiť metóda opísaná v doplnku 1; |
| --- | --- | --- |

2.3.5.3.2

ak nie je možné stabilizovať prevádzkové podmienky:

2.3.5.3.2.1

ak v2 ≥ 120 km/h a Ø ≥ 0,25 m2, inštalácia spĺňa minimálne podmienky a môže sa použiť metóda opísaná v doplnku 1;

| 2.3.5.3.2.2 | ak v2 ≥ 120 km/h alebo Ø < 0,25 m2, inštalácia nespĺňa minimálne podmienky a chladiaci systém skúšobného zariadenia sa musí zdokonaliť. |
| --- | --- |

2.3.5.3.2.2

ak v2 ≥ 120 km/h alebo Ø < 0,25 m2, inštalácia nespĺňa minimálne podmienky a chladiaci systém skúšobného zariadenia sa musí zdokonaliť.

| 2.3.5.3.2.3 | V tomto prípade sa však môže skúška vykonať pomocou metódy opísanej v doplnku 1 za predpokladu, že to schváli výrobca a orgán. |
| --- | --- |

2.3.5.3.2.3

V tomto prípade sa však môže skúška vykonať pomocou metódy opísanej v doplnku 1 za predpokladu, že to schváli výrobca a orgán.

2.3.6   Teplota (okolitého) nasávaného vzduchu do motora sa meria najviac do vzdialenosti 0,15 m pred vstupom do čističa vzduchu alebo, ak sa nepoužíva čistič vzduchu, do vzdialenosti 0,15 m pred sacím hrdlom. Teplomer alebo termočlánok je chránený proti vyžarovanému teplu a umiestnený priamo do prúdu vzduchu. Musí byť chránený aj proti spätnému striekaniu paliva.

Na získanie reprezentatívneho priemeru vstupnej teploty sa musí použiť dostatočný počet meracích bodov.

2.3.7   Údaje sa nezaznamenávajú, pokiaľ sa krútiaci moment, otáčky a teploty neudržia v podstate konštantné aspoň 30 sekúnd.

2.3.8   Otáčky motora počas chodu ani odčítané hodnoty sa nesmú líšiť od vybraných otáčok o viac ako ± 1 % alebo ± 10 min–1 , podľa toho, ktorá hodnota je vyššia.

2.3.9   Pozorované údaje zaťaženia bŕzd a teploty vzduchu na vstupe sa zbierajú simultánne a dve stabilizované po sebe idúce hodnoty sa spriemerujú. V prípade zaťaženia brzdy sa tieto hodnoty nesmú líšiť o viac ako 2 %.

2.3.10   Teplota chladiacej kvapaliny na výstupe z motora sa udržiava v rámci ± 5 K hornej termostaticky regulovanej teploty špecifikovanej výrobcom. Ak výrobca nešpecifikuje žiadnu teplotu, teplota má byť 353,2 ± 5 K.

V prípade vzduchom chladených motorov sa teplota v bode, ktorý udá výrobca, udržiava v rozmedzí + 0/– 20 K maximálnej teploty stanovenej výrobcom za referenčných podmienok.

2.3.11   Teplota paliva sa meria na vstupe karburátora alebo vstrekovacieho systému a udržiava sa v limitoch stanovených výrobcom.

2.3.12   Teplota mazacieho oleja meraná v olejovej vani alebo na výstupe z olejového chladiča, ak je namontovaný, sa udržiava v rámci limitov stanovených výrobcom motora.

2.3.13   Výstupná teplota výfukových plynov sa meria kolmo na prírubu(-y) výfuku, výfukové potrubia(-ia) alebo otvory.

2.3.14   Ak sa na meranie otáčok a spotreby použije automatické spúšťacie zariadenie, meranie musí trvať aspoň desať sekúnd; ak je meracie zariadenie ovládané ručne, tento čas musí trvať aspoň 20 sekúnd.

2.3.15   Skúšobné palivo

Použité skúšobné palivo je referenčné palivo uvedené v doplnku 2 prílohy II.

2.3.16   Ak nie je možné použiť štandardný tlmič výfuku, na skúšku sa použije zariadenie, ktoré je zlučiteľné s bežnými prevádzkovými podmienkami motora a špecifikované výrobcom.

Počas laboratórnych skúšok, najmä keď je motor v chode, nesmie odsávacie výfukové potrubie v bode, v ktorom je pripojené k skúšobnému zariadeniu, vytvárať v systéme odsávacieho výfukového potrubia tlak, ktorý sa líši od atmosférického tlaku o viac než 740 Pa (7,40 mbar), pokiaľ výrobca zámerne nešpecifikuje protitlak existujúci pred skúškou; v tom prípade sa použije nižší z týchto dvoch tlakov.

2.4   Skúšobný postup

Merania sa vykonávajú pri dostatočných otáčkach motora, aby sa správne definovala celá krivka výkonu medzi najnižšími a najvyššími otáčkami motora odporúčanými výrobcom. Toto pásmo otáčok zahŕňa otáčky, pri ktorých motor produkuje svoj maximálny krútiaci moment a maximálny výkon. Pri každých otáčkach sa určuje priemer aspoň z dvoch stabilizovaných meraní.

2.5   Zaznamenávané údaje

Zaznamenávané údaje sa uvedú v skúšobnom protokole podľa šablóny uvedenej v článku 32 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 168/2013.

3   Korekčné faktory výkonu a krútiaceho momentu

3.1   Definícia faktorov α1 a α2

1.1.3   α1 a α2 sú faktory, ktorými sa vynásobí nameraný krútiaci moment a výkon s cieľom určiť krútiaci moment a výkon motora so zohľadnením účinnosti prevodovky (faktor α2) použitej počas skúšky a zistiť krútiaci moment a výkon v referenčných atmosférických podmienkach špecifikovaných v bode 3.2.1 (faktor α1). Vzorec korekcie výkonu je takýto:

Rovnica Ap 2.2-1:

Formula

kde:

| P0 | = | korigovaný výkon (výkon v referenčných podmienkach na konci kľukového hriadeľa); |
| --- | --- | --- |
| α1 | = | korekčný faktor pre referenčné atmosférické podmienky; |
| α2 | = | korekčný faktor pre účinnosť prevodovky; |
| P | = | nameraný výkon (pozorovaný výkon). |

P0

=

korigovaný výkon (výkon v referenčných podmienkach na konci kľukového hriadeľa);

α1

=

korekčný faktor pre referenčné atmosférické podmienky;

α2

=

korekčný faktor pre účinnosť prevodovky;

P

=

nameraný výkon (pozorovaný výkon).

3,2   Referenčné atmosférické podmienky

3.2.1   Teplota: 298,2 K (25 °C)

3.2.2   Suchý referenčný tlak (pso): 99 kPa (990 mbar)

Poznámka: Suchý referenčný tlak vychádza z celkového tlaku 100 kPa a tlaku vodných pár 1 kPa.

3.2.3   Atmosférické podmienky skúšky

| 3.2.3.1 | Počas skúšky musia byť atmosférické podmienky v rámci týchto hodnôt:
  283,2 K < T < 318,2 K
  kde T je skúšobná teplota (K). |
| --- | --- |

3.2.3.1

Počas skúšky musia byť atmosférické podmienky v rámci týchto hodnôt:

283,2 K < T < 318,2 K

kde T je skúšobná teplota (K).

3.3   Určovanie korekčného faktora α1
  8

Rovnica Ap 2.2-2:

Formula

kde:

| T | = | absolútna teplota nasávaného vzduchu |
| --- | --- | --- |
| ps | = | suchý atmosférický tlak v kilopaskaloch (kPa), t. j. celkový barometrický tlak mínus tlak vodnej pary. |

T

=

absolútna teplota nasávaného vzduchu

ps

=

suchý atmosférický tlak v kilopaskaloch (kPa), t. j. celkový barometrický tlak mínus tlak vodnej pary.

3.3.1   Rovnica Ap 2.2-2 sa používa len vtedy, ak:

Formula

Ak sa tieto limitné hodnoty prekročia, určí sa získaná korigovaná hodnota a podmienky skúšky (teplota a tlak) sa presne uvedú v skúšobnom protokole.

3.4   Určovanie korekčného faktora mechanickej účinnosti prevodovky α2

Kde:

| — | je meracím bodom výstupná strana kľukového hriadeľa, tento faktor sa rovná 1, |
| --- | --- |

—

je meracím bodom výstupná strana kľukového hriadeľa, tento faktor sa rovná 1,

| — | meracím bodom nie je výstupná strana kľukového hriadeľa, tento faktor sa vypočíta podľa vzorca: |
| --- | --- |

—

meracím bodom nie je výstupná strana kľukového hriadeľa, tento faktor sa vypočíta podľa vzorca:

Rovnica Ap 2.2-2:

Formula

kde nt je účinnosť prevodovky umiestnenej medzi kľukovou skriňou a meracím bodom.

Účinnosť prevodovky nt sa určuje ako výsledok (súčin) účinnosti nj každého komponentu prevodovky:

Rovnica Ap 2.2-3:

Formula

Tabuľka Ap 2.1-3

Účinnosť nj každého z komponentov prevodovky

| Typ | Účinnosť |
| --- | --- |
| Ozubené koleso | Čelné ozubené koleso | 0,98 |
| Koleso so šikmým ozubením | 0,97 |
| Kužeľové súkolie | 0,96 |
| Reťaz | Valčeková | 0,95 |
| Nehlučná | 0,98 |
| Remeň | Ozubený | 0,95 |
| Klinový | 0,94 |
| Hydraulická spojka alebo menič | Hydraulická spojka9 | 0,92 |
| Hydraulický menič9 | 0,92 |

Typ

Účinnosť

Ozubené koleso

Čelné ozubené koleso

0,98

Koleso so šikmým ozubením

0,97

Kužeľové súkolie

0,96

Reťaz

Valčeková

0,95

Nehlučná

0,98

Remeň

Ozubený

0,95

Klinový

0,94

Hydraulická spojka alebo menič

Hydraulická spojka9

0,92

Hydraulický menič9

0,92

4   Tolerancie merania maximálneho krútiaceho momentu a maximálneho čistého výkonu

Maximálny krútiaci moment a maximálny čistý výkon motora určený technickou službou k spokojnosti schvaľovacieho orgánu majú takéto maximálne prijateľné tolerancie:

Tabuľka Ap 2.2-4

Prijateľné tolerancie merania

| Nameraný výkon | Prijateľná tolerancia maximálneho krútiaceho momentu a maximálneho výkonu |
| --- | --- |
| ≤ 11 kW | ≤ 5 % |
| > 11 kW | ≤ 2 % |

Nameraný výkon

Prijateľná tolerancia maximálneho krútiaceho momentu a maximálneho výkonu

≤ 11 kW

≤ 5 %

> 11 kW

≤ 2 %

Tolerancie otáčok motora pri meraniach maximálneho krútiaceho momentu a čistého výkonu: ≤ 1,5 %

---

(1)  Zariadenie na meranie krútiaceho momentu musí byť kalibrované, aby sa zohľadnili straty trením. Táto presnosť môže byť v prípade meraní vykonaných s výkonmi menšími než 50 % maximálnej hodnoty ± 2 %. Vo všetkých prípadoch merania maximálneho krútiaceho momentu bude v rozmedzí ± 1 %.

(2)  Motory chladené preplňovaným vzduchom sa skúšajú s chladením preplňovaným vzduchom bez ohľadu na to, či ide o vzduchové alebo kvapalinové chladenie, ale ak to výrobca uprednostňuje, vzduchový chladič je možné nahradiť skúšobným zariadením. V oboch prípadoch sa výkon pri každých otáčkach meria s rovnakým poklesom tlaku vzduchu v motore v celom chladiči plniaceho vzduchu na skúšobnom systéme, ktorý predpisuje výrobca pre systém na kompletnom vozidle.

Doplnok 2.2.1

Meranie maximálneho krútiaceho momentu a maximálneho čistého výkonu motora pomocou metódy motorovej teploty

1   Skúšobné podmienky

| 1.1 | Skúšky určené na stanovenie maximálneho krútiaceho momentu a maximálneho čistého výkonu sa vykonávajú s naplno otvorenou škrtiacou klapkou; motor je vybavený podľa tabuľky Ap 2.1-1. |
| --- | --- |

1.1

Skúšky určené na stanovenie maximálneho krútiaceho momentu a maximálneho čistého výkonu sa vykonávajú s naplno otvorenou škrtiacou klapkou; motor je vybavený podľa tabuľky Ap 2.1-1.

| 1.2 | Merania sa vykonávajú v stabilizovaných prevádzkových podmienkach a s primeraným prívodom vzduchu nasávaného do motora. Motory musia byť zabehnuté za podmienok odporúčaných výrobcom. Spaľovacie komory zážihových motorov môžu obsahovať usadeniny, ale len limitovanom množstve.
  Vybrané skúšobné podmienky, ako je teplota nasávaného vzduchu, musia čo najviac pripomínať referenčné podmienky (pozri bod 3.2.), aby sa znížil korekčný faktor. |
| --- | --- |

1.2

Merania sa vykonávajú v stabilizovaných prevádzkových podmienkach a s primeraným prívodom vzduchu nasávaného do motora. Motory musia byť zabehnuté za podmienok odporúčaných výrobcom. Spaľovacie komory zážihových motorov môžu obsahovať usadeniny, ale len limitovanom množstve.

Vybrané skúšobné podmienky, ako je teplota nasávaného vzduchu, musia čo najviac pripomínať referenčné podmienky (pozri bod 3.2.), aby sa znížil korekčný faktor.

| 1.3 | Teplota vzduchu nasávaného do motora sa meria najviac do vzdialenosti 0,15 m pred vstupom do vzduchového filtra, alebo ak filter nie je namontovaný, do vzdialenosti 0,15 m pred sacím hrdlom. Teplomer alebo termočlánok je chránený proti vyžarovanému teplu a umiestnený priamo do prúdu vzduchu. Musí byť chránený aj proti spätnému striekaniu paliva. Na získanie reprezentatívneho priemeru vstupnej teploty sa musí použiť dostatočný počet meracích bodov. |
| --- | --- |

1.3

Teplota vzduchu nasávaného do motora sa meria najviac do vzdialenosti 0,15 m pred vstupom do vzduchového filtra, alebo ak filter nie je namontovaný, do vzdialenosti 0,15 m pred sacím hrdlom. Teplomer alebo termočlánok je chránený proti vyžarovanému teplu a umiestnený priamo do prúdu vzduchu. Musí byť chránený aj proti spätnému striekaniu paliva. Na získanie reprezentatívneho priemeru vstupnej teploty sa musí použiť dostatočný počet meracích bodov.

| 1.4 | Otáčky motora sa počas vykonávania meraní nesmú odlišovať od vybraných otáčok pre meranie o viac ako ± 1 %. |
| --- | --- |

1.4

Otáčky motora sa počas vykonávania meraní nesmú odlišovať od vybraných otáčok pre meranie o viac ako ± 1 %.

| 1.5 | Údaje o zaťažení brzdy skúšobného motora sa odčítajú z dynamometra, keď teplota motora dosiahne stanovenú hodnotu a otáčky motora sa udržiavajú prakticky konštantné. |
| --- | --- |

1.5

Údaje o zaťažení brzdy skúšobného motora sa odčítajú z dynamometra, keď teplota motora dosiahne stanovenú hodnotu a otáčky motora sa udržiavajú prakticky konštantné.

| 1.6 | Údaje o zaťažení brzdy, spotrebe paliva a teplote privádzaného vzduchu sa zaznamenávajú simultánne; odčítané údaje prijaté na účely merania sú priemerom dvoch stabilizovaných hodnôt. Hodnoty zaťaženia brzdy a spotreby paliva sa nesmú líšiť o viac ako 2 %. |
| --- | --- |

1.6

Údaje o zaťažení brzdy, spotrebe paliva a teplote privádzaného vzduchu sa zaznamenávajú simultánne; odčítané údaje prijaté na účely merania sú priemerom dvoch stabilizovaných hodnôt. Hodnoty zaťaženia brzdy a spotreby paliva sa nesmú líšiť o viac ako 2 %.

| 1.7 | Spotreba paliva sa začne zaznamenávať vtedy, keď je isté, že motor dosiahol špecifikované otáčky.
  Ak sa na meranie otáčok a spotreby použije automatické spúšťacie zariadenie, meranie musí trvať aspoň desať sekúnd; ak je meracie zariadenie ovládané ručne, tento čas musí trvať aspoň 20 sekúnd. |
| --- | --- |

1.7

Spotreba paliva sa začne zaznamenávať vtedy, keď je isté, že motor dosiahol špecifikované otáčky.

Ak sa na meranie otáčok a spotreby použije automatické spúšťacie zariadenie, meranie musí trvať aspoň desať sekúnd; ak je meracie zariadenie ovládané ručne, tento čas musí trvať aspoň 20 sekúnd.

| 1.8 | Keď je motor chladený kvapalinou, teplota chladiacej kvapaliny na výstupe z motora sa udržiava v rámci ± 5 K hornej termostaticky regulovanej teploty špecifikovanej výrobcom. Ak výrobca nešpecifikuje žiadnu teplotu, teplota je 353,2 ± 5 K.
  V prípade vzduchom chladených motorov sa teplota zaznamenaná na tesnení zapaľovacej sviečky rovná teplote špecifikovanej výrobcom ± 10 K. Ak výrobca nestanovil žiadnu teplotu, zaznamenaná teplota musí byť 483 ± 10 K. |
| --- | --- |

1.8

Keď je motor chladený kvapalinou, teplota chladiacej kvapaliny na výstupe z motora sa udržiava v rámci ± 5 K hornej termostaticky regulovanej teploty špecifikovanej výrobcom. Ak výrobca nešpecifikuje žiadnu teplotu, teplota je 353,2 ± 5 K.

V prípade vzduchom chladených motorov sa teplota zaznamenaná na tesnení zapaľovacej sviečky rovná teplote špecifikovanej výrobcom ± 10 K. Ak výrobca nestanovil žiadnu teplotu, zaznamenaná teplota musí byť 483 ± 10 K.

| 1.9 | Teplota tesnenia sviečky u vzduchom chladených motorov sa meria teplomerom zahŕňajúcim termočlánok a tesniaci krúžok. |
| --- | --- |

1.9

Teplota tesnenia sviečky u vzduchom chladených motorov sa meria teplomerom zahŕňajúcim termočlánok a tesniaci krúžok.

| 1.10 | Teplota paliva na vstupe vstrekovacieho čerpadla alebo karburátora sa udržiava v limitoch stanovených výrobcom. |
| --- | --- |

1.10

Teplota paliva na vstupe vstrekovacieho čerpadla alebo karburátora sa udržiava v limitoch stanovených výrobcom.

| 1.11 | Teplota mazacieho oleja meraná v olejovej vani alebo na výstupe z olejového chladiča, ak je namontovaný, musí byť v rámci limitov stanovených výrobcom. |
| --- | --- |

1.11

Teplota mazacieho oleja meraná v olejovej vani alebo na výstupe z olejového chladiča, ak je namontovaný, musí byť v rámci limitov stanovených výrobcom.

| 1.12 | Výstupná teplota výfukových plynov sa musí merať kolmo k otvorom príruby výfuku, výfukového(ých) potrubia(í) alebo k otvorom. |
| --- | --- |

1.12

Výstupná teplota výfukových plynov sa musí merať kolmo k otvorom príruby výfuku, výfukového(ých) potrubia(í) alebo k otvorom.

| 1.13 | Používa sa palivo uvedené v doplnku 2 prílohy II. |
| --- | --- |

1.13

Používa sa palivo uvedené v doplnku 2 prílohy II.

| 1.14 | Ak nie je možné použiť na skúšku štandardný tlmič výfuku, použije sa zariadenie, ktoré je kompatibilné s bežnými otáčkami motora špecifikovanými výrobcom. Najmä počas laboratórnych skúšok, keď je motor v prevádzke, nesmie odsávacie výfukové potrubie v odsávacom výfukovom potrubí v mieste jeho pripojenia k výfukovému systému vozidla vytvárať tlak, ktorý sa líši od atmosférického tlaku o viac než ± 740 Pa (7,40 mbar), pokiaľ výrobca pred skúškou zámerne nešpecifikuje protitlak, kedy sa použije nižší z týchto dvoch tlakov. |
| --- | --- |

1.14

Ak nie je možné použiť na skúšku štandardný tlmič výfuku, použije sa zariadenie, ktoré je kompatibilné s bežnými otáčkami motora špecifikovanými výrobcom. Najmä počas laboratórnych skúšok, keď je motor v prevádzke, nesmie odsávacie výfukové potrubie v odsávacom výfukovom potrubí v mieste jeho pripojenia k výfukovému systému vozidla vytvárať tlak, ktorý sa líši od atmosférického tlaku o viac než ± 740 Pa (7,40 mbar), pokiaľ výrobca pred skúškou zámerne nešpecifikuje protitlak, kedy sa použije nižší z týchto dvoch tlakov.

Doplnok 2.3

Určovanie maximálneho krútiaceho momentu a maximálneho čistého výkonu vozidiel kategórie L vybavených vznetovým motorom

1   Presnosť merania krútiaceho momentu a výkonu pri plnom zaťažení

1.1   Krútiaci moment: ± 1 % nameraného krútiaceho momentu

1.2   Otáčky motora

Meranie musí byť presné v rozmedzí ± 1 % celej odčítanej hodnoty. Otáčky motora sa prednostne merajú automaticky synchronizovaným otáčkomerom a chronometrom (alebo počítačom času).

1.3   Spotreba paliva: ± 1 % meranej spotreby.

1.4   Teplota paliva: ± 2 K.

1.5   Teplota vzduchu nasávaného do motora: ± 2 K.

1.6   Barometrický tlak: ± 100 Pa

1.7   Tlak v sacom potrubí (1): ± 50 Pa

1.8   Tlak vo výfukovom potrubí: 200 Pa.

2   Skúšky na meranie maximálneho krútiaceho momentu a maximálneho čistého výkonu

2.1   Príslušenstvo

2.1.1   Príslušenstvo, ktoré má byť namontované

Počas skúšky možno príslušenstvo potrebné pre činnosť motora v danej aplikácii (uvedenej v tabuľke Ap 2.3-1) umiestniť na skúšobné zariadenie pokiaľ možno v polohách, ktoré by zaujímali v tejto aplikácii.

Tabuľka Ap 2.3-1

Príslušenstvo, ktoré má byť namontované počas skúšky výkonu pohonnej jednotky na určenie krútiaceho momentu a čistého výkonu motora

| Č. | Príslušenstvo | Namontované na skúšku krútiaceho momentu a čistého výkonu |
| --- | --- | --- |
| 1 | Systém prívodu vzduchu:






  — | Sacie potrubie |

Č.

Príslušenstvo

Namontované na skúšku krútiaceho momentu a čistého výkonu

1

Systém prívodu vzduchu:

—

Sacie potrubie

| — | Vzduchový filter (2) |
| --- | --- |

—

Vzduchový filter (2)

| — | Indukčný tlmič |
| --- | --- |

—

Indukčný tlmič

| — | Systém regulácie emisií kľukovej skrine |
| --- | --- |

—

Systém regulácie emisií kľukovej skrine

| — | Elektrické regulačné zariadenie tam, kde je namontované |
| --- | --- |

—

Elektrické regulačné zariadenie tam, kde je namontované

Ak sú namontované v sérii: áno

2

Ohrievač sacieho potrubia

Ak je namontovaný v sérii: áno (podľa možnosti ho treba umiestniť v najvýhodnejšej polohe)

3

Výfukový systém

| — | Čistič výfuku |
| --- | --- |

—

Čistič výfuku

| — | Výfukové potrubie |
| --- | --- |

—

Výfukové potrubie

| — | Potrubie (3) |
| --- | --- |

—

Potrubie (3)

| — | Tlmič (3) |
| --- | --- |

—

Tlmič (3)

| — | Výfuková trubica (3) |
| --- | --- |

—

Výfuková trubica (3)

| — | Výfuková brzda (4) |
| --- | --- |

—

Výfuková brzda (4)

| — | Elektrické regulačné zariadenie tam, kde je namontované |
| --- | --- |

—

Elektrické regulačné zariadenie tam, kde je namontované

Ak sú namontované v sérii: áno

5

Systém vstrekovania paliva:

| — | Protiprúdový filter |
| --- | --- |

—

Protiprúdový filter

| — | Filter |
| --- | --- |

—

Filter

| — | Palivové čerpadlo (5) a vysokotlakové čerpadlo, ak sa používa |
| --- | --- |

—

Palivové čerpadlo (5) a vysokotlakové čerpadlo, ak sa používa

| — | Vysokotlakové vedenia |
| --- | --- |

—

Vysokotlakové vedenia

| — | Vstrekovač |
| --- | --- |

—

Vstrekovač

| — | Klapka na prívode vzduchu (6), ak je namontovaná |
| --- | --- |

—

Klapka na prívode vzduchu (6), ak je namontovaná

| — | Regulátor tlaku/prietoku paliva, ak je namontovaný |
| --- | --- |

—

Regulátor tlaku/prietoku paliva, ak je namontovaný

Ak sú namontované v sérii: áno

6

Regulátory maximálnych otáčok alebo výkonu (2)

Ak sú namontované v sérii: áno

7

Zariadenie na chladenie kvapalín

| — | Kapota motora |
| --- | --- |

—

Kapota motora

| — | Kryt výstupu vzduchu |
| --- | --- |

—

Kryt výstupu vzduchu

| — | Chladič |
| --- | --- |

—

Chladič

| — | Ventilátor (4) |
| --- | --- |

—

Ventilátor (4)

| — | Kryt ventilátora |
| --- | --- |

—

Kryt ventilátora

| — | Vodné čerpadlo |
| --- | --- |

—

Vodné čerpadlo

| — | Termostat (5) |
| --- | --- |

—

Termostat (5)

Ak sú namontované v sérii: áno (6)

8

Chladenie vzduchom

| — | Kryt |
| --- | --- |

—

Kryt

| — | Dúchadlo (7)
   (8) |
| --- | --- |

—

Dúchadlo (7)
   (8)

| — | Zariadenie(-ia) na reguláciu teploty chladenia |
| --- | --- |

—

Zariadenie(-ia) na reguláciu teploty chladenia

| — | Pomocné dúchadlo |
| --- | --- |

—

Pomocné dúchadlo

Ak sú namontované v sérii: áno

9

Elektrické zariadenia

Ak sú namontované v sérii: áno (9)

10

Plniace dúchadlo alebo turbodúchadlo, ak je namontované

| — | Kompresor poháňaný buď priamo motorom alebo výfukovými plynmi |
| --- | --- |

—

Kompresor poháňaný buď priamo motorom alebo výfukovými plynmi

| — | Chladič preplňovaného vzduchu (3) |
| --- | --- |

—

Chladič preplňovaného vzduchu (3)

| — | Čerpadlo alebo ventilátor chladiacej kvapaliny (poháňaný motorom) |
| --- | --- |

—

Čerpadlo alebo ventilátor chladiacej kvapaliny (poháňaný motorom)

| — | Zariadenie na reguláciu prietoku chladiacej kvapaliny, ak je namontované. |
| --- | --- |

—

Zariadenie na reguláciu prietoku chladiacej kvapaliny, ak je namontované.

Ak sú namontované v sérii: áno

11

Zariadenia na reguláciu znečistenia (8)

Ak sú namontované v sérii: áno

12

Systém mazania

| — | Dávkovač oleja |
| --- | --- |

—

Dávkovač oleja

| — | Chladič oleja, ak je namontovaný. |
| --- | --- |

—

Chladič oleja, ak je namontovaný.

Ak sú namontované v sérii: áno

2.1.3   Príslušenstvo, ktoré sa má odmontovať

Určité príslušenstvo vozidla, ktoré je potrebné len na prevádzku vozidla a ktoré môže byť namontované na motor, sa pred skúškou odstráni.

Ako príklad sa uvádza tento neúplný zoznam:

| — | vzduchový kompresor pre brzdy, |
| --- | --- |

—

vzduchový kompresor pre brzdy,

| — | čerpadlo posilňovača riadenia, |
| --- | --- |

—

čerpadlo posilňovača riadenia,

| — | kompresor vzduchového pruženia, |
| --- | --- |

—

kompresor vzduchového pruženia,

| — | klimatizačný systém. |
| --- | --- |

—

klimatizačný systém.

Kde nie je možné príslušenstvo demontovať, je nutné stanoviť ním absorbovaný výkon v nezaťaženom stave a pripočítať ho k nameranému výkonu motora.

2.1.4   Príslušenstvo na štartovanie vznetových motorov

V prípade príslušenstva používaného na štartovanie vznetových motorov sa posudzujú tieto dva prípady:

| a) | elektrické štartovanie: generátor je namontovaný a v prípade potreby napája príslušenstvo nevyhnutné pre činnosť motora; |
| --- | --- |

a)

elektrické štartovanie: generátor je namontovaný a v prípade potreby napája príslušenstvo nevyhnutné pre činnosť motora;

| b) | iné než elektrické štartovanie: ak existuje akékoľvek elektricky poháňané príslušenstvo nevyhnutné pre činnosť motora, namontuje sa generátor, ktorý toto príslušenstvo napája. Inak sa odstráni. |
| --- | --- |

b)

iné než elektrické štartovanie: ak existuje akékoľvek elektricky poháňané príslušenstvo nevyhnutné pre činnosť motora, namontuje sa generátor, ktorý toto príslušenstvo napája. Inak sa odstráni.

V každom prípade sa namontuje a pracuje v nezaťaženom stave systém vytvárajúci a uchovávajúci energiu potrebnú na spúšťanie.

2.2   Podmienky nastavenia

Podmienky platné pre nastavenie počas skúšok určovania maximálneho krútiaceho momentu a maximálneho čistého výkonu sú uvedené v tabuľke Ap 2.3-2.

Tabuľka Ap 2.3-2

Podmienky nastavenia

| 1 | Nastavenie prívodného systému vstrekovacieho čerpadla | Použité nastavenie vykonané v súlade so špecifikáciami výrobcu pre sériovú výrobu bez akejkoľvek inej zmeny na dané použitie sa zvažuje |
| --- | --- | --- |
| 2 | Nastavenie zapaľovania alebo vstrekovania (krivka časovania zapaľovacieho systému) |
| 3 | (Elektronický) regulátor škrtiacej klapky |
| 4 | Akékoľvek iné nastavenie regulátora otáčok |
| 5 | Nastavenie systému a zariadení na znižovanie emisií (hluku a výfuku) |

1

Nastavenie prívodného systému vstrekovacieho čerpadla

Použité nastavenie vykonané v súlade so špecifikáciami výrobcu pre sériovú výrobu bez akejkoľvek inej zmeny na dané použitie sa zvažuje

2

Nastavenie zapaľovania alebo vstrekovania (krivka časovania zapaľovacieho systému)

3

(Elektronický) regulátor škrtiacej klapky

4

Akékoľvek iné nastavenie regulátora otáčok

5

Nastavenie systému a zariadení na znižovanie emisií (hluku a výfuku)

2.3.   Skúšobné podmienky

2.3.1   Skúšky maximálneho krútiaceho momentu a čistého výkonu sa vykonávajú s plným zaťažením palivového vstrekovacieho čerpadla, ktorým je vybavený motor, ako sa uvádza v tabuľke Ap 2.3-1.

2.3.2   Merania sa vykonávajú za bežných stabilizovaných prevádzkových podmienok s primeraným prívodom čerstvého vzduchu do motora. Motor musí byť zabehnutý v súlade s odporúčaniami výrobcu. Spaľovacie komory môžu obsahovať usadeniny, ale len limitovanom množstve.

2.3.3   Vybrané skúšobné podmienky, ako je teplota nasávaného vzduchu, musia čo najviac pripomínať referenčné podmienky (pozri bod 3.2.), aby sa znížil korekčný faktor.

2.3.4   Teplota (okolitého) nasávaného vzduchu do motora sa meria najviac do vzdialenosti 0,15 m pred vstupom do čističa vzduchu alebo, ak sa nepoužíva čistič vzduchu, do vzdialenosti 0,15 m pred sacím hrdlom. Teplomer alebo termočlánok je chránený proti vyžarovanému teplu a umiestnený priamo do prúdu vzduchu. Musí byť chránený aj proti spätnému striekaniu paliva.

Na získanie reprezentatívneho priemeru vstupnej teploty sa musí použiť dostatočný počet meracích bodov.

2.3.7   Údaje sa nezaznamenávajú, pokiaľ sa krútiaci moment, otáčky a teploty neudržia v podstate konštantné aspoň 30 sekúnd.

2.3.8   Otáčky motora počas chodu ani odčítané hodnoty sa nesmú líšiť od vybraných otáčok o viac ako ± 1 % alebo ± 10 min–1 , podľa toho, ktorá hodnota je vyššia.

2.3.9   Pozorované údaje zaťaženia bŕzd a teploty vzduchu na vstupe sa zbierajú simultánne a dve stabilizované po sebe idúce hodnoty sa spriemerujú. V prípade zaťaženia brzdy sa tieto hodnoty nesmú líšiť o viac ako 2 %.

2.3.10   Teplota chladiacej kvapaliny na výstupe z motora sa udržiava v rámci ± 5 K hornej termostaticky regulovanej teploty špecifikovanej výrobcom. Ak výrobca nešpecifikuje žiadnu teplotu, teplota má byť 353,2 ± 5 K.

V prípade vzduchom chladených motorov sa teplota v bode špecifikovanom výrobcom udržiava v rozmedzí +0/-20 K maximálnej teploty stanovenej výrobcom za referenčných podmienok.

2.3.11   Teplota paliva sa meria na vstupe vstrekovacieho systému a udržiava sa v limitoch stanovených výrobcom.

2.3.12   Teplota mazacieho oleja meraná v olejovej vani alebo na výstupe z olejového chladiča, ak je namontovaný, sa udržiava v rámci limitov stanovených výrobcom motora.

2.3.13   Výstupná teplota výfukových plynov sa meria kolmo na prírubu(-y) výfuku, výfukové potrubia(-ia) alebo otvory.

2.3.14   V prípade potreby sa na udržanie teploty v limitoch špecifikovaných v bodoch 2.3.10, 2.3.11 a 2.3.12 môže použiť pomocný regulačný systém.

2.3.15   Ak sa na meranie otáčok a spotreby použije automatické spúšťacie zariadenie, meranie musí trvať aspoň desať sekúnd; ak je meracie zariadenie ovládané ručne, tento čas musí trvať aspoň 20 sekúnd.

2.3.16   Skúšobné palivo

Použité skúšobné palivo je referenčné palivo uvedené v doplnku 2 prílohy II

2.3.17   Ak nie je možné použiť na skúšku štandardný tlmič výfuku, použije sa zariadenie, ktoré je kompatibilné s bežnými prevádzkovými otáčkami motora špecifikovanými výrobcom.

Počas laboratórnych skúšok, najmä keď je motor v chode, nesmie odsávacie výfukové potrubie v bode, v ktorom je pripojené k skúšobnému zariadeniu, vytvárať v systéme odsávacieho výfukového potrubia tlak, ktorý sa líši od atmosférického tlaku o viac než 740 Pa (7,40 mbar), pokiaľ výrobca zámerne nešpecifikuje protitlak existujúci pred skúškou; v tom prípade sa použije nižší z týchto dvoch tlakov.

2.4   Skúšobný postup

Merania sa vykonávajú pri dostatočných otáčkach motora, aby sa správne definovala celá krivka výkonu medzi najnižšími a najvyššími otáčkami motora odporúčanými výrobcom. Toto pásmo otáčok zahŕňa otáčky, pri ktorých motor produkuje svoj maximálny krútiaci moment a maximálny výkon. Pri každých otáčkach sa určuje priemer aspoň z dvoch stabilizovaných meraní.

2.5   Meranie indexu dymenia

V prípade vznetových motorov sa výfukové plyny skúmajú počas skúšky dodržiavania požiadaviek skúšky typu II.

2.6   Zaznamenávané údaje

Zaznamenané údaje sa uvedú v skúšobnom protokole podľa šablóny uvedenej v článku 32 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 168/2013

3   Korekčné faktory výkonu a krútiaceho momentu

3.1   Definícia faktorov αd and α2

1.1.3   αd a α2 sú faktory, ktorými sa vynásobí nameraný krútiaci moment a výkon s cieľom určiť krútiaci moment a výkon motora so zohľadnením účinnosti prevodovky (faktor α2) použitej počas skúšky a zistiť krútiaci moment a výkon v referenčných atmosférických podmienkach špecifikovaných v bode 3.2.1 (faktor αd). Vzorec korekcie výkonu je takýto:

Rovnica Ap 2.3-1:

Formula

kde:

| P0 | = | korigovaný výkon (výkon v referenčných podmienkach na konci kľukového hriadeľa); |
| --- | --- | --- |
| αd | = | korekčný faktor pre referenčné atmosférické podmienky; |
| α2 | = | korekčný faktor pre účinnosť prevodovky (pozri bod 3.4 doplnku 2.2.); |
| P | = | nameraný výkon (pozorovaný výkon). |

P0

=

korigovaný výkon (výkon v referenčných podmienkach na konci kľukového hriadeľa);

αd

=

korekčný faktor pre referenčné atmosférické podmienky;

α2

=

korekčný faktor pre účinnosť prevodovky (pozri bod 3.4 doplnku 2.2.);

P

=

nameraný výkon (pozorovaný výkon).

3.2   Referenčné atmosférické podmienky

3.2.1   Teplota: 298,2 K (25 °C)

3.2.2   Suchý referenčný tlak (pso): 99 kPa (990 mbar)

Poznámka: Suchý referenčný tlak vychádza z celkového tlaku 100 kPa a tlaku vodných pár 1 kPa.

3.2.3   Atmosférické podmienky skúšky

3.2.3.1   Počas skúšky musia byť atmosférické podmienky v rámci týchto hodnôt:

| | 283,2 K < T < 318,2 K |
| --- | --- |

283,2 K < T < 318,2 K

| | 80 kPa ≤ ps ≤ 110 kPa |
| --- | --- |

80 kPa ≤ ps ≤ 110 kPa

kde:

| T | = | absolútna teplota (K); |
| --- | --- | --- |
| ps | = | suchý atmosférický tlak v kilopaskaloch (kPa), t. j. celkový barometrický tlak mínus tlak vodnej pary. |

T

=

absolútna teplota (K);

ps

=

suchý atmosférický tlak v kilopaskaloch (kPa), t. j. celkový barometrický tlak mínus tlak vodnej pary.

3.3   Určovanie korekčného faktora αd
   (10)

Rovnica Ap 2.3-2:

Korekčný faktor výkonu (αd) vznetových motorov s konštantným prietokom paliva sa získa pomocou tohto vzorca:

Formula

kde:

| fa | = | atmosférický faktor |
| --- | --- | --- |
| fm | = | charakteristický parameter každého typu motora a nastavenia. |

fa

=

atmosférický faktor

fm

=

charakteristický parameter každého typu motora a nastavenia.

3.3.1   Atmosférický faktor fa

Tento faktor udáva vplyvy podmienok prostredia (tlak, teplota a vlhkosť) na vzduch nasávaný motorom. Vzorec na výpočet atmosférického faktora sa líši podľa typu motora.

3.3.1.1   Motory s prirodzeným nasávaním a mechanicky preplňované motory:

Rovnica Ap 2.3-3:

Formula

kde:

| T | = | absolútna teplota nasávaného vzduchu (K) |
| --- | --- | --- |
| ps | = | suchý atmosférický tlak v kilopaskaloch (kPa), t. j. celkový barometrický tlak mínus tlak vodnej pary. |

T

=

absolútna teplota nasávaného vzduchu (K)

ps

=

suchý atmosférický tlak v kilopaskaloch (kPa), t. j. celkový barometrický tlak mínus tlak vodnej pary.

3.3.1.2   Turbopreplňované motory s chladením alebo bez chladenia nasávaného vzduchu

Rovnica Ap 2.3-4:

Formula

3.3.2   Faktor motora fm

fm je funkcia qc (korigovaný prietok paliva) takto:

Rovnica Ap 2.3-5:

Formula

kde:

Rovnica Ap 2.3-6:

Formula

kde:

| q | = | prietok paliva v miligramoch na cyklus a na liter celkového zdvihového objemu (mg/[ (liter. cyklus]) |
| --- | --- | --- |
| r | = | pomer tlakov medzi výstupom a vstupom kompresora (r = 1 pre motory s prirodzeným nasávaním |

q

=

prietok paliva v miligramoch na cyklus a na liter celkového zdvihového objemu (mg/[ (liter. cyklus])

r

=

pomer tlakov medzi výstupom a vstupom kompresora (r = 1 pre motory s prirodzeným nasávaním

3.3.2.1.   Tento vzorec je platný v rozsahu hodnôt qc medzi 40 mg/(liter · cyklus) a 65 mg/(liter · cyklus).

Pre hodnoty qc nižšie než 40 mg/(liter · cyklus) sa použije konštantná hodnota fm rovná 0,3 (fm = 0,3).

Pre hodnoty qc vyššie než 65 mg/(liter. cyklus) sa použije konštantná hodnota fm rovná 1,2 (fm =1.2) (pozri obrázok).

Obrázok Ap 2.3-1

Charakteristický parameter fm pre každý typ motora a nastavenia ako funkcie korigovaného prietoku paliva

Image

3.3.3   Podmienky, ktoré majú byť splnené v laboratóriu

Aby bola skúška platná, korekčný faktor αd musí byť taký, aby:

0,9 αd ≤ 1,1

Ak sa tieto limity prekročia, uvedie sa získaná korigovaná hodnota a skúšobné podmienky (teplota a tlak) sa presne uvedú v skúšobnej správe.

4   Tolerancie merania maximálneho krútiaceho momentu a maximálneho čistého výkonu

Uplatňujú sa tolerancie stanovené v bode 4 doplnku 2.2.

---

(1)  Kompletný systém nasávania vzduchu, predpokladaný na dané použitie, sa namontuje:

| — | v prípade, že existuje riziko značného účinku na výkon motora, |
| --- | --- |

—

v prípade, že existuje riziko značného účinku na výkon motora,

| — | v prípade dvojtaktných motorov, |
| --- | --- |

—

v prípade dvojtaktných motorov,

| — | keď o to požiada výrobca. V ostatných prípadoch sa môže použiť rovnocenný systém a malo by sa skontrolovať, či sa sací tlak nelíši o viac než 100 Pa od limitu stanoveného výrobcom pre čistý vzduchový filter. |
| --- | --- |

—

keď o to požiada výrobca. V ostatných prípadoch sa môže použiť rovnocenný systém a malo by sa skontrolovať, či sa sací tlak nelíši o viac než 100 Pa od limitu stanoveného výrobcom pre čistý vzduchový filter.

(2)  Kompletný systém nasávania vzduchu, predpokladaný na dané použitie, sa namontuje:

| — | v prípade, že existuje riziko značného účinku na výkon motora, |
| --- | --- |

—

v prípade, že existuje riziko značného účinku na výkon motora,

| — | v prípade dvojtaktných motorov, |
| --- | --- |

—

v prípade dvojtaktných motorov,

| — | keď o to požiada výrobca. V ostatných prípadoch sa môže použiť rovnocenný systém a malo by sa skontrolovať, či sa sací tlak nelíši o viac než 100 Pa od limitu stanoveného výrobcom pre čistý vzduchový filter. |
| --- | --- |

—

keď o to požiada výrobca. V ostatných prípadoch sa môže použiť rovnocenný systém a malo by sa skontrolovať, či sa sací tlak nelíši o viac než 100 Pa od limitu stanoveného výrobcom pre čistý vzduchový filter.

(3)  Kompletný výfukový systém, predpokladaný na dané použitie, sa namontuje:

| — | v prípade, že existuje riziko značného účinku na výkon motora, |
| --- | --- |

—

v prípade, že existuje riziko značného účinku na výkon motora,

| — | v prípade dvojtaktných motorov, |
| --- | --- |

—

v prípade dvojtaktných motorov,

| — | keď o to požiada výrobca. V ostatných prípadoch sa môže nainštalovať rovnocenný systém za predpokladu, že tlak meraný na výstupe výfukového systému motora sa nelíši o viac než 1 000 Pa od tlaku stanoveného výrobcom. Výstup z výfukového systému motora je definovaný ako bod vzdialený 150 mm v smere toku od ukončenia časti výfukového systému namontovaného na motore. |
| --- | --- |

—

keď o to požiada výrobca. V ostatných prípadoch sa môže nainštalovať rovnocenný systém za predpokladu, že tlak meraný na výstupe výfukového systému motora sa nelíši o viac než 1 000 Pa od tlaku stanoveného výrobcom. Výstup z výfukového systému motora je definovaný ako bod vzdialený 150 mm v smere toku od ukončenia časti výfukového systému namontovaného na motore.

(4)  Ak je výfuková brzda zabudovaná v motore, škrtiaci ventil sa nastaví do úplne otvorenej polohy.

(5)  Tlak dodávky paliva sa v prípade potreby môže nastaviť tak, aby reprodukoval tlaky pri konkrétnom použití motora (najmä vtedy, keď sa použije systém „vratného vedenia paliva“).

(6)  Sací vzduchový ventil je ovládacím ventilom pneumatického regulátora vstrekovacieho čerpadla. Regulátor alebo zariadenie na vstrekovanie paliva môže obsahovať zariadenia, ktoré môžu ovplyvniť množstvo vstrekovaného paliva.

(7)  Chladič, ventilátor, dýza ventilátora, vodné čerpadlo a termostat musia na skúšobnom zariadení zaujímať pokiaľ možno rovnaké vzájomné polohy ako na vozidle. Ak je ktorékoľvek z týchto zariadení na skúšobnom zariadení v inej vzájomnej polohe než na vozidle, toto umiestnenie sa opíše a zaznamená v skúšobnom protokole. Obeh chladiacej kvapaliny zabezpečuje len vodné čerpadlo motora. Chladenie kvapaliny môže byť zabezpečené buď chladičom motora alebo vonkajším obvodom tak, aby strata tlaku v tomto obvode a tlak na vstupe čerpadla zostali v podstate rovnaké ako tlaky v systéme chladenia motora. Žalúzie radiátora, ak je nimi chladič vybavený, musia byť v otvorenej polohe. Ak nemôže byť systém ventilátora, chladiča a krytu pripojený k motoru obvyklým spôsobom, výkon absorbovaný ventilátorom, keď je namontovaný samostatne v správnej polohe vzhľadom na chladič a kryt (ak sa používa), sa určuje pri otáčkach zodpovedajúcich otáčkam motora použitým na meranie výkonu motora buď výpočtom zo štandardných parametrov, alebo praktickými skúškami. Tento výkon, korigovaný na štandardné atmosférické podmienky definované v bode 4.2, sa odpočíta od korigovaného výkonu motora.

(8)  V prípade odpojiteľného alebo regulovateľného ventilátora či dúchadla sa skúška vykonáva s odpojeným odpojiteľným ventilátorom (alebo dúchadlom), alebo s regulovateľným ventilátorom či dúchadlom prevádzkovaným s maximálnym sklzom.

(9)  Minimálny výkon generátora: výkon generátora nesmie byť vyšší než je potrebné na prevádzku príslušenstva, ktoré je nevyhnutné pre fungovanie motora. Ak je potrebné pripojenie batérie, použije sa plne nabitá batéria v dobrom stave.

(10)  Minimálny výkon generátora: výkon generátora nesmie byť vyšší než je potrebné na prevádzku príslušenstva, ktoré je nevyhnutné pre fungovanie motora. Ak je potrebné pripojenie batérie, použije sa plne nabitá batéria v dobrom stave.

Doplnok 2.4

Určovanie maximálneho krútiaceho momentu a maximálneho čistého výkonu vozidiel kategórie L vybavených hybridným pohonom

1   Požiadavky

1.1   Hybridný pohon zahŕňajúci zážihový spaľovací motor

Maximálny celkový krútiaci moment a maximálny celkový výkon zostavy hybridného pohonu spaľovacieho motora a elektrického motora sa meria podľa požiadaviek doplnku 2.2.

1.2   Hybridný pohon zahŕňajúci vznetový spaľovací motor

Maximálny celkový krútiaci moment a maximálny celkový výkon zostavy hybridného pohonu spaľovacieho motora a elektrického motora sa meria podľa požiadaviek doplnku 2.3.

1.3   Hybridný pohon zahŕňajúci elektrický motor

Uplatňuje sa odsek 1.1 alebo 1.2 a okrem toho sa maximálny krútiaci moment a maximálny stály menovitý výkon elektrického motora merajú podľa požiadaviek doplnku 3.

1.4   Ak hybridná technológia použitá na vozidla povoľuje podmienky viacrežimového hybridného chodu, rovnaký postup sa zopakuje pre každý režim a najvyššie namerané hodnoty výkonu pohonnej jednotky sa zaznamenajú ako konečné výsledky skúšobného postupu pri meraní výkonu pohonnej jednotky.

2   Povinnosť výrobcu

Výrobca vozidla zabezpečí, aby bol výsledkom skúšobného nastavenia skúšobného vozidla s hybridným pohonom maximálny dosiahnuteľný krútiaci moment a nameraný výkon. Každá sériovo montovaná vlastnosť, ktorej výsledkom je vyšší výkon pohonnej jednotky z hľadiska maximálnej konštrukčnej rýchlosti vozidla, maximálneho celkového krútiaceho momentu alebo maximálneho celkového výkonu, sa pokladá za rušiace zariadenie.

Doplnok 3

Požiadavky týkajúce sa metód merania maximálneho krútiaceho momentu a maximálneho stáleho menovitého výkonu čisto elektrického typu pohonu

1.   Požiadavky

| 1.1. | Vozidlá kategórie L vybavené čisto elektrickým pohonom musia spĺňať všetky príslušné požiadavky, pokiaľ ide o merania maximálneho krútiaceho momentu, maximálneho čistého výkonu a maximálneho pätnásťminútového výkonu elektrických pohonných jednotiek stanovené v predpise EHK OSN č. 85. |
| --- | --- |

1.1.

Vozidlá kategórie L vybavené čisto elektrickým pohonom musia spĺňať všetky príslušné požiadavky, pokiaľ ide o merania maximálneho krútiaceho momentu, maximálneho čistého výkonu a maximálneho pätnásťminútového výkonu elektrických pohonných jednotiek stanovené v predpise EHK OSN č. 85.

| 1.2. | Odchylne, ak výrobca môže technickej službe preukázať k spokojnosti schvaľovacieho orgánu, že vozidlo fyzicky nie je schopné dosiahnuť tridsaťminútovú rýchlosť, môže sa namiesto nej použiť najvyššia pätnásťminútová rýchlosť. |
| --- | --- |

1.2.

Odchylne, ak výrobca môže technickej službe preukázať k spokojnosti schvaľovacieho orgánu, že vozidlo fyzicky nie je schopné dosiahnuť tridsaťminútovú rýchlosť, môže sa namiesto nej použiť najvyššia pätnásťminútová rýchlosť.

Doplnok 4

Požiadavky týkajúce sa metód merania maximálneho stáleho menovitého výkonu, vzdialenosti prejdenej po vypnutí motora a maximálneho pomocného faktora pedálového vozidla kategórie L1e uvedeného v článku 2 ods. 94 písm. b) nariadenia (EÚ) č. 168/2013

1   Rozsah pôsobnosti

| 1.1 | Vozidlo podkategórie L1e-A; |
| --- | --- |

1.1

Vozidlo podkategórie L1e-A;

| 1.2 | vozidlo podkategórie L1e-B vybavené pedálmi uvedené v článku 3 ods. 94 písm. b) nariadenia (EÚ) č. 168/2013. |
| --- | --- |

1.2

vozidlo podkategórie L1e-B vybavené pedálmi uvedené v článku 3 ods. 94 písm. b) nariadenia (EÚ) č. 168/2013.

2   Výnimka

Vozidlá L1e v rozsahu pôsobnosti tohto doplnku sú vyňaté z požiadaviek doplnku 1.

3   Skúšobné postupy a požiadavky

3.1   Skúšobný postup pre meranie zrýchlenia na maximálnu konštrukčnú rýchlosť pedálového vozidla za pomoci prídavného motora

Skúšobný postup a merania sa vykonávajú v súlade s doplnkom 1 alebo alternatívne s bodom 4.2.6.2 normy EN 15194:2009.

3.2   Skúšobný postup pre meranie maximálneho stáleho menovitého výkonu

Maximálny stály menovitý výkon sa meria v súlade so skúšobnými postupmi uvedenými v doplnku 3.

3.3   Skúšobný postup pre meranie maximálneho vrcholného výkonu

3.3.1   Prijateľný rozsah maximálneho vrcholného výkonu v porovnaní s maximálnym stálym menovitým výkonom

Maximálny vrcholný výkon je ≤ 1,6-násobok maximálneho stáleho menovitého výkonu meraného ako mechanický výstupný výkon na hriadeli bloku motora.

3.3.2   Tolerancie

Hodnoty maximálneho stáleho menovitého a vrcholného výkonu sa môžu od výsledkov meraní uvedených v doplnku 3 odlišovať o +/– 5 %.

3.3.3   Korekčné faktory výkonu

3.3.3.1   Definícia faktorov α1 a α2

| 3.3.3.1.1 | α1 a α2 sú faktory, ktorými sa vynásobí nameraný krútiaci moment a výkon s cieľom určiť krútiaci moment a výkon motora so zohľadnením účinnosti prevodovky (faktor α2) použitej počas skúšky a zistiť krútiaci moment a výkon v referenčných atmosférických podmienkach špecifikovaných v bode 3.2.1 (faktor α1). Vzorec korekcie výkonu je takýto:

  Rovnica Ap 4-1:




  kde:







  P0 | = | korigovaný výkon (výkon v referenčných podmienkach na konci kľukového hriadeľa); |
| --- | --- | --- | --- |
| α1 | = | korekčný faktor referenčných atmosférických podmienok a neistôt meraní je 1,10; |
| α2 | = | korekčný faktor účinnosti prevodovky je 1,05, pokiaľ sa neurčia reálne hodnoty strát hnacej jednotky; |
| P | = | výkon nameraný na pneumatike (pozorovaný výkon). |

3.3.3.1.1

α1 a α2 sú faktory, ktorými sa vynásobí nameraný krútiaci moment a výkon s cieľom určiť krútiaci moment a výkon motora so zohľadnením účinnosti prevodovky (faktor α2) použitej počas skúšky a zistiť krútiaci moment a výkon v referenčných atmosférických podmienkach špecifikovaných v bode 3.2.1 (faktor α1). Vzorec korekcie výkonu je takýto:

Rovnica Ap 4-1:

Formula

kde:

P0

=

korigovaný výkon (výkon v referenčných podmienkach na konci kľukového hriadeľa);

α1

=

korekčný faktor referenčných atmosférických podmienok a neistôt meraní je 1,10;

α2

=

korekčný faktor účinnosti prevodovky je 1,05, pokiaľ sa neurčia reálne hodnoty strát hnacej jednotky;

P

=

výkon nameraný na pneumatike (pozorovaný výkon).

3.3.4   Atmosférické podmienky skúšky

3.3.4.1   Počas skúšky musia byť atmosférické podmienky v rámci týchto hodnôt:

278,2 K < T < 318,2 K

kde:

T= skúšobná teplota (K)

3.3.5   Príprava skúšok

3.3.5.1   Skúšobné vozidlo sa namontuje na skúšobné zariadenie.

3.3.5.2   Skúšobné vozidlo poháňa jeho príslušná batéria. Ak sa pre vozidlo uvádza na trh viac typov batérií, použije sa batéria s maximálnou kapacitou.

3.3.5.3   Pohonná(-é) batéria(-e) musí(-ia) byť úplne nabitá(-é).

3.3.5.4   Jeden motor skúšobného zariadenia sa pripojí ku kľuke alebo kľukovej náprave skúšobného vozidla (spúšťacieho motora skúšobného zariadenia). Tento motor je variabilný, pokiaľ ide o otáčky a krútiaci moment na simulovanie jazdných akcií vodiča. Spúšťací motor skúšobného zariadenia musí na pokrytie typického výkonnostného rozsahu vodičov dosiahnuť otáčky 90 min–1 a maximálny krútiaci moment 50 Nm.

3.3.5.5   Brzda alebo motor sa pripoja k bubnu pod zadným kolesom skúšobného vozidla, aby simulovali straty a zotrvačnosť vozidla.

3.3.5.6   V prípade vozidiel s motorom poháňajúcim predné koleso sa na bubon pod predným kolesom pripojí ďalšia brzda alebo ďalší motor, ktoré simulujú straty a zotrvačnosť vozidla.

3.3.5.7   Ak je úroveň pomocného pohonu vozidla variabilná, nastaví sa na maximum.

3.3.5.8   Periférne zariadenia poháňané napájaním vozidla sa odmontujú alebo vypnú. Ak sú tieto zariadenia potrebné pre pomocný motorový pohon, môžu zostať zapnuté, ak to výrobca dostatočne odôvodní technickej službe a k spokojnosti schvaľovacieho orgánu.

3.3.5.9   Pred začiatkom merania sa tempo spúšťača skúšobného zariadenia zvýši z pomalého na rýchle, až kým nedosiahne maximálny mechanický výstupný výkon. Pri tomto predkondicionovaní sa používa stredný prevodový stupeň vozidla pri priemernom krútiacom momente spúšťača skúšobného zariadenia 25 Nm.

3.3.5.10   Následne sa krútiaci moment spúšťača skúšobného zariadenia zmení tak, aby sa dosiahol maximálny mechanický výstup motora. Po nastavení krútiaceho momentu spúšťača skúšobného zariadenia sa záber vozidla nastaví na maximálny výstupný výkon. Podmienky spúšťača skúšobného zariadenia s maximálnym výstupným výkonom vozidla sa zaznamenajú a použijú na meranie maximálneho výkonu. Počas meraní sa musia sledovať. V tomto bode operácie sa brzdy/motory skúšobného zariadenia pre predné a zadné koleso nastavia tak, aby otáčky zostali konštantné.

3.4   Skúšobný postup na meranie a výpočet maximálneho výkonu motora

3.4.1   Maximálny výkon sa meria päť minút (maximálny päťminútový výkon). Ak výkon nie je konštantný, za maximálny päťminútový výkon sa považuje priemerný výkon počas päťminútového merania.

3.4.2   Maximálny výkon motora vozidla sa vypočíta zo súčtu mechanických výkonov brzdy a motora mínus mechanický vstupný výkon spúšťača skúšobného zariadenia.

3.4.3   Zaznamenávané údaje

Zaznamenané údaje sa uvedú v skúšobnom protokole podľa vzoru uvedenéhoj v článku 32 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 168/2013

3.5   Skúšobný postup na meranie vzdialenosti prejdenej po vypnutí motora

Po zastavení šliapania sa pomocný motor vypne v jazdnej vzdialenosti ≤ 3 m. Rýchlosť skúšobného vozidla musí byť 90 % maximálnej asistovanej rýchlosti. Merania sa vykonávajú v súlade s normou EN 15194:2009.

3.6   Skúšobný postup na meranie maximálneho asistenčného faktora

3.6.1   Teplota okolia musí byť v rozmedzí od 278,2 K do 318,2 K.

3.6.2   Skúšobné vozidlo poháňa jeho príslušná pohonná batéria. Pri tomto skúšobnom postupe sa používa pohonná batéria s maximálnou kapacitou.

3.6.3   Batéria je plne nabitá s použitím nabíjačky špecifikovanej výrobcom.

3.6.4   Jeden motor skúšobného zariadenia sa pripojí ku kľuke alebo kľukovej náprave skúšobného vozidla. Tento spúšťač skúšobného zariadenia simuluje jazdnú akciu vodiča a musí byť schopný spúšťať premenlivé otáčky a krútiace momenty. Musí dosiahnuť frekvenciu otáčok 90 ot/min a maximálny stály krútiaci moment 50 Nm.

3.6.5   Na bubon pod zadné koleso skúšobného vozidla sa pripojí brzda alebo motor, ktorý simuluje straty a zotrvačnosť.

3.6.6   V prípade vozidiel s motorom poháňajúcim predné koleso sa na bubon pod predným kolesom pripojí ďalšia brzda alebo ďalší motor, ktoré simulujú straty a zotrvačnosť vozidla.

3.6.7   Ak je úroveň pomocného pohonu vozidla variabilná, musí sa nastaviť na maximum.

3.6.8   Skúšajú sa tieto body operácie:

Tabuľka Ap 4-1

Body operácie pri skúške maximálneho asistenčného faktora

| Bod operácie | Simulovaný príkon vodiča (+/– 10 %) vo (W) | Cieľová rýchlosť vozidla (1) (+/– 10 %) v (km/h) | Žiaduce tempo pedálovania (2) v (ot/min) |
| --- | --- | --- | --- |
| A | 80 | 20 | 60 |
| B | 120 | 35 | 70 |
| C | 160 | 40 | 80 |

Bod operácie

Simulovaný príkon vodiča (+/– 10 %) vo (W)

Cieľová rýchlosť vozidla (1) (+/– 10 %) v (km/h)

Žiaduce tempo pedálovania (2) v (ot/min)

A

80

20

60

B

120

35

70

C

160

40

80

3.6.9   Maximálny asistenčný faktor sa vypočíta podľa tohto vzorca:

Rovnica Ap 4-1:

Formula

kde:

mechanický výkon motora vozidla sa vypočíta zo súčtu mechanických výkonov brzdy a motora mínus mechanický príkon spúšťača skúšobného zariadenia (vo W).

---

(1)  Ak nie je možné dosiahnuť cieľovú rýchlosť vozidla, meranie sa vykonáva pri maximálnej dosiahnutej rýchlosti vozidla.

(2)  Pre bod operácie sa zvolí prevodový stupeň najbližší k požadovaným otáčkam za minútu.

PRÍLOHA XI

Rad pohonov vozidla so zreteľom na skúšku preukázania environmentálnych vlastností

1   Úvod

1.1   Vozidlo kategórie L sa môže naďalej považovať za vozidlo patriace do rovnakého radu pohonov za predpokladu, že variant, verzia, pohon, systém regulácie znečistenia a parametre OBD vozidla sú totožné alebo zostávajú v rámci predpísaných a stanovených tolerancií. K spokojnosti schvaľovacieho orgánu výrobca vyberie jeden alebo viacero základných vozidiel z tejto skupiny vozidiel, ktoré sa použijú na preukázanie environmentálnych vlastností skúšky typu I až VIII. Základné vozidlá určené na splnenie skúšky typu IX o hladine hluku musia spĺňať požiadavky stanovené v predpisoch EHK OSN, ktoré sú uvedené v bode 2 prílohy IX.

1.2   Vozidlo kategórie L je možné aj naďalej považovať za súčasť rovnakého radu pohonu vozidla za predpokladu, že variant vozidla, verzia, pohon, systém regulácie znečisťovania parametre OBD uvedené v tabuľke 11-1 sú totožné alebo zostávajú v rámci predpísaných a stanovených tolerancií.

1.3   Vlastnosti radu vozidiel a pohonu so zreteľom na environmentálne skúšky.

Pri environmentálnych skúškach typu I až XIII sa vyberie reprezentatívne základné vozidlo v rámci hraníc stanovených klasifikačnými kritériami uvedených v bode 3.

2   Vymedzenie pojmov

| 2.1 | „Variabilné nastavenie alebo zdvih vačky“ znamená umožnenie zdvihu, trvanie otvorenia a zatvorenia a/alebo riadenie sacích a/alebo výfukových ventilov, ktoré sa mení, keď je motor v prevádzke; |
| --- | --- |

2.1

„Variabilné nastavenie alebo zdvih vačky“ znamená umožnenie zdvihu, trvanie otvorenia a zatvorenia a/alebo riadenie sacích a/alebo výfukových ventilov, ktoré sa mení, keď je motor v prevádzke;

| 2.2 | „komunikačný protokol“ je systém digitálnych formátov správ a pravidiel pre správy vymieňané v rámci počítačových systémov alebo medzi počítačovými systémami alebo jednotkami; |
| --- | --- |

2.2

„komunikačný protokol“ je systém digitálnych formátov správ a pravidiel pre správy vymieňané v rámci počítačových systémov alebo medzi počítačovými systémami alebo jednotkami;

| 2.3 | „spoločná rampa“ je systém prívodu paliva do motora, v ktorom sa permanentne udržiava vysoký tlak; |
| --- | --- |

2.3

„spoločná rampa“ je systém prívodu paliva do motora, v ktorom sa permanentne udržiava vysoký tlak;

| 2.4 | „medzichladič“ je výmenník tepla, ktorý zo stlačeného vzduchu pred vstupom do motora odstraňuje plniacim dúchadlom odpadové teplo, čím zlepšuje objemovú účinnosť zvýšením hustoty nasávaného vzduchu do motora; |
| --- | --- |

2.4

„medzichladič“ je výmenník tepla, ktorý zo stlačeného vzduchu pred vstupom do motora odstraňuje plniacim dúchadlom odpadové teplo, čím zlepšuje objemovú účinnosť zvýšením hustoty nasávaného vzduchu do motora;

| 2.5 | „elektronická regulácia škrtiacej klapky“ (ETC) je regulačný systém pozostávajúci zo snímania vstupného príkazu vodiča vydaného cez akceleračný pedál alebo páku, spracovania údajov regulátora(-ov) s výslednou aktiváciou škrtiacej klapky a spätnou väzbou polohy škrtiacej klapky pre regulátor s cieľom regulovať plnenie vzduchu do spaľovacieho motora; |
| --- | --- |

2.5

„elektronická regulácia škrtiacej klapky“ (ETC) je regulačný systém pozostávajúci zo snímania vstupného príkazu vodiča vydaného cez akceleračný pedál alebo páku, spracovania údajov regulátora(-ov) s výslednou aktiváciou škrtiacej klapky a spätnou väzbou polohy škrtiacej klapky pre regulátor s cieľom regulovať plnenie vzduchu do spaľovacieho motora;

| 2.6 | „regulátor plniaceho tlaku“ je zariadenie, ktoré reguluje úroveň plniaceho tlaku produkovaného v sacom systéme motora s turbodúchadlom alebo plniacim dúchadlom. |
| --- | --- |

2.6

„regulátor plniaceho tlaku“ je zariadenie, ktoré reguluje úroveň plniaceho tlaku produkovaného v sacom systéme motora s turbodúchadlom alebo plniacim dúchadlom.

| 2.7 | „systém SRC“ je systém schopný premieňať plynné znečisťujúce látky na neškodné alebo inertné plyny vstrekovaním spotrebného činidla, ktoré je reaktívnou látkou znižujúcou emisie výfukových plynov a ktoré katalyzátor absorbuje |
| --- | --- |

2.7

„systém SRC“ je systém schopný premieňať plynné znečisťujúce látky na neškodné alebo inertné plyny vstrekovaním spotrebného činidla, ktoré je reaktívnou látkou znižujúcou emisie výfukových plynov a ktoré katalyzátor absorbuje

| 2.8 | „pohlcovač NOx“ je úložisko NOx vmontované do výfukového systému vozidla, ktoré sa čistí uvoľnením reaktantu v prúde výfukového plynu |
| --- | --- |

2.8

„pohlcovač NOx“ je úložisko NOx vmontované do výfukového systému vozidla, ktoré sa čistí uvoľnením reaktantu v prúde výfukového plynu

| 2.9 | „zariadenie na studený štart“ je zariadenie, ktoré dočasne obohacuje zmes vzduchu a paliva v motore, čím pomáha motoru štartovať |
| --- | --- |

2.9

„zariadenie na studený štart“ je zariadenie, ktoré dočasne obohacuje zmes vzduchu a paliva v motore, čím pomáha motoru štartovať

| 2.10 | „pomocné spúšťacie zariadenie“ je zariadenie, ktoré pomáha motoru štartovať bez obohatenia zmesi vzduchu a paliva, napr. žeraviace sviečky, presuvník vstreku a úpravy prívodu iskry;
  „systém recirkulácie výfukových plynov (EGR)“ je časť prúdu výfukového plynu, ktorá je vedená späť alebo zostáva v spaľovacej komore motora s cieľom znížiť teplotu spaľovania; |
| --- | --- |

2.10

„pomocné spúšťacie zariadenie“ je zariadenie, ktoré pomáha motoru štartovať bez obohatenia zmesi vzduchu a paliva, napr. žeraviace sviečky, presuvník vstreku a úpravy prívodu iskry;

„systém recirkulácie výfukových plynov (EGR)“ je časť prúdu výfukového plynu, ktorá je vedená späť alebo zostáva v spaľovacej komore motora s cieľom znížiť teplotu spaľovania;

3   Klasifikačné kritériá

3.1   Skúšky typu I, II, V, VII a VIII („X“ v tabuľke znamená „uplatňuje sa“)

Tabuľka 11-1

Klasifikačné kritériá pohonného radu so zreteľom na skúšky typu I, II, V, VII a VIII

| # | Opis klasifikačných kritérií | Skúška typu I | Skúška typu I | Skúška typu V | Skúška typu VII | Skúška typu VIII |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Fáza I | Fáza II |
| 1. | Vozidlo |
| 1.1. | kategória; | X | X | X | X | X | X |
| 1.2. | podkategória; | X | X | X | X | X | X |
| 1.3. | zotrvačnosť variantu(-ov) alebo verzie(-ií) vozidla v rámci dvoch kategórií zotrvačnosti nad alebo pod kategóriou menovitej zotrvačnosti; | X | | X | X | X | X |
| 1.4. | celkové prevodové pomery (+/– 8 %); | X | | X | X | X | X |
| 2. | Charakteristiky radu pohonov |
| 2.1. | počet motorov a/alebo elektromotorov; | X | X | X | X | X | X |
| 2.2. | hybridný(-é) prevádzkový(-é) režim(-y) (paralelný/postupný/iný); | X | X | X | X | X | X |
| 2.3. | počet valcov spaľovacieho motora; | X | X | X | X | X | X |
| 2.4. | zdvihový objem (+/– 2 %) (1) spaľovacieho motora; | X | X | X | X | X | X |
| 2.5. | počet a regulácia (variabilné nastavenie alebo zdvih vačky) ventilov spaľovacieho motora; | X | X | X | X | X | X |
| 2.6. | jednopalivové/dvojpalivové/na flexibilné palivo H2NG/viacpalivové; | X | X | X | X | X | X |
| 2.7. | palivový systém (karburátor/vyplachovací kanál/vstrekovanie paliva do sacieho kanála/priame vstrekovanie paliva/spoločná rampa/čerpadlo – vstrekovač/iný); | X | X | X | X | X | X |
| 2.8. | úložisko paliva (2); | | | | | X | X |
| 2.9. | typ chladiaceho systému spaľovacieho motora; | X | X | X | X | X | X |
| 2.10. | spaľovací takt (PI/CI/dvojtakt/štvortakt/iný); | X | X | X | X | X | X |
| 2.11. | systém nasávania vzduchu (prirodzené nasávanie/preplňovanie (turbodúchadlo/plniace dúchadlo)/medzichladič/regulátor plniaceho tlaku) a regulátor nasávania vzduchu (mechanická klapka/elektronický regulátor škrtiacej klapky/bez škrtiacej klapky); | X | X | X | X | X | X |
| 3. | Charakteristiky zariadenia na reguláciu znečistenia |
| 3.1. | výfuk pohonu (ne-) vybavený katalyzátorom (-mi); | X | X | X | X | | X |
| 3.1. | typ katalyzátora(-ov): | X | X | X | X | | X |
| 3.1.1. | počet a prvky katalyzátorov; | X | X | X | X | | X |
| 3.1.2. | veľkosť katalyzátorov (objem monolitického(-ých) katalyzátora (-ov) +/– 10 %); | X | X | X | X | | X |
| 3.1.3. | typ katalytickej činnosti (okysličujúci, trojcestný, ohrievaný, SCR atď.); | X | X | X | X | | X |
| 3.1.4. | obsah drahých kovov (totožný alebo vyšší); | X | X | X | X | | X |
| 3.1. | pomer drahých kovov (+/– 15 %); | X | X | X | X | | X |
| 3.1.5. | substrát (konštrukcia a materiál); | X | X | X | X | | X |
| 3.1.6. | hustota komôrok; | X | X | X | X | | X |
| 3.1.7. | typ skrine katalyzátora(-ov); | X | X | X | X | | X |
| 3.2. | výfuk pohonu (ne-) vybavený filtrom tuhých častíc (PF); | X | X | X | X | | X |
| 3.2.1. | typ(-y) filtra tuhých častíc; | X | X | X | X | | X |
| 3.2.2. | počet a prvky PF; | X | X | X | X | | X |
| 3.2.3. | veľkosť PF (objem prvku filtra +/– 10 %); | X | X | X | X | | X |
| 3.2.4. | princíp prevádzky PF (čiastočný filter/s prúdením cez stenu); | X | X | X | X | | X |
| 3.2.5. | činná plocha PF; | X | X | X | X | | X |
| 3.3. | pohon (ne-) vybavený systémom periodickej regenerácie; | X | X | X | X | | X |
| 3.3.1. | typ; so systémom periodickej regenerácie; | X | X | X | X | | X |
| 3.3.2. | princíp prevádzky systému periodickej regenerácie; | X | X | X | X | | X |
| 3.4. | pohon (ne-) vybavený systémom selektívnej katalytickej redukcie (SCR),; | X | X | X | X | | X |
| 3.4.1. | typ systému SCR; | X | X | X | X | | X |
| 3.4.2. | princíp prevádzky systému periodickej regenerácie; | X | X | X | X | | X |
| 3.5. | pohon (ne-) vybavený odlučovačom NOx alebo pohlcovačom NOx; | X | X | X | X | | X |
| 3.5.1. | typ odlučovača NOx alebo pohlcovača NOx | X | X | X | X | | X |
| 3.5.2. | princíp prevádzky odlučovača NOx alebo pohlcovača NOx; | X | X | X | X | | X |
| 3.6. | pohon (ne-) vybavený pomocným(-mi) zariadením(-iami) na studený štart a/alebo pomocným(-mi) spúšťacím(-ími) zariadením(-iami);; | X | X | X | X | | X |
| 3.6.1. | typ pomocného zariadenia na studený štart a pomocného spúšťacieho zariadenia; | X | X | X | X | | X |
| 3.6.2. | princíp prevádzky pomocného(-ých) zariadenia(-í) na studený štart a/alebo pomocného(-ých) spúšťacieho(-ých) zariadenia(-í); | X | X | X | X | X | X |
| 3.6.3. | čas aktivácie pomocného(-ých) zariadenia(-í) na studený štart a/alebo pomocného(-ých) spúšťacieho(-ých) zariadenia(-í) a/alebo pracovného cyklu (aktivuje sa len na krátky čas po studenom štarte/nepretržitej prevádzke); | X | X | X | X | X | X |
| 3.7. | pohon (ne-) vybavený snímačom O2 na kontrolu paliva; | X | X | X | X | X | X |
| 3.7.1. | typ(-y) snímača O2; | X | X | X | X | X | X |
| 3.7.2. | princíp prevádzky snímača O2 (binárny/širokopásmový); | X | X | X | X | X | X |
| 3.7.3. | interakcia snímača O2 s uzavretým palivovým systémom (stechiometria/chudobná a/alebo bohatá prevádzka); | X | X | X | X | X | X |
| 3.8. | pohon (ne-) vybavený systémom recirkulácie výfukových plynov (EGR); | X | X | X | X | | X |
| 3.8.1. | typ(-y) systému EGR; | X | X | X | X | | X |
| 3.8.2. | princíp prevádzky systému EGR (vonkajší/vnútorný); | X | X | X | X | | X |
| 3.8.3. | maximálny prietok EGR (+/– %); | X | X | X | X | | X |

#

Opis klasifikačných kritérií

Skúška typu I

Skúška typu I

Skúška typu V

Skúška typu VII

Skúška typu VIII

Fáza I

Fáza II

1.

Vozidlo

1.1.

kategória;

X

X

X

X

X

X

1.2.

podkategória;

X

X

X

X

X

X

1.3.

zotrvačnosť variantu(-ov) alebo verzie(-ií) vozidla v rámci dvoch kategórií zotrvačnosti nad alebo pod kategóriou menovitej zotrvačnosti;

X

X

X

X

X

1.4.

celkové prevodové pomery (+/– 8 %);

X

X

X

X

X

2.

Charakteristiky radu pohonov

2.1.

počet motorov a/alebo elektromotorov;

X

X

X

X

X

X

2.2.

hybridný(-é) prevádzkový(-é) režim(-y) (paralelný/postupný/iný);

X

X

X

X

X

X

2.3.

počet valcov spaľovacieho motora;

X

X

X

X

X

X

2.4.

zdvihový objem (+/– 2 %) (1) spaľovacieho motora;

X

X

X

X

X

X

2.5.

počet a regulácia (variabilné nastavenie alebo zdvih vačky) ventilov spaľovacieho motora;

X

X

X

X

X

X

2.6.

jednopalivové/dvojpalivové/na flexibilné palivo H2NG/viacpalivové;

X

X

X

X

X

X

2.7.

palivový systém (karburátor/vyplachovací kanál/vstrekovanie paliva do sacieho kanála/priame vstrekovanie paliva/spoločná rampa/čerpadlo – vstrekovač/iný);

X

X

X

X

X

X

2.8.

úložisko paliva (2);

X

X

2.9.

typ chladiaceho systému spaľovacieho motora;

X

X

X

X

X

X

2.10.

spaľovací takt (PI/CI/dvojtakt/štvortakt/iný);

X

X

X

X

X

X

2.11.

systém nasávania vzduchu (prirodzené nasávanie/preplňovanie (turbodúchadlo/plniace dúchadlo)/medzichladič/regulátor plniaceho tlaku) a regulátor nasávania vzduchu (mechanická klapka/elektronický regulátor škrtiacej klapky/bez škrtiacej klapky);

X

X

X

X

X

X

3.

Charakteristiky zariadenia na reguláciu znečistenia

3.1.

výfuk pohonu (ne-) vybavený katalyzátorom (-mi);

X

X

X

X

X

3.1.

typ katalyzátora(-ov):

X

X

X

X

X

3.1.1.

počet a prvky katalyzátorov;

X

X

X

X

X

3.1.2.

veľkosť katalyzátorov (objem monolitického(-ých) katalyzátora (-ov) +/– 10 %);

X

X

X

X

X

3.1.3.

typ katalytickej činnosti (okysličujúci, trojcestný, ohrievaný, SCR atď.);

X

X

X

X

X

3.1.4.

obsah drahých kovov (totožný alebo vyšší);

X

X

X

X

X

3.1.

pomer drahých kovov (+/– 15 %);

X

X

X

X

X

3.1.5.

substrát (konštrukcia a materiál);

X

X

X

X

X

3.1.6.

hustota komôrok;

X

X

X

X

X

3.1.7.

typ skrine katalyzátora(-ov);

X

X

X

X

X

3.2.

výfuk pohonu (ne-) vybavený filtrom tuhých častíc (PF);

X

X

X

X

X

3.2.1.

typ(-y) filtra tuhých častíc;

X

X

X

X

X

3.2.2.

počet a prvky PF;

X

X

X

X

X

3.2.3.

veľkosť PF (objem prvku filtra +/– 10 %);

X

X

X

X

X

3.2.4.

princíp prevádzky PF (čiastočný filter/s prúdením cez stenu);

X

X

X

X

X

3.2.5.

činná plocha PF;

X

X

X

X

X

3.3.

pohon (ne-) vybavený systémom periodickej regenerácie;

X

X

X

X

X

3.3.1.

typ; so systémom periodickej regenerácie;

X

X

X

X

X

3.3.2.

princíp prevádzky systému periodickej regenerácie;

X

X

X

X

X

3.4.

pohon (ne-) vybavený systémom selektívnej katalytickej redukcie (SCR),;

X

X

X

X

X

3.4.1.

typ systému SCR;

X

X

X

X

X

3.4.2.

princíp prevádzky systému periodickej regenerácie;

X

X

X

X

X

3.5.

pohon (ne-) vybavený odlučovačom NOx alebo pohlcovačom NOx;

X

X

X

X

X

3.5.1.

typ odlučovača NOx alebo pohlcovača NOx

X

X

X

X

X

3.5.2.

princíp prevádzky odlučovača NOx alebo pohlcovača NOx;

X

X

X

X

X

3.6.

pohon (ne-) vybavený pomocným(-mi) zariadením(-iami) na studený štart a/alebo pomocným(-mi) spúšťacím(-ími) zariadením(-iami);;

X

X

X

X

X

3.6.1.

typ pomocného zariadenia na studený štart a pomocného spúšťacieho zariadenia;

X

X

X

X

X

3.6.2.

princíp prevádzky pomocného(-ých) zariadenia(-í) na studený štart a/alebo pomocného(-ých) spúšťacieho(-ých) zariadenia(-í);

X

X

X

X

X

X

3.6.3.

čas aktivácie pomocného(-ých) zariadenia(-í) na studený štart a/alebo pomocného(-ých) spúšťacieho(-ých) zariadenia(-í) a/alebo pracovného cyklu (aktivuje sa len na krátky čas po studenom štarte/nepretržitej prevádzke);

X

X

X

X

X

X

3.7.

pohon (ne-) vybavený snímačom O2 na kontrolu paliva;

X

X

X

X

X

X

3.7.1.

typ(-y) snímača O2;

X

X

X

X

X

X

3.7.2.

princíp prevádzky snímača O2 (binárny/širokopásmový);

X

X

X

X

X

X

3.7.3.

interakcia snímača O2 s uzavretým palivovým systémom (stechiometria/chudobná a/alebo bohatá prevádzka);

X

X

X

X

X

X

3.8.

pohon (ne-) vybavený systémom recirkulácie výfukových plynov (EGR);

X

X

X

X

X

3.8.1.

typ(-y) systému EGR;

X

X

X

X

X

3.8.2.

princíp prevádzky systému EGR (vonkajší/vnútorný);

X

X

X

X

X

3.8.3.

maximálny prietok EGR (+/– %);

X

X

X

X

X

3.2   Skúšky typu III a IV („X“ v tabuľke znamená „uplatňuje sa“)

Tabuľka 11-2

Klasifikačné kritériá pohonného radu so zreteľom na skúšky typu III a IV

| # | Opis klasifikačných kritérií | Skúška typu III | Skúška typu IV |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Vozidlo |
| 1.1. | Kategória | X | X |
| 1.2. | Podkategória; | | X |
| 2. | Systém |
| 2.1. | pohon (ne-) vybavený systémom odvetrávania kľukovej skrine; | X | |
| 2.1.1. | typ systému odvetrávania kľukovej skrine; | X | |
| 2.1.2. | prevádzkový princíp systému odvetrávania kľukovej skrine (vetracia rúrka / vákuum / pretlak); | X | |
| 2.2. | pohon (ne-) vybavený systémom regulácie emisií z odparovania; | | X |
| 2.2.1. | typ systému regulácie emisií z odparovania; | | X |
| 2.2.2. | prevádzkový princíp systému regulácie emisií z odparovania (regulovaný aktívne / pasívne / mechanicky alebo elektronicky); | | X |
| 2.2.3. | základný princíp dávkovania paliva/vzduchu je rovnaký (napr. karburátor / jednobodové vstrekovanie / viacbodové vstrekovanie / regulácia paliva v závislosti od otáčok a vzdušnej masy prostredníctvom senzora MAP/ prúdenie vzdušnej masy); | | X |
| 2.2.4. | materiál palivovej nádrže a hadíc na kvapalné palivo je rovnaký; | | X |
| 2.2.5. | objem úložiska paliva je v rámci rozsahu +/– 10 %; | | X |
| 2.2. | nastavenie poistného ventilu úložiska paliva je rovnaké; | | X |
| 2.2.6. | metóda zachytávania palivových pár je rovnaká, t. j. tvar a objem filtra, zachytávajúca látka, čistič vzduchu (ak je použitý na reguláciu emisií z odparovania) atď.; | | X |
| 2.2.7. | metóda vyplachovania nahromadených pár je rovnaká (napr. prietok vzduchu, bod spustenia alebo objem výplachu počas prekondiciovacieho cyklu); | | X |
| 2.2.8. | metóda tesnenia a odvzdušnenia systému dávkovania paliva je rovnaká; | | X |

#

Opis klasifikačných kritérií

Skúška typu III

Skúška typu IV

1.

Vozidlo

1.1.

Kategória

X

X

1.2.

Podkategória;

X

2.

Systém

2.1.

pohon (ne-) vybavený systémom odvetrávania kľukovej skrine;

X

2.1.1.

typ systému odvetrávania kľukovej skrine;

X

2.1.2.

prevádzkový princíp systému odvetrávania kľukovej skrine (vetracia rúrka / vákuum / pretlak);

X

2.2.

pohon (ne-) vybavený systémom regulácie emisií z odparovania;

X

2.2.1.

typ systému regulácie emisií z odparovania;

X

2.2.2.

prevádzkový princíp systému regulácie emisií z odparovania (regulovaný aktívne / pasívne / mechanicky alebo elektronicky);

X

2.2.3.

základný princíp dávkovania paliva/vzduchu je rovnaký (napr. karburátor / jednobodové vstrekovanie / viacbodové vstrekovanie / regulácia paliva v závislosti od otáčok a vzdušnej masy prostredníctvom senzora MAP/ prúdenie vzdušnej masy);

X

2.2.4.

materiál palivovej nádrže a hadíc na kvapalné palivo je rovnaký;

X

2.2.5.

objem úložiska paliva je v rámci rozsahu +/– 10 %;

X

2.2.

nastavenie poistného ventilu úložiska paliva je rovnaké;

X

2.2.6.

metóda zachytávania palivových pár je rovnaká, t. j. tvar a objem filtra, zachytávajúca látka, čistič vzduchu (ak je použitý na reguláciu emisií z odparovania) atď.;

X

2.2.7.

metóda vyplachovania nahromadených pár je rovnaká (napr. prietok vzduchu, bod spustenia alebo objem výplachu počas prekondiciovacieho cyklu);

X

2.2.8.

metóda tesnenia a odvzdušnenia systému dávkovania paliva je rovnaká;

X

5   Rozšírenie typového schvaľovania so zreteľom na skúšku typu IV

5.1   Typové schválenie sa rozširuje na vozidlá vybavené systémom regulácie emisií z odparovania, ktorý spĺňa uvedené klasifikačné kritériá radu regulátorov emisií z odparovania. Ako základné vozidlo sa odskúša najhoršie vozidlo, pokiaľ ide o prierez a približnú dĺžku hadice.

5.2   Výrobca môže s cieľom rozšíriť schválenie o emisie z odparovania požiadať o použitie jedného z týchto prístupov na základe stratégie „osvedčenie na základe konštrukcie“: metóda tesnenia a odvzdušnenia systému dávkovania paliva musí byť totožná;

5.3   Prístup krížového prenosu

| 5.3.1 | Ak výrobca vozidla nechal osvedčiť palivovú nádrž generického tvaru („základná palivová nádrž“), tieto údaje o skúške môže použiť na osvedčenie akejkoľvek palivovej nádrže „na základe konštrukcie“ za predpokladu, že je skonštruovaná s rovnakými charakteristikami, pokiaľ ide o materiál (vrátane prísad), spôsob výroby a priemernú hrúbku stien. |
| --- | --- |

5.3.1

Ak výrobca vozidla nechal osvedčiť palivovú nádrž generického tvaru („základná palivová nádrž“), tieto údaje o skúške môže použiť na osvedčenie akejkoľvek palivovej nádrže „na základe konštrukcie“ za predpokladu, že je skonštruovaná s rovnakými charakteristikami, pokiaľ ide o materiál (vrátane prísad), spôsob výroby a priemernú hrúbku stien.

| 5.3.2 | Ak výrobca palivovej nádrže nechal osvedčiť materiál (vrátane prísad) „základnej“ palivovej nádrže na základe úplnej skúšky priepustnosti alebo priedušnosti, výrobca vozidla môže tieto údaje použiť na osvedčenie svojej palivovej nádrže na základe konštrukcie za predpokladu, že je skonštruovaná s rovnakými charakteristikami, pokiaľ ide o materiál (vrátane prísad), spôsob výroby a priemernú hrúbku stien. |
| --- | --- |

5.3.2

Ak výrobca palivovej nádrže nechal osvedčiť materiál (vrátane prísad) „základnej“ palivovej nádrže na základe úplnej skúšky priepustnosti alebo priedušnosti, výrobca vozidla môže tieto údaje použiť na osvedčenie svojej palivovej nádrže na základe konštrukcie za predpokladu, že je skonštruovaná s rovnakými charakteristikami, pokiaľ ide o materiál (vrátane prísad), spôsob výroby a priemernú hrúbku stien.

5.3.3   Prístup najhoršej konfigurácie

Ak výrobca vozidla úspešne vykonal skúšku priepustnosti alebo priedušnosti na najhoršej konfigurácii palivovej nádrže, tieto údaje môže použiť na osvedčenie ostatných palivových nádrží na základe konštrukcie, ktoré sú si inak podobné z hľadiska materiálu (vrátane prísad), izolačnej podložky palivovej nádrže a uzáveru/hrdla palivovej nádrže. Najhoršia konfigurácia je konštrukcia palivovej nádrže s najtenšími stenami alebo najmenším vnútorným povrchom.

---

(1)  Prijateľné maximum 30 % pri skúške typu VIII

(2)  Len pre vozidlá vybavené nádržou na plynné palivo

PRÍLOHA XII

Zmena časti A prílohy V k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013

| 1 | Príloha V k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013 sa nahrádza takto:
  „A)   Environmentálne skúšky a požiadavky
  Vozidlá kategórie L možno typovo schváliť len, ak spĺňajú tieto environmentálne požiadavky:









  Typ skúšky | Opis | Požiadavky: limitné hodnoty | Kritériá doplnkovej klasifikácie ku klasifikácii uvedenej v článku 2 a prílohe I | Požiadavky: skúšobné postupy (stanovené v tomto nariadení) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| I | výfukové emisie po studenom štarte | príloha VI, časť A | Bod 4.3 prílohy II k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) č. 134/2014. | Príloha II k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) č. 134/2014. |
| II | — | PI alebo hybrid(5) vybavený PI: emisie pri voľnobežnej a zvýšenej voľnobežnej rýchlosti |

1

Príloha V k nariadeniu (EÚ) č. 168/2013 sa nahrádza takto:

„A)   Environmentálne skúšky a požiadavky

Vozidlá kategórie L možno typovo schváliť len, ak spĺňajú tieto environmentálne požiadavky:

Typ skúšky

Opis

Požiadavky: limitné hodnoty

Kritériá doplnkovej klasifikácie ku klasifikácii uvedenej v článku 2 a prílohe I

Požiadavky: skúšobné postupy (stanovené v tomto nariadení)

I

výfukové emisie po studenom štarte

príloha VI, časť A

Bod 4.3 prílohy II k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) č. 134/2014.

Príloha II k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) č. 134/2014.

II

—

PI alebo hybrid(5) vybavený PI: emisie pri voľnobežnej a zvýšenej voľnobežnej rýchlosti

| — | CI alebo hybrid s motorom CI: skúška voľnej akcelerácie |
| --- | --- |

—

CI alebo hybrid s motorom CI: skúška voľnej akcelerácie

smernica 2009/40/ES(6)

Bod 4.3 prílohy II k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) č. 134/2014.

Príloha III k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) č. 134/2014.

III

emisie plynov z kľukovej skrine

Bod 3.2 prílohy XI k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) č. 134/2014.

PRÍLOHA IV k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) č. 134/2014.

IV

emisie z odparovania

príloha VI, časť C

Bod 3.2 prílohy XI k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) č. 134/2014.

Príloha V k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) č. 134/2014.

V

životnosť zariadení na reguláciu znečistenia

prílohy VI a VII

SRC-LeCV: bod 2 doplnku 1 prílohy VI k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) č. 134/2014.

USA EPA AMA: bod 2.1 doplnku 2 prílohy VI k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) č. 134/2014.

Príloha VI k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) č. 134/2014.

VI

skúška typu VI nebola pridelená

neuvádza sa

neuvádza sa

neuvádza sa

VII

emisie CO2, spotreba paliva a elektrickej energie a elektrický jazdný dosah

Meranie a protokolovanie, žiadna limitná hodnota na účely typového schválenia

Bod 4.3 prílohy II k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) č. 134/2014.

Príloha VII k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) č. 134/2014.

VIII

skúšky environmentálnej OBD

príloha VI, časť B

Bod 4.3 prílohy II k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) č. 134/2014.

Príloha VIII k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) č. 134/2014.

IX

hladina zvuku

príloha VI, časť D

Keď predpisy EHK OSN č. 9, 41, 63 alebo 92 nahradia vlastnícke požiadavky uvedené v delegovanom akte o požiadavkách na environmentálne vlastnosti a výkon pohonnej jednotky, (pod-)klasifikačné kritériá stanovené v týchto predpisoch EHK OSN (príloha 6) sa vyberú s odkazom na skúšky hladiny zvuku podľa skúšky typu IX

Príloha IX k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) č. 134/2014.“

---