# Úřední věstník L 30/2014

| | ISSN 1977-0626
  doi:10.3000/19770626.L_2014.030.ces |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 30 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 5731. ledna 2014 |

ISSN 1977-0626

doi:10.3000/19770626.L_2014.030.ces

Úřední věstník

Evropské unie

L 30

České vydání

Právní předpisy

Svazek 5731. ledna 2014

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | | 2014/13/EU |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise ze dne 11. prosince 2013, kterým se potvrzují opatření navrhovaná Spojeným královstvím na ochranu mořských ekosystémů v oblastech ochrany Haisborough Hammond & Winterton, Start Point to Plymouth Sound & Eddystone a Land's End & Cape Bank
  (oznámeno pod číslem C(2013) 9003) | 1 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

ROZHODNUTÍ

2014/13/EU

*

Prováděcí rozhodnutí Komise ze dne 11. prosince 2013, kterým se potvrzují opatření navrhovaná Spojeným královstvím na ochranu mořských ekosystémů v oblastech ochrany Haisborough Hammond & Winterton, Start Point to Plymouth Sound & Eddystone a Land's End & Cape Bank
  (oznámeno pod číslem C(2013) 9003)

(oznámeno pod číslem C(2013) 9003)

1

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

ROZHODNUTÍ

| 31.1.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 30/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 30/1

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 11. prosince 2013,

kterým se potvrzují opatření navrhovaná Spojeným královstvím na ochranu mořských ekosystémů v oblastech ochrany Haisborough Hammond & Winterton, Start Point to Plymouth Sound & Eddystone a Land's End & Cape Bank

(oznámeno pod číslem C(2013) 9003)

Pouze anglické, francouzské a nizozemské znění je závazné

(2014/13/EU)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky (1), a zejména na článek 9 ve spojení s čl. 8 odst. 3 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Směrnice Rady 92/43/EHS ze dne 21. května 1992 o ochraně přírodních stanovišť, volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin (2) stanoví možnost vymezit na úrovni EU specifické oblasti ochrany. Ustanovení článků 3 a 4 uvedené směrnice vyžadují, aby členské státy vymezily zvláštní oblasti ochrany, a podle článku 6 uvedené směrnice mají členské státy přijmout nezbytná opatření k ochraně těchto oblastí před vyrušováním druhů a poškozováním přírodních stanovišť a stanovišť druhů. |
| --- | --- |

(1)

Směrnice Rady 92/43/EHS ze dne 21. května 1992 o ochraně přírodních stanovišť, volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin (2) stanoví možnost vymezit na úrovni EU specifické oblasti ochrany. Ustanovení článků 3 a 4 uvedené směrnice vyžadují, aby členské státy vymezily zvláštní oblasti ochrany, a podle článku 6 uvedené směrnice mají členské státy přijmout nezbytná opatření k ochraně těchto oblastí před vyrušováním druhů a poškozováním přírodních stanovišť a stanovišť druhů.

| (2) | Prováděcí rozhodnutí Komise 2012/13/EU (3) zařadilo oblasti nazvané Haisborough, Hammond & Winterton (UK0030369), Start Point to Plymouth Sound & Eddystone (UK0030373) a Land's End & Cape Bank (UK0030375) na seznam lokalit významných pro Společenství podle čl. 4 odst. 2 směrnice 92/43/EHS. |
| --- | --- |

(2)

Prováděcí rozhodnutí Komise 2012/13/EU (3) zařadilo oblasti nazvané Haisborough, Hammond & Winterton (UK0030369), Start Point to Plymouth Sound & Eddystone (UK0030373) a Land's End & Cape Bank (UK0030375) na seznam lokalit významných pro Společenství podle čl. 4 odst. 2 směrnice 92/43/EHS.

| (3) | Na opatření týkající se zachování, řízení a využívání živých vodních zdrojů se vztahují pravidla společné rybářské politiky. |
| --- | --- |

(3)

Na opatření týkající se zachování, řízení a využívání živých vodních zdrojů se vztahují pravidla společné rybářské politiky.

| (4) | Článek 9 nařízení (ES) č. 2371/2002 členským státům umožňuje přijmout nediskriminační opatření s cílem snížit na nejmenší míru důsledky rybolovu pro zachování mořských ekosystémů v pásmu 12 námořních mil za předpokladu, že Unie nepřijala opatření, která řeší otázky zachování nebo řízení výslovně v dané oblasti. Směrnice 92/43/EHS vyžaduje stanovení ochranných opatření, která jsou pro tyto lokality nezbytná. Opatření členských států musí být slučitelná s cíli společné rybářské politiky uvedenými v článku 2 nařízení (ES) č. 2371/2002 a nesmějí být méně přísná než stávající právní předpisy Unie. Pokud se opatření dotýkají rybářských plavidel jiných členských států, musí být oznámena Komisi, dotčeným členským státům a regionálním poradním sborům a následně potvrzena Komisí. |
| --- | --- |

(4)

Článek 9 nařízení (ES) č. 2371/2002 členským státům umožňuje přijmout nediskriminační opatření s cílem snížit na nejmenší míru důsledky rybolovu pro zachování mořských ekosystémů v pásmu 12 námořních mil za předpokladu, že Unie nepřijala opatření, která řeší otázky zachování nebo řízení výslovně v dané oblasti. Směrnice 92/43/EHS vyžaduje stanovení ochranných opatření, která jsou pro tyto lokality nezbytná. Opatření členských států musí být slučitelná s cíli společné rybářské politiky uvedenými v článku 2 nařízení (ES) č. 2371/2002 a nesmějí být méně přísná než stávající právní předpisy Unie. Pokud se opatření dotýkají rybářských plavidel jiných členských států, musí být oznámena Komisi, dotčeným členským státům a regionálním poradním sborům a následně potvrzena Komisí.

| (5) | Dne 18. listopadu 2013 oznámilo Spojené království opatření, která zamýšlí přijmout ve výše uvedených třech oblastech ochrany, Belgii a Francii, tedy členským státům, které jsou opatřeními dotčeny, jakož i Regionálnímu poradnímu sboru pro Severní moře, Regionálnímu poradnímu sboru pro severozápadní vody a Evropské komisi. |
| --- | --- |

(5)

Dne 18. listopadu 2013 oznámilo Spojené království opatření, která zamýšlí přijmout ve výše uvedených třech oblastech ochrany, Belgii a Francii, tedy členským státům, které jsou opatřeními dotčeny, jakož i Regionálnímu poradnímu sboru pro Severní moře, Regionálnímu poradnímu sboru pro severozápadní vody a Evropské komisi.

| (6) | Opatření, která Spojené království předložilo na základě směrnice 92/43/EHS, zřizují zóny tří oblastí ochrany a ve všech vymezených oblastech každé z těchto tří oblastí ochrany zakazují používání všech vlečných zařízení pro lov při dně. Pokud jde o opatření, na něž se vztahuje toto rozhodnutí, Spojené království definuje vlečná zařízení pro lov při dně jako veškerá lovná zařízení, která jsou tlačena nebo vlečena vodou a dotýkají se mořského dna. Mezi tato zařízení patří vlečné sítě s rozpěrnými deskami pro lov při dně, vlečné sítě vlečené pomocí výložníků na bocích plavidla pro lov při dně a vlečné i sací drapáky. |
| --- | --- |

(6)

Opatření, která Spojené království předložilo na základě směrnice 92/43/EHS, zřizují zóny tří oblastí ochrany a ve všech vymezených oblastech každé z těchto tří oblastí ochrany zakazují používání všech vlečných zařízení pro lov při dně. Pokud jde o opatření, na něž se vztahuje toto rozhodnutí, Spojené království definuje vlečná zařízení pro lov při dně jako veškerá lovná zařízení, která jsou tlačena nebo vlečena vodou a dotýkají se mořského dna. Mezi tato zařízení patří vlečné sítě s rozpěrnými deskami pro lov při dně, vlečné sítě vlečené pomocí výložníků na bocích plavidla pro lov při dně a vlečné i sací drapáky.

| (7) | Opatření navrhovaná Spojeným královstvím mají přispět k provádění směrnice 92/43/EHS a jsou slučitelná s cíli uvedenými v článku 2 nařízení (ES) č. 2371/2002, zejména s preventivním přístupem, který se má uplatňovat při přijímání opatření určených k ochraně a zachování živých vodních zdrojů, |
| --- | --- |

(7)

Opatření navrhovaná Spojeným královstvím mají přispět k provádění směrnice 92/43/EHS a jsou slučitelná s cíli uvedenými v článku 2 nařízení (ES) č. 2371/2002, zejména s preventivním přístupem, který se má uplatňovat při přijímání opatření určených k ochraně a zachování živých vodních zdrojů,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Opatření navržená Spojeným královstvím na ochranu mořských ekosystémů v chráněných oblastech Haisborough, Hammond & Winterton, Start Point to Plymouth Sound & Eddystone a Land's End & Cape Bank a uvedená v příloze se tímto potvrzují.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno Belgickému království, Francouzské republice a Spojenému království Velké Británie a Severního Irska.

V Bruselu dne 11. prosince 2013.

Za Komisi

Maria DAMANAKI

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 358, 31.12.2002, s. 59.

1

(2)  Úř. věst. L 206, 22.7.1992, s. 7.

2

(3)  Úř. věst. L 11, 13.1.2012, s. 1.

3

---

PŘÍLOHA

DŮVODOVÁ ZPRÁVA K OZNÁMENÍ TŘÍ NAŘÍZENÍ ZAKAZUJÍCÍCH POUŽÍVÁNÍ VLEČNÝCH RYBOLOVNÝCH ZAŘÍZENÍ PRO LOV PŘI DNĚ V URČENÝCH OBLASTECH TERITORIÁLNÍCH VOD SPOJENÉHO KRÁLOVSTVÍ

Oznámení podle článku 9 nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky (Úřední věstník L 358, 31.12.2002, s. 59).

OBSAH

| 1. | Úvod |
| --- | --- |

1.

| 2. | Právní rámec EU |
| --- | --- |

2.

| 3. | Anglický právní rámec |
| --- | --- |

3.

| 4. | Revidovaný přístup k řízení rybolovu v evropských mořských lokalitách (lokality sítě Natura 2000) |
| --- | --- |

4.

| 5. | Navrhovaná opatření |
| --- | --- |

5.

| 6. | Prosazování opatření |
| --- | --- |

6.

| 7. | Konzultace s příslušnými členskými státy, regionálními poradními sbory a Evropskou komisí |
| --- | --- |

7.

PŘÍLOHY

| Příloha I: | Nařízení o vlečných rybolovných zařízeních pro lov při dně v evropské mořské lokalitě Land’s End and Cape Bank (určená oblast) a mapa |
| --- | --- |

Příloha I:

| Příloha II: | Nařízení o vlečných rybolovných zařízeních pro lov při dně v evropské mořské lokalitě Start Point to Plymouth Sound & Eddystone (určené oblasti) a mapa |
| --- | --- |

Příloha II:

| Příloha III: | Nařízení o vlečných rybolovných zařízeních pro lov při dně v evropské mořské lokalitě Haisborough, Hammond and Winterton (určené oblasti) a mapy |
| --- | --- |

Příloha III:

| Příloha IV: | Posouzení dopadů k nařízení o vlečných rybolovných zařízeních pro lov při dně v evropské mořské lokalitě Land’s End and Cape Bank (určená oblast) |
| --- | --- |

Příloha IV:

| Příloha V: | Posouzení dopadů k nařízení o vlečných rybolovných zařízeních pro lov při dně v evropské mořské lokalitě Start Point to Plymouth Sound and Eddystone (určené oblasti) |
| --- | --- |

Příloha V:

| Příloha VI: | Posouzení dopadů k nařízení o vlečných rybolovných zařízeních pro lov při dně v evropské mořské lokalitě Haisborough, Hammond and Winterton (určené oblasti) |
| --- | --- |

Příloha VI:

1.   ÚVOD

Vláda Spojeného království má v úmyslu přijmout opatření zakazující rybolov uskutečňovaný pomocí vlečných zařízení pro lov při dně v určených oblastech za účelem ochrany prvků podmořských útesů určených v příloze I v určitých mořských lokalitách sítě Natura 2000 ve Spojeném království. Aby bylo možno tato opatření použít na všechna plavidla, včetně rybolovných plavidel jiných členských států EU, uplatňuje Spojené království postupy stanovené v článku 9 nařízení EU č. 2371/2002. Opatření, která má Spojené království v úmyslu přijmout, a dotčené členské státy jsou tyto:

| — | Nařízení o vlečných rybolovných zařízeních pro lov při dně v evropské mořské lokalitě Land’s End and Cape Bank (určená oblast) – Francie a Belgie (příloha I) |
| --- | --- |

—

Nařízení o vlečných rybolovných zařízeních pro lov při dně v evropské mořské lokalitě Land’s End and Cape Bank (určená oblast) – Francie a Belgie (příloha I)

| — | Nařízení o vlečných rybolovných zařízeních pro lov při dně v evropské mořské lokalitě Start Point to Plymouth Sound and Eddystone (určená oblast) – Francie a Belgie (příloha II) |
| --- | --- |

—

Nařízení o vlečných rybolovných zařízeních pro lov při dně v evropské mořské lokalitě Start Point to Plymouth Sound and Eddystone (určená oblast) – Francie a Belgie (příloha II)

| — | Nařízení o vlečných rybolovných zařízeních pro lov při dně v evropské mořské lokalitě Haisborough, Hammond and Winterton (určené oblasti) – Belgie (příloha III) |
| --- | --- |

—

Nařízení o vlečných rybolovných zařízeních pro lov při dně v evropské mořské lokalitě Haisborough, Hammond and Winterton (určené oblasti) – Belgie (příloha III)

2.   PRÁVNÍ RÁMEC EU

2.1.   Článek 9 nařízení č. 2371/2002 (základní nařízení o společné rybářské politice)

Článek 9 nařízení č. 2371/2002 umožňuje členským státům přijímat nediskriminační opatření ke snížení na nejmenší míru důsledků rybolovu pro zachování mořských ekosystémů v pásmu 12 námořních mil od jejich základních linií za předpokladu, že Společenství nepřijalo opatření, která řeší otázky zachování a řízení výslovně v této oblasti.

Opatření členských států musejí být slučitelná s cíli stanovenými v článku 2 a nesmějí být méně přísná než stávající právní předpisy Společenství.

Pokud by se opatření členských států měla dotknout plavidel jiného členského státu, přijmou se teprve poté, co byl návrh opatření společně s odůvodněním konzultován s Komisí, dotyčným členským státem a regionálními poradními sbory.

Cílem navrhovaných opatření Spojeného království je na nejmenší míru snížit důsledky rybolovu pro zachování mořských ekosystémů prostřednictvím ochrany prvků podmořských útesů určených v příloze I směrnice Rady 92/43/EHS před poškozováním v důsledku používání vlečných rybolovných zařízení pro lov při dně.

Společenství navíc nepřijalo opatření, která výlučně řeší otázky zachování mořských ekosystémů v těchto mořských lokalitách sítě Natura 2000.

2.2.   Přístup do teritoriálních vod Spojeného království

Příloha I nařízení č. 2371/2002 stanoví práva přístupu plavidel jiných členských států do anglických teritoriálních vod (v pásmu 6 až 12 námořních mil od základních linií z roku 1983).

Francouzská a belgická plavidla mají přístup za účelem lovu ryb žijících při dně v oblastech, které zahrnují lokalitu významnou pro Společenství (SCI) (1) Land’s End and Cape Bank a lokalitu významnou pro Společenství Start Point to Plymouth Sound and Eddystone. Belgická plavidla mají navíc též přístup za účelem lovu ryb žijících při dně v oblasti zahrnující lokalitu významnou pro Společenství Haisborough, Hammond and Winterton.

3.   ANGLICKÝ PRÁVNÍ RÁMEC

3.1.   Zákon o přístupu k mořím a pobřežím z roku 2009

Články 129 až 133 zákona o přístupu k mořím a pobřežím dávají Organizaci pro správu moří (MMO) pravomoc vydávat v Anglii nařízení pro oblasti do vzdálenosti 12 námořních mil od základní linie Spojeného království k posílení cílů ochrany mořských ochranných zón (MCZ) (druh chráněné mořské oblasti).

3.2.   Předpisy o ochraně stanovišť a druhů z roku 2010 (předpisy o stanovištích)

Článek 38 předpisů o stanovištích rozšiřuje pravomoc Organizace pro správu moří vydávat nařízení podle zákona o přístupu k mořím a pobřežím a zmocňuje Organizaci pro správu moří k vydávání nařízení na ochranu evropských mořských lokalit (mořských lokalit sítě Natura 2000) v Anglii.

4.   REVIDOVANÝ PŘÍSTUP K ŘÍZENÍ OBCHODNÍHO RYBOLOVU V EVROPSKÝCH MOŘSKÝCH LOKALITÁCH (LOKALITY SÍTĚ NATURA 2000)

Dne 14. srpna 2012 Ministerstvo pro životní prostředí, výživu a záležitosti venkova (Defra) oznámilo revidovaný přístup k řízení obchodního rybolovu v evropských mořských lokalitách (2) (mořské lokality sítě Natura 2000) nacházejících se v anglických vodách. Tento revidovaný přístup byl vypracován a je uskutečňován v úzké konzultaci se skupinou pro provádění rybolovu v evropských mořských lokalitách, která zahrnuje zástupce odvětví rybolovu, nevládních organizací působících v oblasti životního prostředí a vědeckých poradců pro oblast rybolovu a moří.

V rámci revidovaného přístupu bylo provedeno posouzení generických rizik interakcí mezi veškerým rybolovem a všemi určenými prvky mořských lokalit sítě Natura 2000 v anglických vodách. Výsledky tohoto posouzení byly shrnuty a zobrazeny v matici (3). V této matici byly interakce rybolov/prvek rozděleny do kategorií: červená, žlutá, zelená nebo modrá. Zařazení do červené kategorie ukazuje na vysoké riziko poškození daného prvku. Aby bylo toto riziko poškozování odstraněno, a bylo tak zajištěno dodržení článku 6 směrnice Rady 92/43/EHS (dále jen „směrnice o stanovištích“), musí regulační orgány Spojeného království do konce roku 2013 zavést řídící opatření zakazující činnost, která tyto interakce způsobuje. Výstupy matice byly podrobeny nezávislému přezkumu v Centru pro životní prostředí, rybolov a akvakulturu (Cefas) (4).

Navrhovaná opatření, jež toto oznámení obsahuje, mají řídit vysoce rizikové (neboli červené) interakce. U interakcí zařazených do žluté kategorie existuje větší míra nejistoty ohledně rizika, a bude tedy nutné provést posouzení na úrovni jednotlivých stanovišť, které určí, zda je pro ochranu prvků nutné rybolov řídit. Posouzení proběhnou v letech 2014 až 2016, a pokud by byla nutná řídící opatření, budou zavedena do konce roku 2016. Posouzení žlutých interakcí musí zohlednit kombinované důsledky interakcí, které samy o sobě s největší pravděpodobností dosažení cíle ochrany daného prvku neovlivňují (v matici jsou zařazeny do zelené kategorie). Zařazení do modré kategorie ukazuje, že žádná reálná interakce neexistuje, a že tudíž další posouzení není nutné.

5.   NAVRHOVANÁ OPATŘENÍ

Navrhovaná opatření zakazují používání vlečných rybolovných zařízení pro lov při dně v určených oblastech (přílohy I–III). Vlečná rybolovná zařízení pro lov při dně zahrnují veškerá rybolovná zařízení tlačená nebo tažená vodou, která se dotýkají mořského dna. Patří sem mimo jiné vlečné sítě s rozpěrnými deskami pro lov při dně, výložníkové vlečné sítě pro lov při dně a vlečné a sací drapáky.

Interakce mezi těmito prvky podmořských útesů a vlečnými rybolovnými zařízeními pro lov při dně byly vybrány pro ochranu proto, že bylo zjištěno, že představují vysoké riziko poškození prvků. Jiné interakce, ke kterým v těchto mořských lokalitách sítě Natura 2000 dochází (například mezi vlečnými zařízeními pro lov při dně a pobřežními písčinami) budou předmětem posouzení dopadů podle jednotlivých lokalit (jak bylo podrobně uvedeno výše), a do konce roku 2016 bude zavedeno vhodné řízení těchto interakcí.

Pro každé navrhované opatření bylo vypracováno posouzení dopadů s cílem zjistit, jaké mají ekonomické dopady (příloha IV–VI).

6.   PROSAZOVÁNÍ OPATŘENÍ

Při řízení evropských mořských lokalit bude Organizace pro správu moří uplatňovat přístup prosazování založený na využití zpravodajských informací a vyhodnocení rizik.

Pokud zpravodajské informace budou nasvědčovat tomu, že řídící opatření nejsou dodržována nebo existuje riziko jejich nedodržování, vypracuje Organizace pro správu moří strategii jejich prosazování vycházející z konkrétních potřeb dotčené chráněné mořské oblasti a v případě nutnosti využije odpovídající prostředky. To může zahrnovat přítomnost vojenského námořnictva, dohled ze vzduchu nebo společné operace s jinými agenturami (například orgány pro pobřežní rybolov a ochranu, britskou pohraniční službou, Agenturou pro životní prostředí nebo regulačními orgány jiných členských států). Společné operace bude koordinovat Organizace pro správu moří, intenzita prosazování bude určována podle rizika a mohou být používána také sledovací opatření s využitím zpravodajských informací vyžadující, aby plavidla hlásila svou polohu.

Další informace o postupu prosazování založeném na vyhodnocení rizika, který používá Organizace pro správu moří, lze najít na adrese: http://www.marinemanagement.org.uk/about/documents/risk-based-enforcement.pdf

Hlavní zásady, jimiž se bude Organizace pro správu moří řídit při regulaci chráněných mořských oblastí, stanoví zákon o legislativní a správní reformě z roku 2006 a služební kodex regulačních orgánů a jejich cílem je zajistit, aby Organizace pro správu moří ve všech opatřeních prosazování, jež přijme, postupovala přiměřeně, odpovědně, jednotně, transparentně a cíleně. Další informace lze nalézt ve strategii Organizace pro správu moří pro dodržování a prosazování: http://www.marinemanagement.org.uk/about/documents/compliance_enforcement.pdf.

7.   KONZULTACE S PŘÍSLUŠNÝMI ČLENSKÝMI STÁTY, REGIONÁLNÍMI PORADNÍMI SBORY A EVROPSKOU KOMISÍ

Příslušnými členskými státy v případě těchto navrhovaných opatření jsou Francie a Belgie. Příslušnými regionálními poradními sbory jsou Regionální poradní sbor pro Severní moře (v případě lokality významné pro Společenství Haisborough, Hammond and Winterton) a Regionální poradní sbor pro severozápadní vody (v případě lokality významné pro Společenství Land’s End and Cape Bank a lokality významné pro Společenství Start Point to Plymouth Sound and Eddystone).

Byly kontaktovány orgány Francie a Belgie příslušné pro rybolov za účelem projednání návrhů Spojeného království při neformálních konzultacích. Orgány obou členských států příslušné pro rybolov, příslušní zástupci odvětví rybolovu z Francie a Belgie a příslušné regionální poradní sbory byli všichni konzultováni v rámci formální konzultace o těchto opatřeních v době od 10. září do 22. října 2013.

7.1   Data konzultací

Předběžná neformální konzultace k navrhovaným opatřením proběhla v době od 9. června do 15. srpna 2013. Veřejná konzultace k těmto opatřením, kterou vyžadují právní předpisy Spojeného království, se uskutečnila v době od 10. září do 22. října 2013. Formální oznámení vyžadované článkem 9 nařízení č. 2371/2002 bude provedeno dne 18. listopadu 2013.

Organizace pro správu moří (Marine Management Organisation – MMO) se dne 7. června 2013 písemně obrátila na orgány Francie (Direction des pêches maritimes et de l'aquaculture a Agence des aires marine protégées) a Belgie (Dienst Zeevisserij) příslušné pro rybolov a požádala je o možnost projednat návrhy Spojeného království s orgány a zástupci odvětví rybolovu.

Dne 12. července 2013 byla uspořádána schůzka za účasti Organizace pro správu moří, Dienst Zeevisserij (belgické orgány pro rybolov), Redescentrale (Organizace belgických producentů ryb) a dalších zástupců belgického odvětví rybolovu.

Francouzské orgány odpověděly Organizaci pro správu moří dne 9. července 2013 a navrhly uspořádat setkání v září. Dne 27. září 2013 se uskutečnilo setkání za účasti Organizace pro správu moří, Direction des pêches maritimes et de l'aquaculture (francouzské orgány pro rybolov), Comité National des Pêches Maritimes et des élevages marins (CNPMEM: zástupci francouzského odvětví rybolovu na celostátní úrovni) a několika zástupců francouzského rybolovu na regionální úrovni.

Dne 10. září 2013 se Organizace pro správu moří písemně obrátila na dva uvedené regionální poradní sbory a požádala je o vyjádření v rámci veřejné konzultace, Následné telefonní hovory směřované do sekretariátů obou regionálních poradních sborů ukázaly, že žádný z těchto regionálních poradních sborů nepředloží v rámci veřejné konzultace konsolidovanou odpověď, ale že podrobné informace týkající se konzultací postoupí svým členům, aby reagovali jednotlivě, budou-li si to přát.

7.2   Reakce v rámci veřejné konzultace a odpovědi Organizace pro správu moří

V rámci veřejné konzultace nebyly obdrženy žádné reakce ze strany francouzských nebo belgických orgánů ani od příslušných regionálních poradních sborů. Reakce týkající se plavidel jiných členských států byly v rámci veřejné konzultace obdrženy od Redescentrale a CNPMEM.

7.3   Korespondence mezi Spojeným královstvím a Evropskou komisí

Ministerstvo pro životní prostředí, výživu a záležitosti venkova se dne 20. června 2013 písemně obrátilo na Evropskou komisi a poskytlo jí aktuální informace o navrhovaných opatřeních Organizace pro správu moří. Tyto informace zahrnovaly mapu prvků uvedených v příloze I, které vyžadují ochranu. Dne 18. září 2013 se konala schůzka za účasti Ministerstva pro životní prostředí, výživu a záležitosti venkova, Organizace pro správu moří a Evropské komise za účelem dalšího projednání návrhů Organizace pro správu moří.

PŘÍLOHA I

ORGANIZACE PRO SPRÁVU MOŘÍ

ZÁKON O PŘÍSTUPU K MOŘÍM A POBŘEŽÍM Z ROKU 2009 (2009 č. 23)

NAŘÍZENÍ O VLEČNÝCH RYBOLOVNÝCH ZAŘÍZENÍCH PRO LOV PŘI DNĚ V EVROPSKÉ MOŘSKÉ LOKALITĚ LAND’S END AND CAPE BANK (URČENÁ OBLAST)

Organizace pro správu moří (5) na základě výkonu pravomocí vyplývajících z článku 38 předpisů o zachování stanovišť a druhů z roku 2010 (6) a článku 129 zákona o přístupu k mořím a pobřežím z roku 2010 (7) a poté, co:

| — | předložila kopie návrhu tohoto nařízení příslušným místům ke kontrole v souladu s čl. 130 odst. 3 uvedeného zákona, |
| --- | --- |

—

předložila kopie návrhu tohoto nařízení příslušným místům ke kontrole v souladu s čl. 130 odst. 3 uvedeného zákona,

| — | poskytla opis návrhu tohoto nařízení každému, kdo o to požádal, v souladu s čl. 130 odst. 4 uvedeného zákona, |
| --- | --- |

—

poskytla opis návrhu tohoto nařízení každému, kdo o to požádal, v souladu s čl. 130 odst. 4 uvedeného zákona,

| — | zveřejnila oznámení o svém návrhu vydat nařízení v souladu s čl. 130 odst. 6 a čl. 130 odst. 7 uvedeného zákona, |
| --- | --- |

—

zveřejnila oznámení o svém návrhu vydat nařízení v souladu s čl. 130 odst. 6 a čl. 130 odst. 7 uvedeného zákona,

| — | konzultovala s Evropskou komisí, vládou Belgického království, vládou Francouzské republiky a Regionálním poradním sborem pro severozápadní vody a následně od Komise obdržela v souladu s čl. 8 odst. 3, čl. 9 odst. 1 a čl. 9 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky (8) potvrzení návrhu nařízení; |
| --- | --- |

—

konzultovala s Evropskou komisí, vládou Belgického království, vládou Francouzské republiky a Regionálním poradním sborem pro severozápadní vody a následně od Komise obdržela v souladu s čl. 8 odst. 3, čl. 9 odst. 1 a čl. 9 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky (8) potvrzení návrhu nařízení;

vydává toto nařízení:

Výklad

| 1. | V tomto nařízení se „určenou oblastí“ rozumí oblast Cape Bank vymezená v dodatku. |
| --- | --- |

1.

V tomto nařízení se „určenou oblastí“ rozumí oblast Cape Bank vymezená v dodatku.

Zákaz

| 2. | V určené oblasti nesmí nikdo používat žádná vlečná rybolovná zařízení pro lov při dně. |
| --- | --- |

2.

V určené oblasti nesmí nikdo používat žádná vlečná rybolovná zařízení pro lov při dně.

Výjimka pro vědecké nebo chovné účely

| 3. | Toto nařízení se nepoužije na toho, kdo se dopustí jednání, které by jinak představovalo porušení tohoto nařízení, jestliže k němu došlo v souladu s písemným povolením vydaným Organizací pro správu moří, která toto jednání povolila pro vědecké nebo chovné účely. |
| --- | --- |

3.

Toto nařízení se nepoužije na toho, kdo se dopustí jednání, které by jinak představovalo porušení tohoto nařízení, jestliže k němu došlo v souladu s písemným povolením vydaným Organizací pro správu moří, která toto jednání povolila pro vědecké nebo chovné účely.

Citace

| 4. | Toto nařízení může být citováno jako Nařízení o vlečných rybolovných zařízeních pro lov při dně v evropské mořské lokalitě Land’s End and Cape Bank (určené oblasti). |
| --- | --- |

4.

Toto nařízení může být citováno jako Nařízení o vlečných rybolovných zařízeních pro lov při dně v evropské mořské lokalitě Land’s End and Cape Bank (určené oblasti).

Vydáno a opatřeno razítkem Organizace pro správu moří

dne [...] [měsíc] 2013

LS

Razítkem Organizace pro správu moří bylo toto nařízení opatřeno za přítomnosti:

[jméno]

vedoucí pracovník Organizace pro správu moří

Ministr pro životní prostředí, výživu a záležitosti venkova na základě své pravomoci vyplývající z čl. 130 odst. 8 zákona o přístupu k mořím a pobřežím z roku 2009 potvrzuje toto nařízení o vlečných rybolovných zařízeních pro lov při dně v evropské mořské lokalitě Land’s End and Cape Bank (určené oblasti) vydané Organizací pro správu moří dne [...] [měsíc] 2013 a stanovil, že nařízení vstupuje v platnost dne [...] [měsíc] 2013.

[jméno]

[pracovní zařazení]

vyšší státní úředník na Ministerstvu pro životní prostředí, výživu a záležitosti venkova, jménem ministra

Datum:

DODATEK

Vymezení Cape Bank

Souřadnice použité v tomto dodatku jsou založeny na soustavě WGS 84, kde „WGS 84“ se rozumí Světový geodetický systém revidovaný v roce 1984.

„Cape Bank“ se rozumí oblast uvnitř linie z:

| | bodu A (50 stupňů 19,969 minut severní šířky a 5 stupňů 43,216 minut západní délky) do |
| --- | --- |

bodu A (50 stupňů 19,969 minut severní šířky a 5 stupňů 43,216 minut západní délky) do

| | bodu B (50 stupňů 16,913 minut severní šířky a 5 stupňů 48,820 minut západní délky) do |
| --- | --- |

bodu B (50 stupňů 16,913 minut severní šířky a 5 stupňů 48,820 minut západní délky) do

| | bodu C (50 stupňů 8,500 minut severní šířky a 5 stupňů 47,338 minut západní délky) do |
| --- | --- |

bodu C (50 stupňů 8,500 minut severní šířky a 5 stupňů 47,338 minut západní délky) do

| | bodu D (50 stupňů 4,747 minut severní šířky a 5 stupňů 48,929 minut západní délky) do |
| --- | --- |

bodu D (50 stupňů 4,747 minut severní šířky a 5 stupňů 48,929 minut západní délky) do

| | bodu E (50 stupňů 11,468 minut severní šířky a 5 stupňů 57,977 minut západní délky) do |
| --- | --- |

bodu E (50 stupňů 11,468 minut severní šířky a 5 stupňů 57,977 minut západní délky) do

| | bodu F (50 stupňů 19,129 minut severní šířky a 5 stupňů 52,099 minut západní délky) do |
| --- | --- |

bodu F (50 stupňů 19,129 minut severní šířky a 5 stupňů 52,099 minut západní délky) do

| | bodu G (50 stupňů 21,159 minut severní šířky a 5 stupňů 44,468 minut západní délky) |
| --- | --- |

bodu G (50 stupňů 21,159 minut severní šířky a 5 stupňů 44,468 minut západní délky)

a poté z bodu G do bodu A.

Vysvětlivka

(Tato vysvětlivka není součástí nařízení)

Organizace pro správu moří vydala toto nařízení s cílem zabezpečit, aby byl rybolov prováděn způsobem, který zajistí dodržení požadavků článku 6 směrnice Rady 92/43/EHS ze dne 21. května 1992 o ochraně přírodních stanovišť, volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin.

Toto nařízení chrání společenství bariérových vystupujících útesů tím, že zakazuje používání vlečných rybolovných zařízení pro lov při dně v určených oblastech Land’s End and Cape Bank.

Určené oblasti jsou vymezeny v odstavci 1 a v dodatku tohoto nařízení.

Určené oblasti jsou, pouze pro ilustraci, vyznačeny na níže uvedených mapách.

Image

PŘÍLOHA II

ORGANIZACE PRO SPRÁVU MOŘÍ

ZÁKON O PŘÍSTUPU K MOŘÍM A POBŘEŽÍM Z ROKU 2009 (2009 č. 23)

NAŘÍZENÍ O VLEČNÝCH RYBOLOVNÝCH ZAŘÍZENÍCH PRO LOV PŘI DNĚ V EVROPSKÉ MOŘSKÉ LOKALITĚ START POINT TO PLYMOUTH SOUND AND EDDYSTONE (URČENÉ OBLASTI)

Organizace pro správu moří (9) na základě výkonu pravomocí vyplývajících z článku 38 předpisů o zachování stanovišť a druhů z roku 2010 (10) a článku 129 zákona o přístupu k mořím a pobřežím z roku 2010 (11) a poté, co:

| — | předložila opisy návrhu tohoto nařízení příslušným místům ke kontrole v souladu s čl. 130 odst. 3 uvedeného zákona, |
| --- | --- |

—

předložila opisy návrhu tohoto nařízení příslušným místům ke kontrole v souladu s čl. 130 odst. 3 uvedeného zákona,

| — | poskytla opis návrhu tohoto nařízení každému, kdo o to požádal, v souladu s čl. 130 odst. 4 uvedeného zákona, |
| --- | --- |

—

poskytla opis návrhu tohoto nařízení každému, kdo o to požádal, v souladu s čl. 130 odst. 4 uvedeného zákona,

| — | zveřejnila oznámení o svém návrhu vydat nařízení v souladu s čl. 130 odst. 6 a čl. 130 odst. 7 uvedeného zákona, |
| --- | --- |

—

zveřejnila oznámení o svém návrhu vydat nařízení v souladu s čl. 130 odst. 6 a čl. 130 odst. 7 uvedeného zákona,

| — | konzultovala s Evropskou komisí, vládou Belgického království, vládou Francouzské republiky a regionálním poradním sborem pro severozápadní vody a následně od Komise obdržela v souladu s čl. 8 odst. 3, čl. 9 odst. 1 a čl. 9 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky (12) potvrzení návrhu nařízení; |
| --- | --- |

—

konzultovala s Evropskou komisí, vládou Belgického království, vládou Francouzské republiky a regionálním poradním sborem pro severozápadní vody a následně od Komise obdržela v souladu s čl. 8 odst. 3, čl. 9 odst. 1 a čl. 9 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky (12) potvrzení návrhu nařízení;

vydává toto nařízení:

Výklad

| 1. | V tomto nařízení:






  a) | „základními liniemi z roku 1983“ se rozumí základní linie pro měření šířky teritoriálních vod Spojeného království, jak existovaly dne 25. ledna 1983 v souladu s nařízením vlády o teritoriálních vodách z roku 1964 (13); |
| --- | --- | --- |

1.

V tomto nařízení:

a)

„základními liniemi z roku 1983“ se rozumí základní linie pro měření šířky teritoriálních vod Spojeného království, jak existovaly dne 25. ledna 1983 v souladu s nařízením vlády o teritoriálních vodách z roku 1964 (13);

| b) | „určenými oblastmi“ se rozumí Hatt Rock and Brentons vymezená v dodatku. |
| --- | --- |

b)

„určenými oblastmi“ se rozumí Hatt Rock and Brentons vymezená v dodatku.

Zákaz

| 2. | V určených oblastech nesmí nikdo používat žádná vlečná rybolovná zařízení pro lov při dně. |
| --- | --- |

2.

V určených oblastech nesmí nikdo používat žádná vlečná rybolovná zařízení pro lov při dně.

Výjimka pro vědecké nebo chovné účely

| 3. | Toto nařízení se nepoužije na toho, kdo se dopustí činu, který by jinak představoval porušení tohoto nařízení, jestliže byl tento čin proveden v souladu s písemným povolením vydaným Organizací pro správu moří, která tento čin povolila pro vědecké nebo chovné účely. |
| --- | --- |

3.

Toto nařízení se nepoužije na toho, kdo se dopustí činu, který by jinak představoval porušení tohoto nařízení, jestliže byl tento čin proveden v souladu s písemným povolením vydaným Organizací pro správu moří, která tento čin povolila pro vědecké nebo chovné účely.

Citace

| 4. | Toto nařízení může být citováno jako Nařízení o vlečných rybolovných zařízeních pro lov při dně v evropské mořské lokalitě Start Point to Plymouth Sound and Eddystone (určené oblasti). |
| --- | --- |

4.

Toto nařízení může být citováno jako Nařízení o vlečných rybolovných zařízeních pro lov při dně v evropské mořské lokalitě Start Point to Plymouth Sound and Eddystone (určené oblasti).

Vydáno a opatřeno razítkem Organizace pro správu moří

dne [...] [měsíc] 2013

LS

Razítkem Organizace pro správu moří bylo toto nařízení opatřeno za přítomnosti:

[jméno]

vedoucí pracovník Organizace pro správu moří

Ministr pro životní prostředí, výživu a záležitosti venkova na základě své pravomoci vyplývající z čl. 130 odst. 8 zákona o přístupu k mořím a pobřežím z roku 2009 potvrzuje toto nařízení o vlečných rybolovných zařízeních pro lov při dně v evropské mořské lokalitě Start Point to Plymouth Sound and Eddystone (určené oblasti) vydané Organizací pro správu moří dne [...] [měsíc] 2013 a stanovil, že nařízení vstupuje v platnost dne [...] [měsíc] 2013.

[jméno]

[pracovní zařazení]

vyšší státní úředník na Ministerstvu pro životní prostředí, výživu a záležitosti venkova, jménem ministra

Datum:

DODATEK

Vymezení Hatt Rock and Brentons

Souřadnice použité v tomto dodatku jsou založeny na soustavě WGS 84, kde „WGS 84“ se rozumí Světový geodetický systém revidovaný v roce 1984.

„Hatt Rock“ se rozumí oblast uvnitř linie z:

| | bodu A (50 stupňů 10,320 minut severní šířky a 4 stupně 28,388 minut západní délky) do |
| --- | --- |

bodu A (50 stupňů 10,320 minut severní šířky a 4 stupně 28,388 minut západní délky) do

| | bodu B (50 stupňů 10,170 minut severní šířky a 4 stupně 29,413 minut západní délky) do |
| --- | --- |

bodu B (50 stupňů 10,170 minut severní šířky a 4 stupně 29,413 minut západní délky) do

| | bodu C (50 stupňů 10,568 minut severní šířky a 4 stupně 29,755 minut západní délky) do |
| --- | --- |

bodu C (50 stupňů 10,568 minut severní šířky a 4 stupně 29,755 minut západní délky) do

| | bodu D (50 stupňů 10,832 minut severní šířky a 4 stupně 29,227 minut západní délky) do |
| --- | --- |

bodu D (50 stupňů 10,832 minut severní šířky a 4 stupně 29,227 minut západní délky) do

| | bodu E (50 stupňů 10,782 minut severní šířky a 4 stupně 28,543 minut západní délky) |
| --- | --- |

bodu E (50 stupňů 10,782 minut severní šířky a 4 stupně 28,543 minut západní délky)

a poté z bodu E do bodu A.

„Brentons“ se rozumí oblast uvnitř linie z:

| | bodu A (50 stupňů 10,714 minut severní šířky a 4 stupně 25,325 minut západní délky) do |
| --- | --- |

bodu A (50 stupňů 10,714 minut severní šířky a 4 stupně 25,325 minut západní délky) do

| | bodu B (50 stupňů 10,651 minut severní šířky a 4 stupně 25,599 minut západní délky) do |
| --- | --- |

bodu B (50 stupňů 10,651 minut severní šířky a 4 stupně 25,599 minut západní délky) do

| | bodu C (50 stupňů 10,632 minut severní šířky a 4 stupně 25,870 minut západní délky) do |
| --- | --- |

bodu C (50 stupňů 10,632 minut severní šířky a 4 stupně 25,870 minut západní délky) do

| | bodu D (50 stupňů 12,167 minut severní šířky a 4 stupně 26,709 minut západní délky) do |
| --- | --- |

bodu D (50 stupňů 12,167 minut severní šířky a 4 stupně 26,709 minut západní délky) do

| | bodu E (50 stupňů 12,330 minut severní šířky a 4 stupně 26,505 minut západní délky) do |
| --- | --- |

bodu E (50 stupňů 12,330 minut severní šířky a 4 stupně 26,505 minut západní délky) do

| | bodu F (50 stupňů 12,398 minut severní šířky a 4 stupně 26,1972 minut západní délky) do |
| --- | --- |

bodu F (50 stupňů 12,398 minut severní šířky a 4 stupně 26,1972 minut západní délky) do

| | bodu G (50 stupňů 12,750 minut severní šířky a 4 stupně 25,251 minut západní délky) do |
| --- | --- |

bodu G (50 stupňů 12,750 minut severní šířky a 4 stupně 25,251 minut západní délky) do

| | bodu H (50 stupňů 12,956 minut severní šířky a 4 stupně 24,723 minut západní délky) |
| --- | --- |

bodu H (50 stupňů 12,956 minut severní šířky a 4 stupně 24,723 minut západní délky)

a poté z bodu H do bodu A čárou vedenou šest námořních mil směrem do moře od základních linií z roku 1983.

Vysvětlivka

(Tato vysvětlivka není součástí nařízení)

Organizace pro správu moří vydala toto nařízení s cílem zabezpečit, aby byl rybolov prováděn způsobem, který zajistí dodržení požadavků článku 6 směrnice Rady 92/43/EHS ze dne 21. května 1992 o ochraně přírodních stanovišť, volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin.

Toto nařízení chrání hlubinné útesy tím, že zakazuje použití vlečných rybolovných zařízení pro lov při dně v určených oblastech evropské mořské lokality Start Point to Plymouth Sound and Eddystone.

Určené oblasti jsou vymezeny v odstavci 1 a v dodatku tohoto nařízení.

Určené oblasti jsou, pouze pro ilustraci, vyznačeny na níže uvedených mapách.

Image

PŘÍLOHA III

ORGANIZACE PRO SPRÁVU MOŘÍ

ZÁKON O PŘÍSTUPU K MOŘÍM A POBŘEŽÍM Z ROKU 2009 (2009 č. 23)

NAŘÍZENÍ O VLEČNÝCH RYBOLOVNÝCH ZAŘÍZENÍCH PRO LOV PŘI DNĚ V EVROPSKÉ MOŘSKÉ LOKALITĚ HAISBOROUGH, HAMMOND AND WINTERTON (URČENÉ OBLASTI)

Organizace pro správu moří (14) na základě výkonu pravomocí vyplývajících z článku 38 předpisů o zachování stanovišť a druhů z roku 2010 (15) a článku 129 zákona o přístupu k mořím a pobřežím z roku 2010 (16) a poté, co:

| — | předložila kopie návrhu tohoto nařízení příslušným místům ke kontrole v souladu s čl. 130 odst. 3 uvedeného zákona, |
| --- | --- |

—

předložila kopie návrhu tohoto nařízení příslušným místům ke kontrole v souladu s čl. 130 odst. 3 uvedeného zákona,

| — | poskytla opis návrhu tohoto nařízení každému, kdo o to požádal, v souladu s čl. 130 odst. 4 uvedeného zákona, |
| --- | --- |

—

poskytla opis návrhu tohoto nařízení každému, kdo o to požádal, v souladu s čl. 130 odst. 4 uvedeného zákona,

| — | zveřejnila oznámení o svém návrhu vydat nařízení v souladu s čl. 130 odst. 6 a čl. 130 odst. 7 uvedeného zákona, |
| --- | --- |

—

zveřejnila oznámení o svém návrhu vydat nařízení v souladu s čl. 130 odst. 6 a čl. 130 odst. 7 uvedeného zákona,

| — | konzultovala s Evropskou komisí, vládou Belgického království a regionálním poradním sborem pro Severní moře a následně od Komise obdržela v souladu s čl. 8 odst. 3, čl. 9 odst. 1 a čl. 9 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky (17) potvrzení návrhu nařízení; |
| --- | --- |

—

konzultovala s Evropskou komisí, vládou Belgického království a regionálním poradním sborem pro Severní moře a následně od Komise obdržela v souladu s čl. 8 odst. 3, čl. 9 odst. 1 a čl. 9 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky (17) potvrzení návrhu nařízení;

vydává toto nařízení:

Výklad

| 1. | V tomto nařízení se „určenými oblastmi“ rozumí oblast 1 a oblast 2 vymezené v příloze. |
| --- | --- |

1.

V tomto nařízení se „určenými oblastmi“ rozumí oblast 1 a oblast 2 vymezené v příloze.

Zákaz

| 2. | V určených oblastech nesmí nikdo používat žádná vlečná rybolovná zařízení pro lov při dně. |
| --- | --- |

2.

V určených oblastech nesmí nikdo používat žádná vlečná rybolovná zařízení pro lov při dně.

Výjimka pro vědecké nebo chovné účely

| 3. | Toto nařízení se nepoužije na toho, kdo se dopustí činu, který by jinak představoval porušení tohoto nařízení, jestliže byl tento čin proveden v souladu s písemným povolením vydaným Organizací pro správu moří, která tento čin povolila pro vědecké nebo chovné účely. |
| --- | --- |

3.

Toto nařízení se nepoužije na toho, kdo se dopustí činu, který by jinak představoval porušení tohoto nařízení, jestliže byl tento čin proveden v souladu s písemným povolením vydaným Organizací pro správu moří, která tento čin povolila pro vědecké nebo chovné účely.

Citace

| 4. | Toto nařízení může být citováno jako Nařízení o vlečných rybolovných zařízeních pro lov při dně v evropské mořské lokalitě Haisborough, Hammond and Winterton (určené oblasti). |
| --- | --- |

4.

Toto nařízení může být citováno jako Nařízení o vlečných rybolovných zařízeních pro lov při dně v evropské mořské lokalitě Haisborough, Hammond and Winterton (určené oblasti).

Vydáno a opatřeno razítkem Organizace pro správu moří

dne [...] [měsíc] 2013

LS

Razítkem Organizace pro správu moří bylo toto nařízení opatřeno za přítomnosti:

[jméno]

vedoucí pracovník Organizace pro správu moří

Ministr pro životní prostředí, výživu a záležitosti venkova na základě své pravomoci vyplývající z čl. 130 odst. 8 zákona o přístupu k mořím a pobřežím z roku 2009 potvrzuje toto nařízení o vlečných rybolovných zařízeních pro lov při dně v evropské mořské lokalitě Haisborough, Hammond and Winterton (určené oblasti) vydané Organizací pro správu moří dne [...] [měsíc] 2013 a stanovil, že nařízení vstupuje v platnost dne [...] [měsíc] 2013.

[jméno]

[pracovní zařazení]

vyšší státní úředník na Ministerstvu pro životní prostředí, výživu a záležitosti venkova, jménem ministra

Datum:

DODATEK

Vymezení oblasti 1 a oblasti 2

Souřadnice použité v tomto dodatku jsou založeny na soustavě WGS 84, kde „WGS 84“ se rozumí Světový geodetický systém revidovaný v roce 1984 a dále revidovaný v roce 2004.

„Oblastí 1“ se rozumí oblast uvnitř linie z:

| | bodu A (52 stupňů 47,792 minut severní šířky a 1 stupeň 58,661 minut východní délky) do |
| --- | --- |

bodu A (52 stupňů 47,792 minut severní šířky a 1 stupeň 58,661 minut východní délky) do

| | bodu B (52 stupňů 47,919 minut severní šířky a 1 stupeň 58,179 minut východní délky) do |
| --- | --- |

bodu B (52 stupňů 47,919 minut severní šířky a 1 stupeň 58,179 minut východní délky) do

| | bodu C (52 stupňů 48,229 minut severní šířky a 1 stupeň 58,065 minut východní délky) do |
| --- | --- |

bodu C (52 stupňů 48,229 minut severní šířky a 1 stupeň 58,065 minut východní délky) do

| | bodu D (52 stupňů 48,267 minut severní šířky a 1 stupeň 58,114 minut východní délky) do |
| --- | --- |

bodu D (52 stupňů 48,267 minut severní šířky a 1 stupeň 58,114 minut východní délky) do

| | bodu E (52 stupňů 48,442 minut severní šířky a 1 stupeň 57,900 minut východní délky) do |
| --- | --- |

bodu E (52 stupňů 48,442 minut severní šířky a 1 stupeň 57,900 minut východní délky) do

| | bodu F (52 stupňů 48,705 minut severní šířky a 1 stupeň 57,942 minut východní délky) do |
| --- | --- |

bodu F (52 stupňů 48,705 minut severní šířky a 1 stupeň 57,942 minut východní délky) do

| | bodu G (52 stupňů 48,876 minut severní šířky a 1 stupeň 58,277 minut východní délky) do |
| --- | --- |

bodu G (52 stupňů 48,876 minut severní šířky a 1 stupeň 58,277 minut východní délky) do

| | bodu H (52 stupňů 48,814 minut severní šířky a 1 stupeň 58,920 minut východní délky) do |
| --- | --- |

bodu H (52 stupňů 48,814 minut severní šířky a 1 stupeň 58,920 minut východní délky) do

| | bodu I (52 stupňů 48,615 minut severní šířky a 1 stupeň 59,207 minut východní délky) do |
| --- | --- |

bodu I (52 stupňů 48,615 minut severní šířky a 1 stupeň 59,207 minut východní délky) do

| | bodu J (52 stupňů 48,465 minut severní šířky a 1 stupeň 59,173 minut východní délky) do |
| --- | --- |

bodu J (52 stupňů 48,465 minut severní šířky a 1 stupeň 59,173 minut východní délky) do

| | bodu K (52 stupňů 48,397 minut severní šířky a 1 stupeň 59,328 minut východní délky) do |
| --- | --- |

bodu K (52 stupňů 48,397 minut severní šířky a 1 stupeň 59,328 minut východní délky) do

| | bodu L (52 stupňů 48,123 minut severní šířky a 1 stupeň 59,400 minut východní délky) do |
| --- | --- |

bodu L (52 stupňů 48,123 minut severní šířky a 1 stupeň 59,400 minut východní délky) do

| | bodu M (52 stupňů 47,926 minut severní šířky a 1 stupeň 59,179 minut východní délky) |
| --- | --- |

bodu M (52 stupňů 47,926 minut severní šířky a 1 stupeň 59,179 minut východní délky)

a poté z bodu M do bodu A.

„Oblastí 2“ se rozumí oblast uvnitř linie z:

| | bodu A (52 stupňů 50,804 minut severní šířky a 1 stupeň 48,365 minut východní délky) do |
| --- | --- |

bodu A (52 stupňů 50,804 minut severní šířky a 1 stupeň 48,365 minut východní délky) do

| | bodu B (52 stupňů 50,617 minut severní šířky a 1 stupeň 48,178 minut východní délky) do |
| --- | --- |

bodu B (52 stupňů 50,617 minut severní šířky a 1 stupeň 48,178 minut východní délky) do

| | bodu C (52 stupňů 50,698 minut severní šířky a 1 stupeň 47,043 minut východní délky) do |
| --- | --- |

bodu C (52 stupňů 50,698 minut severní šířky a 1 stupeň 47,043 minut východní délky) do

| | bodu D (52 stupňů 51,027 minut severní šířky a 1 stupeň 46,490 minut východní délky) do |
| --- | --- |

bodu D (52 stupňů 51,027 minut severní šířky a 1 stupeň 46,490 minut východní délky) do

| | bodu E (52 stupňů 51,133 minut severní šířky a 1 stupeň 46,633 minut východní délky) do |
| --- | --- |

bodu E (52 stupňů 51,133 minut severní šířky a 1 stupeň 46,633 minut východní délky) do

| | bodu F (52 stupňů 51,013 minut severní šířky a 1 stupeň 48,138 minut východní délky) |
| --- | --- |

bodu F (52 stupňů 51,013 minut severní šířky a 1 stupeň 48,138 minut východní délky)

a poté z bodu F do bodu A.

Vysvětlivka

(Tato vysvětlivka není součástí nařízení)

Organizace pro správu moří vydala toto nařízení s cílem zabezpečit, aby rybolov byl prováděn způsobem, který zajistí dodržení požadavků článku 6 směrnice Rady 92/43/EHS ze dne 21. května 1992 o ochraně přírodních stanovišť, volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin.

Toto nařízení chrání biogenní útesy tvořené písečným korálem (Sabellaria spinulosa) tím, že zakazuje použití vlečných rybolovných zařízení pro lov při dně v určených oblastech evropské mořské lokality Haisborough, Hammond and Winterton.

Určené oblasti jsou vymezeny v odstavci 1 a v dodatku tohoto nařízení.

Určené oblasti jsou, pouze pro ilustraci, vyznačeny na níže uvedených mapách.

Image

PŘÍLOHA IV

Image

Image

Image

Image

PODKLADY

1.   Úvod

| 1.1 | Lokalita: Lokalita významná pro Společenství Land’s End and Cape Bank (18). |
| --- | --- |

1.1

Lokalita: Lokalita významná pro Společenství Land’s End and Cape Bank (18).

| 1.2 | Lokality významné pro Společenství Land’s End and Cape Bank byly vyhlášeny s ohledem na společenství hlubinných útesů v této lokalitě. Společenství hlubinných útesů jsou oblasti vyčnívajících skal osídlené souborem flóry a fauny. K přechodu společenství může dojít z blízké povrchové zóny osvětlené sluncem, kde dominují rostliny, jako např. lesy mořských chaluh a červené mořské řasy, do hlubších vod, kde hlubinné útesy obývají rozličné živočišné druhy včetně ostnokožců, mořských hub, korálů, mořských sasanek, mechovců a korýšů (19). |
| --- | --- |

1.2

Lokality významné pro Společenství Land’s End and Cape Bank byly vyhlášeny s ohledem na společenství hlubinných útesů v této lokalitě. Společenství hlubinných útesů jsou oblasti vyčnívajících skal osídlené souborem flóry a fauny. K přechodu společenství může dojít z blízké povrchové zóny osvětlené sluncem, kde dominují rostliny, jako např. lesy mořských chaluh a červené mořské řasy, do hlubších vod, kde hlubinné útesy obývají rozličné živočišné druhy včetně ostnokožců, mořských hub, korálů, mořských sasanek, mechovců a korýšů (19).

| 1.3 | Hlubinné útesy v této lokalitě patří mezi biologicky nejrozmanitější v zemi a hrají důležitou roli při podpoře druhů, které jsou považovány za vzácné nebo se vyskytují na hranici svého biogeografického rozšíření. |
| --- | --- |

1.3

Hlubinné útesy v této lokalitě patří mezi biologicky nejrozmanitější v zemi a hrají důležitou roli při podpoře druhů, které jsou považovány za vzácné nebo se vyskytují na hranici svého biogeografického rozšíření.

| 1.4 | Ministerstvo pro životní prostředí, výživu a záležitosti venkova (Defra) zavedlo revidovaný přístup k řízení rybolovu v evropských mořských lokalitách (viz oddíl 2.1). Z toho vyplynula potřeba, aby Organizace pro správu moří stanovila opatření na ochranu prvku hlubinných útesů před vlečnými rybolovnými zařízeními pro lov při dně v části lokality významné pro Společenství Cape Bank v pásmu 0–12 námořních mil s cílem zajistit plné dodržení článku 6 směrnice o stanovištích (20). |
| --- | --- |

1.4

Ministerstvo pro životní prostředí, výživu a záležitosti venkova (Defra) zavedlo revidovaný přístup k řízení rybolovu v evropských mořských lokalitách (viz oddíl 2.1). Z toho vyplynula potřeba, aby Organizace pro správu moří stanovila opatření na ochranu prvku hlubinných útesů před vlečnými rybolovnými zařízeními pro lov při dně v části lokality významné pro Společenství Cape Bank v pásmu 0–12 námořních mil s cílem zajistit plné dodržení článku 6 směrnice o stanovištích (20).

| 1.5 | Vlečným zařízením pro lov při dně se rozumí každé rybolovné zařízení, které je tlačeno nebo taženo mořem a dotýká se mořského dna. To zahrnuje vlečné sítě s rozpěrnými deskami, výložníkové vlečné sítě a drapáky ke sbírání měkkýšů a korýšů. Proto jsou nutná řídící opatření omezující tyto interakce rybolov/prvek. |
| --- | --- |

1.5

Vlečným zařízením pro lov při dně se rozumí každé rybolovné zařízení, které je tlačeno nebo taženo mořem a dotýká se mořského dna. To zahrnuje vlečné sítě s rozpěrnými deskami, výložníkové vlečné sítě a drapáky ke sbírání měkkýšů a korýšů. Proto jsou nutná řídící opatření omezující tyto interakce rybolov/prvek.

| 1.6 | Toto posouzení dopadů bylo vypracováno za účelem vyčíslení nákladů a přínosů navrhovaného nařízení Organizace pro správu moří, které v zájmu ochrany těchto prvků zakazuje vlečná zařízení pro lov při dně. Z posouzení dopadů též vyplývá, proč je navrhovaná varianta upřednostňována pro řízení. Návrh tohoto posouzení dopadů byl předložen k veřejné konzultaci. |
| --- | --- |

1.6

Toto posouzení dopadů bylo vypracováno za účelem vyčíslení nákladů a přínosů navrhovaného nařízení Organizace pro správu moří, které v zájmu ochrany těchto prvků zakazuje vlečná zařízení pro lov při dně. Z posouzení dopadů též vyplývá, proč je navrhovaná varianta upřednostňována pro řízení. Návrh tohoto posouzení dopadů byl předložen k veřejné konzultaci.

| 1.7 | Údaje a podklady, z nichž toto posouzení dopadů vycházelo, byly získány od agentury Natural England, orgánů pro pobřežní rybolov a ochranu a Organizace pro správu moří. Organizace pro správu moří spolu s orgánem pro pobřežní rybolov a ochranu Cornwallu dále uspořádaly setkání se zainteresovanými stranami dne 10. června 2013 v Looe a spolu s orgánem pro pobřežní rybolov a ochranu Devonu a řeky Severn dne 11. června 2013 v Plymouthu s cílem umožnit jim přímé dotazy a shromáždit důkazy týkající se ekonomických dopadů navrhovaných zakázaných oblastí (viz obrázek 1). Dne 12. července 2013 se v Belgii uskutečnilo setkání s belgickými orgány a zástupci belgického odvětví rybolovu a dne 27. září 2013 v Paříži setkání s francouzskými orgány a zástupci francouzského odvětví rybolovu. Zástupci francouzského odvětví rybolovu poukázali na používání francouzských vlečných sítí pro lov při dně v navrhované zakázané oblasti Cape Bank a zdůraznili, že je zapotřebí při řízení zohlednit technický pokrok, pokud jde o druhy rybolovných zařízení. Informace a vyjádření vzešlé z rozhovorů s obchodními rybáři byly zaznamenány a začleněny jako dílčí poznatky do tohoto posouzení dopadů. |
| --- | --- |

1.7

Údaje a podklady, z nichž toto posouzení dopadů vycházelo, byly získány od agentury Natural England, orgánů pro pobřežní rybolov a ochranu a Organizace pro správu moří. Organizace pro správu moří spolu s orgánem pro pobřežní rybolov a ochranu Cornwallu dále uspořádaly setkání se zainteresovanými stranami dne 10. června 2013 v Looe a spolu s orgánem pro pobřežní rybolov a ochranu Devonu a řeky Severn dne 11. června 2013 v Plymouthu s cílem umožnit jim přímé dotazy a shromáždit důkazy týkající se ekonomických dopadů navrhovaných zakázaných oblastí (viz obrázek 1). Dne 12. července 2013 se v Belgii uskutečnilo setkání s belgickými orgány a zástupci belgického odvětví rybolovu a dne 27. září 2013 v Paříži setkání s francouzskými orgány a zástupci francouzského odvětví rybolovu. Zástupci francouzského odvětví rybolovu poukázali na používání francouzských vlečných sítí pro lov při dně v navrhované zakázané oblasti Cape Bank a zdůraznili, že je zapotřebí při řízení zohlednit technický pokrok, pokud jde o druhy rybolovných zařízení. Informace a vyjádření vzešlé z rozhovorů s obchodními rybáři byly zaznamenány a začleněny jako dílčí poznatky do tohoto posouzení dopadů.

| 1.8 | V rámci právního postupu přijetí nařízení bylo znění navrhovaného nařízení a posouzení dopadů pro tuto lokalitu konzultováno v rámci formální konzultace, která se konala od 10. září 2013 do 22. října 2013. Připomínky zástupců francouzského odvětví rybolovu potvrdily, že západně od navrhované zakázané oblasti Cape Bank se provádí rybolov pomocí vlečných sítí pro lov při dně. Také odpověď zástupců belgického odvětví rybolovu potvrdila belgický rybolov v severní části navrhované zakázané oblasti Cape Bank. |
| --- | --- |

1.8

V rámci právního postupu přijetí nařízení bylo znění navrhovaného nařízení a posouzení dopadů pro tuto lokalitu konzultováno v rámci formální konzultace, která se konala od 10. září 2013 do 22. října 2013. Připomínky zástupců francouzského odvětví rybolovu potvrdily, že západně od navrhované zakázané oblasti Cape Bank se provádí rybolov pomocí vlečných sítí pro lov při dně. Také odpověď zástupců belgického odvětví rybolovu potvrdila belgický rybolov v severní části navrhované zakázané oblasti Cape Bank.

2.   Odůvodnění zásahu

| 2.1 | Ministerstvo pro životní prostředí, výživu a záležitosti venkova provedlo v srpnu 2012 přezkum řízení rybolovu v evropských mořských lokalitách s cílem zjistit, jaké řízení bude v budoucnu nutné pro zachování prvků lokalit v příznivém stavu. Výsledkem bylo přijetí revidovaného přístupu (21) k řízení rybolovu v evropských mořských lokalitách. |
| --- | --- |

2.1

Ministerstvo pro životní prostředí, výživu a záležitosti venkova provedlo v srpnu 2012 přezkum řízení rybolovu v evropských mořských lokalitách s cílem zjistit, jaké řízení bude v budoucnu nutné pro zachování prvků lokalit v příznivém stavu. Výsledkem bylo přijetí revidovaného přístupu (21) k řízení rybolovu v evropských mořských lokalitách.

| 2.2 | Revidovaný přístup je prováděn na základě důkazů, vyhodnocení rizik a po etapách. Vyhodnocení rizik vychází z matice (22), která rizika vyplývající z interakcí mezi rybolovem a ekologickými prvky člení do kategorií. Interakce rybolov/prvek byly zařazeny do červené, žluté, zelené nebo modré kategorie. Interakcím zařazeným do červené kategorie byla přisouzena největší důležitost pro přijetí řídících opatření do konce roku 2013 (bez ohledu na skutečnou úroveň rybolovu), aby se vyloučilo poškozování určených prvků v souladu se závazky podle čl. 6 odst. 2 směrnice o stanovištích. Interakce, které byly zařazeny do žluté kategorie, vyžadují posouzení na úrovni lokality, aby bylo možno určit, zda je pro ochranu druhů nutné řízení rybolovu. Interakce, které jsou zařazeny do zelené kategorie, také vyžadují posouzení na úrovni lokality, zda neexistují jejich „kombinované“ účinky. Zařazení do modré kategorie ukazuje, že žádná reálná interakce neexistuje, a že tudíž další posouzení není nutné (23). |
| --- | --- |

2.2

Revidovaný přístup je prováděn na základě důkazů, vyhodnocení rizik a po etapách. Vyhodnocení rizik vychází z matice (22), která rizika vyplývající z interakcí mezi rybolovem a ekologickými prvky člení do kategorií. Interakce rybolov/prvek byly zařazeny do červené, žluté, zelené nebo modré kategorie. Interakcím zařazeným do červené kategorie byla přisouzena největší důležitost pro přijetí řídících opatření do konce roku 2013 (bez ohledu na skutečnou úroveň rybolovu), aby se vyloučilo poškozování určených prvků v souladu se závazky podle čl. 6 odst. 2 směrnice o stanovištích. Interakce, které byly zařazeny do žluté kategorie, vyžadují posouzení na úrovni lokality, aby bylo možno určit, zda je pro ochranu druhů nutné řízení rybolovu. Interakce, které jsou zařazeny do zelené kategorie, také vyžadují posouzení na úrovni lokality, zda neexistují jejich „kombinované“ účinky. Zařazení do modré kategorie ukazuje, že žádná reálná interakce neexistuje, a že tudíž další posouzení není nutné (23).

| 2.3 | Ustanovení čl. 6 odst. 1 a čl. 6 odst. 2 směrnice o stanovištích (24) vyžadují, aby v rámci zvláštních oblastí ochrany (SAC) a zvláště chráněných oblastí (SPA) členské státy:






  — | stanovily nezbytná ochranná opatření, která odpovídají ekologickým požadavkům typů přírodních stanovišť uvedených v příloze I a druhů uvedených v příloze II, jež se na těchto lokalitách vyskytují, |
| --- | --- | --- |

2.3

Ustanovení čl. 6 odst. 1 a čl. 6 odst. 2 směrnice o stanovištích (24) vyžadují, aby v rámci zvláštních oblastí ochrany (SAC) a zvláště chráněných oblastí (SPA) členské státy:

—

stanovily nezbytná ochranná opatření, která odpovídají ekologickým požadavkům typů přírodních stanovišť uvedených v příloze I a druhů uvedených v příloze II, jež se na těchto lokalitách vyskytují,

| — | přijaly vhodná opatření proti poškozování přírodních stanovišť a stanovišť druhů, a rovněž vyrušování druhů, pro něž jsou tato území určena. |
| --- | --- |

—

přijaly vhodná opatření proti poškozování přírodních stanovišť a stanovišť druhů, a rovněž vyrušování druhů, pro něž jsou tato území určena.

| 2.4 | Ustanovení čl. 8 odst. 1 předpisů o ochraně stanovišť a druhů z roku 2010 definuje evropskou mořskou lokalitu jako (mimo jiné) kteroukoli zvláštní oblast ochrany, zvláště chráněnou oblast a lokalitu významnou pro Společenství. Část 6 těchto předpisů stanoví požadavky na řízení evropských mořských lokalit, a to v souladu s čl. 6 odst. 2, čl. 6 odst. 3 a čl. 6 odst. 4 směrnice o stanovištích. |
| --- | --- |

2.4

Ustanovení čl. 8 odst. 1 předpisů o ochraně stanovišť a druhů z roku 2010 definuje evropskou mořskou lokalitu jako (mimo jiné) kteroukoli zvláštní oblast ochrany, zvláště chráněnou oblast a lokalitu významnou pro Společenství. Část 6 těchto předpisů stanoví požadavky na řízení evropských mořských lokalit, a to v souladu s čl. 6 odst. 2, čl. 6 odst. 3 a čl. 6 odst. 4 směrnice o stanovištích.

| 2.5 | Lokalita významná pro Společenství Land’s End and Cape Bank obsahuje prvky hlubinných útesů, které byly zařazeny do červené kategorie rizika v souvislosti s vlečnými zařízeními pro lov při dně, a proto jsou nezbytná řídící opatření k odstranění tohoto rizika. Za provádění řízení mající za cíl zakázat interakci mezi prvky hlubinných útesů a vlečnými rybolovnými zařízeními pro lov při dně je odpovědná Organizace pro správu moří. Interakce jiných druhů rybolovných zařízení s prvky hlubinných útesů bude posouzena v procesu posuzování žluté/zelené kategorie. |
| --- | --- |

2.5

Lokalita významná pro Společenství Land’s End and Cape Bank obsahuje prvky hlubinných útesů, které byly zařazeny do červené kategorie rizika v souvislosti s vlečnými zařízeními pro lov při dně, a proto jsou nezbytná řídící opatření k odstranění tohoto rizika. Za provádění řízení mající za cíl zakázat interakci mezi prvky hlubinných útesů a vlečnými rybolovnými zařízeními pro lov při dně je odpovědná Organizace pro správu moří. Interakce jiných druhů rybolovných zařízení s prvky hlubinných útesů bude posouzena v procesu posuzování žluté/zelené kategorie.

| 2.6 | Tato lokalita zasahuje do dvou správních oblastí: 0–6 námořních mil a 6–12 námořních mil. V rámci lokality existují dvě hlavní oblasti s prvky hlubinných útesů, jedna je v části Land’s End a druhá v části Cape Bank. Útes Land’s End leží v pásmu do 6 námořních mil a bude řízen prostřednictvím nařízení orgánu pro pobřežní rybolov a ochranu Cornwallu. Útes Cape Bank leží jak v pásmu do 6 námořních mil, tak v pásmu od 6 do 12 námořních mil a bude řízen nařízením Organizace pro správu moří. |
| --- | --- |

2.6

Tato lokalita zasahuje do dvou správních oblastí: 0–6 námořních mil a 6–12 námořních mil. V rámci lokality existují dvě hlavní oblasti s prvky hlubinných útesů, jedna je v části Land’s End a druhá v části Cape Bank. Útes Land’s End leží v pásmu do 6 námořních mil a bude řízen prostřednictvím nařízení orgánu pro pobřežní rybolov a ochranu Cornwallu. Útes Cape Bank leží jak v pásmu do 6 námořních mil, tak v pásmu od 6 do 12 námořních mil a bude řízen nařízením Organizace pro správu moří.

| 2.7 | Konkrétní zaměření a rozsah prvku hlubinného útesu poskytla agentura Natural England (25). Nárazníková zóna vychází z návrhu pokynů agentury Natural England (26), které doporučují, aby velikost nárazníkové zóny byla stanovena na základě hloubky chráněného prvku. Prvky hlubinného útesu v této lokalitě sahají až do hloubky 100 metrů. Pro hloubky mezi 25 a 200 metry pokyny agentury Natural England doporučují nárazníkovou zónu třikrát větší, než je hloubka daného prvku. Proto byla použita nárazníková zóna o velikosti 300 metrů (třikrát 100 metrů). |
| --- | --- |

2.7

Konkrétní zaměření a rozsah prvku hlubinného útesu poskytla agentura Natural England (25). Nárazníková zóna vychází z návrhu pokynů agentury Natural England (26), které doporučují, aby velikost nárazníkové zóny byla stanovena na základě hloubky chráněného prvku. Prvky hlubinného útesu v této lokalitě sahají až do hloubky 100 metrů. Pro hloubky mezi 25 a 200 metry pokyny agentury Natural England doporučují nárazníkovou zónu třikrát větší, než je hloubka daného prvku. Proto byla použita nárazníková zóna o velikosti 300 metrů (třikrát 100 metrů).

| 2.8 | Zásah je nutný pro nápravu selhání trhu v mořském prostředí zavedením vhodných řídících opatření (např. tohoto nařízení), jež umožní zachovat prvky mořského prostředí a odstranit nebo vhodným způsobem zmírnit nepříznivé vnější efekty. Provádění tohoto nařízení zabezpečí nepřetržité poskytování veřejných statků v mořském prostředí. |
| --- | --- |

2.8

Zásah je nutný pro nápravu selhání trhu v mořském prostředí zavedením vhodných řídících opatření (např. tohoto nařízení), jež umožní zachovat prvky mořského prostředí a odstranit nebo vhodným způsobem zmírnit nepříznivé vnější efekty. Provádění tohoto nařízení zabezpečí nepřetržité poskytování veřejných statků v mořském prostředí.

| 2.9 | K selhání trhu dochází, když trh nemá efektivní výsledky. (27) V souvislosti s mořským prostředím mohou být tato selhání popsána takto:






  — | u veřejných statků a služeb – některé zboží a služby poskytované mořským prostředím, jako je regulace klimatu a biologická rozmanitost, jsou „veřejnými statky“ (nikdo nemůže být vyloučen z jejich užívání a spotřeba služby nezmenšuje službu, která je k dispozici pro ostatní). Z vlastností veřejných statků vyplývá, že jednotlivci nemusí být nutně ekonomicky zainteresováni na tom, aby svým úsilím nebo penězi dobrovolně přispívali k zajištění nepřetržité existence těchto statků, což vede k nedostatečnému zásobování nebo, v tomto případě, k zavedení ochrany, |
| --- | --- | --- |

2.9

K selhání trhu dochází, když trh nemá efektivní výsledky. (27) V souvislosti s mořským prostředím mohou být tato selhání popsána takto:

—

u veřejných statků a služeb – některé zboží a služby poskytované mořským prostředím, jako je regulace klimatu a biologická rozmanitost, jsou „veřejnými statky“ (nikdo nemůže být vyloučen z jejich užívání a spotřeba služby nezmenšuje službu, která je k dispozici pro ostatní). Z vlastností veřejných statků vyplývá, že jednotlivci nemusí být nutně ekonomicky zainteresováni na tom, aby svým úsilím nebo penězi dobrovolně přispívali k zajištění nepřetržité existence těchto statků, což vede k nedostatečnému zásobování nebo, v tomto případě, k zavedení ochrany,

| — | nepříznivé vnější efekty – k nepříznivým vnějším efektům dochází, jestliže škodu na mořském prostředí nenesou v plném rozsahu uživatelé, kteří ji způsobují. V případě mořských statků a služeb není mnohdy cena vyjadřována v penězích, a náklady škody proto nejsou trhem zhodnoceny v ceně. Dokonce i u zboží, které je obchodováno (např. volně žijící ryby), tržní ceny často neodrážejí plné ekonomické náklady, které v konečném důsledku nesou jiní jednotlivci nebo společnost jako celek. |
| --- | --- |

—

nepříznivé vnější efekty – k nepříznivým vnějším efektům dochází, jestliže škodu na mořském prostředí nenesou v plném rozsahu uživatelé, kteří ji způsobují. V případě mořských statků a služeb není mnohdy cena vyjadřována v penězích, a náklady škody proto nejsou trhem zhodnoceny v ceně. Dokonce i u zboží, které je obchodováno (např. volně žijící ryby), tržní ceny často neodrážejí plné ekonomické náklady, které v konečném důsledku nesou jiní jednotlivci nebo společnost jako celek.

| 2.10 | Vládní zásah je nutný pro nápravu obou těchto zdrojů selhání trhu v mořském prostředí. Řídící opatření k zachování určených prvků evropské mořské lokality zajistí, že nepříznivé vnější efekty budou odstraněny nebo vhodným způsobem zmírněny. Řídící opatření rovněž podpoří nepřetržité poskytování veřejných statků v mořském prostředí, například zachování rozsahu biologické rozmanitosti v mořích Anglie. |
| --- | --- |

2.10

Vládní zásah je nutný pro nápravu obou těchto zdrojů selhání trhu v mořském prostředí. Řídící opatření k zachování určených prvků evropské mořské lokality zajistí, že nepříznivé vnější efekty budou odstraněny nebo vhodným způsobem zmírněny. Řídící opatření rovněž podpoří nepřetržité poskytování veřejných statků v mořském prostředí, například zachování rozsahu biologické rozmanitosti v mořích Anglie.

3.   Cíle politiky a zamýšlené účinky

| 3.1 | Zákon o přístupu k mořím a pobřežím z roku 2009 (28) zřídil Organizaci pro správu moří, aby hrála vedoucí úlohu, podporovala a řídila udržitelné mořské prostředí a pobřežní rybolov prostřednictvím úspěšného zabezpečení náležité rovnováhy mezi přínosem v oblasti sociální, životního prostředí a hospodářské s cílem zajistit zdravá moře, udržitelný rybolov a životaschopné odvětví. |
| --- | --- |

3.1

Zákon o přístupu k mořím a pobřežím z roku 2009 (28) zřídil Organizaci pro správu moří, aby hrála vedoucí úlohu, podporovala a řídila udržitelné mořské prostředí a pobřežní rybolov prostřednictvím úspěšného zabezpečení náležité rovnováhy mezi přínosem v oblasti sociální, životního prostředí a hospodářské s cílem zajistit zdravá moře, udržitelný rybolov a životaschopné odvětví.

| 3.2 | Cílem této politiky z hlediska tohoto posouzení dopadů je posílit cíle ochrany této lokality tak, aby tento prvek hlubinného útesu byl chráněn před rizikem poškození působeného vlečnými zařízeními pro lov při dně. |
| --- | --- |

3.2

Cílem této politiky z hlediska tohoto posouzení dopadů je posílit cíle ochrany této lokality tak, aby tento prvek hlubinného útesu byl chráněn před rizikem poškození působeného vlečnými zařízeními pro lov při dně.

| 3.3 | Cíle ochrany této lokality jsou:






  — | s ohledem na přírodní změnu zachovat:






  — | rozsah stanoviště hlubinného útesu a rozmanitost tohoto stanoviště a druhů, které jsou jeho součástí, |
| --- | --- | --- | --- |

3.3

Cíle ochrany této lokality jsou:

—

s ohledem na přírodní změnu zachovat:

—

rozsah stanoviště hlubinného útesu a rozmanitost tohoto stanoviště a druhů, které jsou jeho součástí,

| — | strukturu společenství stanoviště (např. strukturu populace jednotlivých významných druhů a jejich přínos pro fungování ekosystému), |
| --- | --- |

—

strukturu společenství stanoviště (např. strukturu populace jednotlivých významných druhů a jejich přínos pro fungování ekosystému),

| — | kvalitu přírodního prostředí (např. kvalitu vody, úrovně suspendovaných sedimentů apod.), |
| --- | --- |

—

kvalitu přírodního prostředí (např. kvalitu vody, úrovně suspendovaných sedimentů apod.),

| — | procesy v mořském prostředí (např. biologické a fyzikální procesy, které v prostředí přirozeně probíhají, jako je cirkulace vody a ukládání sedimentů, by se neměly odchýlit od výchozího stavu v době jejich určení). |
| --- | --- |

—

procesy v mořském prostředí (např. biologické a fyzikální procesy, které v prostředí přirozeně probíhají, jako je cirkulace vody a ukládání sedimentů, by se neměly odchýlit od výchozího stavu v době jejich určení).

| 3.4 | Zamýšleným účinkem je to, že bude odstraněno riziko poškozování prvku hlubinného útesu a budou splněny povinnosti podle článku 6 směrnice o stanovištích. Tam, kde je to možné, budou navíc sníženy na nejmenší míru hospodářské dopady řídícího zásahu. |
| --- | --- |

3.4

Zamýšleným účinkem je to, že bude odstraněno riziko poškozování prvku hlubinného útesu a budou splněny povinnosti podle článku 6 směrnice o stanovištích. Tam, kde je to možné, budou navíc sníženy na nejmenší míru hospodářské dopady řídícího zásahu.

4.   Varianty

4.1   V rámci revidovaného přístupu stanoveného Ministerstvem pro životní prostředí, výživu a záležitosti venkova jsou upřednostňovanými nástroji nařízení Organizace pro správu moří v pásmu 6 až 12 námořních mil a vedoucí úloha Organizace pro správu moří při řízení lokalit, které se rozprostírají po obou stranách od hranice 6 námořních mil. Po diskusích mezi Organizací pro správu moří a orgánem pro pobřežní rybolov a ochranu Cornwallu bylo dohodnuto, že ačkoli se tato lokalita významná pro Společenství rozprostírá po obou stranách hranice 6 mil, budou pro řízení části lokality v pásmu 6 námořních mil stanovena nařízení orgánu pro pobřežní rybolov a ochranu, a pro řízení části Cape Bank této lokality v pásmu 0 až 12 námořních mil bude použito nařízení Organizace pro správu moří. Proto je pro část lokality významné pro Společenství v pásmu 0 až 12 námořních mil doporučenou variantou nařízení Organizace pro správu moří.

4.1.1   Varianta 1: Nedělat nic

Tato varianta by nezahrnovala zavedení jakéhokoli trvalého řídícího opatření. Znamenala by, že rizika ohrožující tuto lokalitu v důsledku škodlivých činností by nebyla řešena a povinnosti vyplývající z revidovaného přístupu stanoveného Ministerstvem pro životní prostředí, výživu a záležitosti venkova a z čl. 6 odst. 2 směrnice o stanovištích by nebyly splněny.

4.1.2   Varianta 2: Dobrovolná dohoda

Tato varianta by zahrnovala vypracování dobrovolných kodexů správné praxe za účelem ochrany prvků. Organizace pro správu moří zvažovala tuto variantu s ohledem na zásady lepší regulace, které vyžadují, aby nový předpis byl zaváděn pouze jako poslední možnost, a s ohledem na revidovaný přístup stanovený Ministerstvem pro životní prostředí, výživu a záležitosti venkova, v rámci kterého se předpokládá, že řídící opatření budou muset být založeny na regulaci, aby bylo zajištěno dosažení přiměřené ochrany. Revidovaný přístup Ministerstva pro životní prostředí, výživu a záležitosti venkova také vyžaduje, aby opatření zaměřená na řešení vysoce rizikových (červených) interakcí mezi určenými prvky a rybolovnými zařízeními byla provedena do konce roku 2013. Organizace pro správu moří má za to, že vzhledem k potřebě ochránit prvky rychle a vzhledem k riziku, kdy i nízké úrovně interakce by mohly vést k poškození prvku, nejsou dobrovolná opatření v tomto případě vhodná.

4.1.3   Varianta 3: Nařízení Organizace pro správu moří zakazující vlečná zařízení pro lov při dně v celé lokalitě významné pro Společenství („úplné uzavření lokality“).

Zákaz vlečných zařízení pro lov při dně v celé části Cape Bank patřící do lokality významné pro Společenství není pro dosažení ochrany prvku hlubinného útesu nezbytné a vedlo by ke zbytečné hospodářské ztrátě pro rybáře využívající jiných částí lokality významné pro Společenství. Odhadovaná celková ztráta vykládky, jak je zdokumentována v tabulce 1, by činila 15 971,20 GBP oproti 11 788,83 GBP v upřednostňované variantě a správní náklady na prosazování by byly mnohem vyšší.

4.1.4   Varianta 4: Nařízení Organizace pro správu moří zakazující používání vlečných zařízení pro lov při dně nad prvkem útesu Sabellaria spinulosa se stanovením vhodné nárazníkové zóny („řízení podle jednotlivých zón“)

Jedná se o upřednostňovanou variantu a její úplná analýza je uvedena níže.

4.1.5   Řízení rybolovu prostřednictvím prováděcího předpisu, regulační vyhlášky nebo podmínky vyznačené v oprávnění k rybolovu

Tyto mechanismy řízení nejsou v tomto případě považovány za vhodné. Pravomoci Organizace pro správu moří vydávat nařízení stanovené zákonem o přístupu k mořím a pobřežím jsou vhodnější, protože jsou určeny k tomu, aby byly používány pro řízení rybolovu v chráněných mořských oblastech, přičemž poskytují vhodnou pravomoc, flexibilitu, konzultace a rychlost.

4.2   Doporučená varianta:

4.2.1   Nařízení Organizace pro správu moří zakazující používání vlečných zařízení pro lov při dně nad prvkem hlubinných útesů se stanovením vhodné nárazníkové zóny („řízení podle jednotlivých zón“).

4.2.2   Tato varianta se doporučuje proto, že je nákladově nejefektivnější. Organizace pro správu moří je nejvhodnějším orgánem pro prosazování opatření pro řízení rybolovu v případě prvku útesu Cape Bank v pásmu 0 až 12 námořních mil, neboť má pravomoci vydávat nařízení v celé této oblasti za účelem posílení cílů ochrany lokality významné pro Společenství. Hranice navrhované zakázané oblasti byla určena s ohledem na nejlepší důkazy, které jsou v současnosti dostupné, o rozsahu těchto prvků, a s ohledem na potřebu „nárazníkové zóny“ mezi výskytem prvků a hranicí stanovenou nařízením. Při zvažování tvaru zakázané oblasti byla rovněž zohledněna snadnost prosazování a potřeba jasně vymezené hranice, což podpoří její dodržování.

5.   Důkazy

5.1   Důsledky, které má pro hlubinný útes rybolov pomocí vlečných zařízení pro lov při dně:

| 5.1.1 | Dostupné důkazy (29) sestávající z empirických studií kvantifikujících dopad rybolovu na stanoviště pevného dna jsou omezené. Je však známo, že vlečení vlečných sítí přes skalní podloží způsobí poškození nebo úhyn značné části velkých druhů přisedlých směrem vzhůru, jako jsou mořské houby a korály (Løkkeborg, 2005). V Aljašském zálivu bylo během jednoho protažení vlečné sítě poškozeno 67 % mořských hub (Freese a kol., 1999). Další druhy, jako jsou nezmaři, mořské sasanky, mechovci, pláštěnci a ostnokožci, jsou ohroženi při používání pohyblivých rybolovných nařízení (McConnaughey a kol., 2000; Sewell a Hiscock, 2005). Lov pomocí vlečných sítí může rovněž snižovat úplnost stanoviště, neboť balvany a valouny spojené s tvrdým podložím jsou přemisťovány do okolí (Engel a Kvitek, 2008; Freese a kol., 1999). Odolnost vůči fyzickému poškození se mění s druhem podloží, přičemž strukturálním poškozením jsou zvláště ohroženy jílovcové útesy (Atrill a kol., 2011). Má se za to, že riziko významného dopadu je dostatečné, aby vyžadovalo zařazení do červené kategorie, a tudíž zavedení řídících opatření ještě v tomto roce. |
| --- | --- |

5.1.1

Dostupné důkazy (29) sestávající z empirických studií kvantifikujících dopad rybolovu na stanoviště pevného dna jsou omezené. Je však známo, že vlečení vlečných sítí přes skalní podloží způsobí poškození nebo úhyn značné části velkých druhů přisedlých směrem vzhůru, jako jsou mořské houby a korály (Løkkeborg, 2005). V Aljašském zálivu bylo během jednoho protažení vlečné sítě poškozeno 67 % mořských hub (Freese a kol., 1999). Další druhy, jako jsou nezmaři, mořské sasanky, mechovci, pláštěnci a ostnokožci, jsou ohroženi při používání pohyblivých rybolovných nařízení (McConnaughey a kol., 2000; Sewell a Hiscock, 2005). Lov pomocí vlečných sítí může rovněž snižovat úplnost stanoviště, neboť balvany a valouny spojené s tvrdým podložím jsou přemisťovány do okolí (Engel a Kvitek, 2008; Freese a kol., 1999). Odolnost vůči fyzickému poškození se mění s druhem podloží, přičemž strukturálním poškozením jsou zvláště ohroženy jílovcové útesy (Atrill a kol., 2011). Má se za to, že riziko významného dopadu je dostatečné, aby vyžadovalo zařazení do červené kategorie, a tudíž zavedení řídících opatření ještě v tomto roce.

5.2   Rozmístění prvků hlubinných útesů

Na obrázku 1 níže je vyznačena poloha prvku hlubinného útesu v části Cape Bank lokality významné pro Společenství.

Obrázek 1

Mapa lokality a prvků

6.   Dotčená odvětví

| 6.1 | Odvětví rybolovu: Zákazem budou nejvíce dotčena plavidla lovící výložníkovými vlečnými sítěmi, plavidla lovící pomocí drapáků a jiná plavidla s vlečnými sítěmi pro lov při dně, což zahrnuje především plavidla vykládající v Newlynu. Francouzská a belgická plavidla mají práva přístupu za účelem lovu druhů žijících při dně, avšak většina tohoto úlovku se nevykládá ve Spojeném království. Dialog se zainteresovanými stranami a se zástupci belgického odvětví rybolovu během předběžných konzultací o tomto navrhovaném řídícím opatření ukázal, že rybolovné činnosti s vlečnými sítěmi pro lov při dně jsou omezené. Některá francouzská plavidla lovící vlečnými sítěmi s rozpěrnými deskami loví na západní straně navrhované zakázané oblasti Cape Bank a některá belgická plavidla loví na severní straně téže oblasti. Nepředpokládá se, že zásah bude mít dopad na jiná odvětví než odvětví rybolovu. |
| --- | --- |

6.1

Odvětví rybolovu: Zákazem budou nejvíce dotčena plavidla lovící výložníkovými vlečnými sítěmi, plavidla lovící pomocí drapáků a jiná plavidla s vlečnými sítěmi pro lov při dně, což zahrnuje především plavidla vykládající v Newlynu. Francouzská a belgická plavidla mají práva přístupu za účelem lovu druhů žijících při dně, avšak většina tohoto úlovku se nevykládá ve Spojeném království. Dialog se zainteresovanými stranami a se zástupci belgického odvětví rybolovu během předběžných konzultací o tomto navrhovaném řídícím opatření ukázal, že rybolovné činnosti s vlečnými sítěmi pro lov při dně jsou omezené. Některá francouzská plavidla lovící vlečnými sítěmi s rozpěrnými deskami loví na západní straně navrhované zakázané oblasti Cape Bank a některá belgická plavidla loví na severní straně téže oblasti. Nepředpokládá se, že zásah bude mít dopad na jiná odvětví než odvětví rybolovu.

| 6.2 | Místní hospodářství a společnost: Potenciální výše sociálních a hospodářských nákladů pro místní společenství ve Spojeném království, Francii a Belgii v důsledku možné ztráty vykládky a z toho vyplývajícího dopadu na místní rybolov je nízká. Je to důsledkem toho, že jsou dostupná alternativní loviště, a přemístění proto bude minimální. Je pravděpodobné, že upřednostňovaná varianta bude mít malý dopad, neboť převážná část rybolovu se provádí pomocí statických lovných zařízení plavidly, která mají základnu v Newlynu, Mousehole, Sennen Cove, jiné v Penwith Coves, St. Ives a Hayle. Širší přínos ochrany hlubinných útesů je popsán v oddíle 7. |
| --- | --- |

6.2

Místní hospodářství a společnost: Potenciální výše sociálních a hospodářských nákladů pro místní společenství ve Spojeném království, Francii a Belgii v důsledku možné ztráty vykládky a z toho vyplývajícího dopadu na místní rybolov je nízká. Je to důsledkem toho, že jsou dostupná alternativní loviště, a přemístění proto bude minimální. Je pravděpodobné, že upřednostňovaná varianta bude mít malý dopad, neboť převážná část rybolovu se provádí pomocí statických lovných zařízení plavidly, která mají základnu v Newlynu, Mousehole, Sennen Cove, jiné v Penwith Coves, St. Ives a Hayle. Širší přínos ochrany hlubinných útesů je popsán v oddíle 7.

| 6.3 | Donucovací orgány: Hlavní odpovědnost za prosazování navrhované zakázané oblasti v pásmu 0 až 12 námořních mil připadne Organizaci pro správu moří, a dodatečné náklady spojené s prosazováním proto budou mít dopad na Organizaci pro správu moří. Tyto odhadované náklady jsou popsány v oddíle 7. |
| --- | --- |

6.3

Donucovací orgány: Hlavní odpovědnost za prosazování navrhované zakázané oblasti v pásmu 0 až 12 námořních mil připadne Organizaci pro správu moří, a dodatečné náklady spojené s prosazováním proto budou mít dopad na Organizaci pro správu moří. Tyto odhadované náklady jsou popsány v oddíle 7.

7.   Analýza nákladů a přínosů

7.1   Náklady na doporučenou variantu

7.1.1   Zákaz vlečných zařízení pro lov při dně v navrhované oblasti by mohl vyvolat vznik těchto nákladů:

| — | přímé náklady pro odvětví rybolovu vyplývající z omezení lovišť, |
| --- | --- |

—

přímé náklady pro odvětví rybolovu vyplývající z omezení lovišť,

| — | náklady pro odvětví rybolovu spojené s přemístěním na jiná loviště, |
| --- | --- |

—

náklady pro odvětví rybolovu spojené s přemístěním na jiná loviště,

| — | možné důsledky pro životní prostředí související a možným zvýšeným poškozením stanovišť v jiných oblastech v důsledku přemístění, |
| --- | --- |

—

možné důsledky pro životní prostředí související a možným zvýšeným poškozením stanovišť v jiných oblastech v důsledku přemístění,

| — | náklady pro Organizaci pro správu moří na správu a prosazování řízení. |
| --- | --- |

—

náklady pro Organizaci pro správu moří na správu a prosazování řízení.

7.1.2   Náklady pro odvětví rybolovu, včetně případných nákladů na přemístění, a náklady pro Organizaci pro správu moří na správu a prosazování lze vyjádřit v penězích, a tyto odhadované hodnoty byly shrnuty a předloženy v rámci tohoto posouzení dopadů (tabulky 1 a 2 níže). Náklady na životní prostředí v důsledku možného zvýšeného poškození stanovišť je obtížné vyčíslit, a proto jsou zde uvedeny jako nefinanční náklady.

7.2   Analýza nákladů pro rybolov

7.2.1   Informace použité pro posouzení dopadů navrhovaného uzavření byly převzaty z:

| — | údajů o vykládce plavidel od roku 2008 do roku 2011 převzatých z údajů zapsaných v lodních denících a dokladech o prodeji, poskytnutých statistickou službou Organizace pro správu moří, |
| --- | --- |

—

údajů o vykládce plavidel od roku 2008 do roku 2011 převzatých z údajů zapsaných v lodních denících a dokladech o prodeji, poskytnutých statistickou službou Organizace pro správu moří,

| — | údajů o vykládce na úrovni obdélníků ICES, další analýzy za účelem odhadu úlovku a předpokládané vykládky z lokality významné pro Společenství a z oblasti útesu / nárazníkové zóny pro Spojené království a jiné členské státy (tabulky 1 a 2), |
| --- | --- |

—

údajů o vykládce na úrovni obdélníků ICES, další analýzy za účelem odhadu úlovku a předpokládané vykládky z lokality významné pro Společenství a z oblasti útesu / nárazníkové zóny pro Spojené království a jiné členské státy (tabulky 1 a 2),

| — | informací, které Organizace pro správu moří získala od rybářů během setkání v rámci předběžných konzultací, červen – srpen 2013, |
| --- | --- |

—

informací, které Organizace pro správu moří získala od rybářů během setkání v rámci předběžných konzultací, červen – srpen 2013,

| — | informací získané od zainteresovaných stran během formálních konzultací Organizace pro správu moří k nařízení, 10. září až 22. října 2013, |
| --- | --- |

—

informací získané od zainteresovaných stran během formálních konzultací Organizace pro správu moří k nařízení, 10. září až 22. října 2013,

| — | znalostí místních úředníků Organizace pro správu moří a orgánů pro pobřežní rybolov a ochranu působících v pobřežních oblastech. |
| --- | --- |

—

znalostí místních úředníků Organizace pro správu moří a orgánů pro pobřežní rybolov a ochranu působících v pobřežních oblastech.

7.3   Nejistota a předpoklady údajů

7.3.1   Odhady průměrných nákladů byly založeny na hodnotách vykládky ve Spojeném království odhadnutých pro oblast významnou pro Společenství v rámci statistických obdélníků ICES 29E4 (viz obrázek 2). Není známo, jaká část hodnoty celkové vykládky skutečně pocházela přímo z navrhované zakázané oblasti, která tvoří méně než 5,79 % obdélníka ICES. Statistické údaje byly sestaveny s použitím oznámených údajů o rybolovu v rámci obdélníků ICES, které pokrývají vymezené oblasti lokality významné pro Společenství. Oznámené údaje o rybolovu (množství a hodnota vykládky spolu s podrobnostmi o příslušných rybolovných zařízeních) jsou převzaty z databáze Ifish Organizace pro správu moří. Informace o belgických a francouzských plavidlech čerpaly z výpisů údajů o vykládce, jež členské státy oznámily pracovní skupině pro režimy intenzity rybolovu Vědeckotechnického a hospodářského výboru pro rybářství (VTHVR). Podrobnější popis metodik použitých pro vyčíslení nákladů odvětví rybolovu je uveden v příloze A a B.

7.3.2   Hodnoty navrhované zakázané oblasti uvedené v tabulce 1 byly odvozeny tak, že byly vzaty hodnoty odhadované v rámci lokality významné pro Společenství a použit procentní podíl na základě plochy zakázané oblasti v rámci samotné lokality významné pro Společenství. Plocha navrhovaných zakázaných oblastí je ve většině případů poměrně malá ve srovnání s plochou lokality významné pro Společenství jako celku. K uvedeným odhadům by proto mělo být přistupováno s obezřetností a nebudou vyjadřovat skutečnou hodnotou přisouzenou v rámci navrhované zakázané oblasti. Uznává se také, že možná zvýšená biologická rozmanitost v okolí útesu znamená, že by mohl být hojnějším lovištěm, a analýzy možná nedoceňují hodnotu vyřazeného loviště.

7.3.3   Informace shromážděné od rybářů a dalších zainteresovaných stran během předběžných konzultačních setkání je použita pro podporu podkladů a předpokladů s upozorněním, že se jedná pouze o dílčí poznatky. Tyto shromážděné informace byly příležitostné a je to pouze snímek respondentů, kteří byli momentálně dostupní pro podání připomínek. Počet respondentů odráží pouze ty, kdo nezávisle podali informace, není to počet osob, které nutně souhlasí či nesouhlasí s určitým tvrzením.

7.3.4   Údaje o vykládce jiných členských států jsou omezené, neboť většina těchto plavidel neprovádí vykládku ve Spojeném království. Určité předpoklady však lze učinit na základě údajů o loďstvu, pokud jde o plavidla jiných členských států delší než 15 metrů, získaných prostřednictvím systému sledování plavidel (VMS), které přijalo Středisko pro sledování rybolovu Spojeného království.

Obrázek 2

Mapa zachycující statistický obdélník ICES 29E4 a lokalitu významnou pro Společenství Land’s End and Cape Bank

7.4.   Rybolov v lokalitě významné pro Společenství Land’s End and Cape Bank

7.4.1   Většina plavidel Spojeného království, která prováděla rybolov v rámci oblasti ICES 29E4, je kratší než 10 metrů a jsou to převážně plavidla lovící pomocí sítí (165 plavidel), plavidla lovící na dlouhý vlasec (145 plavidel), plavidla lovící do vršů (71 plavidlo) a jiná plavidla s vlečnými sítěmi pro lov při dně (11 plavidel). Občas se vyskytují plavidla o délce větší než 15 metrů lovící pomocí výložníkových vlečných sítí (25 plavidel).

7.4.2   Hlavními vykládanými druhy jsou pelagické ryby, korýši, ryby žijící při dně a měkkýši.

7.4.3   Francouzská a belgická plavidla mají zákonná práva přístupu do části lokality významné pro Společenství vně pásma 6 námořních mil.

7.4.4   Většina francouzských a belgických plavidel, jež provádějí rybolov v oblastech ICES, jsou plavidla delší než 15 metrů, občas se vyskytnou plavidla kratší než 10 metrů. Údaje o vykládce jiných členských států jsou omezené, neboť většina těchto plavidel neprovádí vykládku ve Spojeném království. 7.4.5 Údaje o francouzském a belgickém loďstvu získané prostřednictvím systému VMS (30) ukazují, že v navrhovaných zakázaných oblastech lokality významné pro Společenství, do kterých mají povolen přístup, loví jen málo nebo tam neloví vůbec (obrázky 3 a 4).

7.4.5   Dne 12. července 2013 se v Ostende konalo předběžné konzultační setkání s belgickým odvětvím rybolovu za přispění belgických orgánů pro rybolov. Cílem bylo informovat je o možném řízení obchodního rybolovu v lokalitách významných pro Společenství v Anglii v souvislosti s belgickými právy přístupu za účelem rybolovu v pásmu od 6 do 12 námořních mil. Zástupci odvětví, kteří se setkání konaného 12. července zúčastnili, sdělili, že stávající navrhovaná opatření na ochranu prvku hlubinného útesu v této lokalitě významné pro Společenství nemají na jejich rybolov větší vliv. Tyto prvky hlubinných útesů jsou považovány většinou za nepříznivé pro použití vlečných zařízení pro lov při dně. Dne 27. Září 2013 se v Paříži uskutečnilo konzultační setkání s francouzskými orgány a zástupci průmyslu rybolovu, které potvrdilo, že v navrhované zakázané oblasti Cape Bank lovilo 12 plavidel o délce 15–24 metrů lovících vlečnými sítěmi s rozpěrnými deskami z Normandie.

7.4.6   Odpovědi obdržené během formálních konzultací od zástupců belgického a francouzského odvětví rybolovu potvrdily, že v rámci navrhované zakázané oblasti k určitému rybolovu dochází.

Obrázek 3

Hlášení o poloze francouzských plavidel prostřednictvím systému VMS v roce 2012

Obrázek 4

Hlášení o poloze belgických plavidel prostřednictvím systému VMS v roce 2012

7.5   Ocenění dotčené vykládky

Spojené království

7.5.1   Přímým dopadem na rybářská plavidla by bylo snížení úlovku, a tedy i vykládky, z vlečných sítí pro lov při dně v navrhované zakázané oblasti. Za účelem odhadu potenciálních důsledků byly analyzovány údaje o vykládce shromážděné a utříděné Organizací pro správu moří.

7.5.2   Výpočet dotčené vykládky z oblasti statistického obdélníku ICES 29E4 (u plavidel Spojeného království, u kterých bylo zjištěno, že lovily v této oblasti v období od ledna 2008) je uveden v tabulce 1. Odhady uvedené v tabulce 1 jsou založeny na průměrné vykládce v období od ledna 2008 do prosince 2011.

Tabulka 1

Vykládka Spojeného království z oblasti ICES 29E4, vyjádřená jako roční průměr, a odhadovaná průměrná vykládka v rámci lokality významné pro Společenství (SCI) (leden 2008 – prosinec 2011)

| Typ zařízení | Vyložená hmotnost
  (v tunách) | Hodnota pro ICES 29E4
  (v GBP) | Hodnota v rámci SCI
  (v GBP) | Hodnota v rámci zakázané oblasti (73,813 % SCI)
  (v GBP) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Plavidla lovící pomocí výložníkových vlečných sítí | 209 | 830 886 | 2 492,30 | 1 839,65 |
| Plavidla lovící pomocí drapáků | 86 | 120 294 | 0 | 0 |
| Plavidla s vlečnými sítěmi na humry | 3 | 3 753 | 141,90 | 104,74 |
| Jiná plavidla lovící vlečnými sítěmi pro lov při dně | 161 | 342 297 | 13 337 | 9 844,44 |
| Celkem | 459 | 1 297 230 | 15 971,20 | 11 788,83 |

Typ zařízení

Vyložená hmotnost

(v tunách)

Hodnota pro ICES 29E4

(v GBP)

Hodnota v rámci SCI

(v GBP)

Hodnota v rámci zakázané oblasti (73,813 % SCI)

(v GBP)

Plavidla lovící pomocí výložníkových vlečných sítí

209

830 886

2 492,30

1 839,65

Plavidla lovící pomocí drapáků

86

120 294

0

0

Plavidla s vlečnými sítěmi na humry

3

3 753

141,90

104,74

Jiná plavidla lovící vlečnými sítěmi pro lov při dně

161

342 297

13 337

9 844,44

Celkem

459

1 297 230

15 971,20

11 788,83

7.5.3   Odhadované hodnoty vykládky v rámci lokality významné pro Společenství byly vypočteny spojením dostupných údajů o vykládce (poskytovaných každým rybářským plavidlem na úrovni obdélníku ICES) s údaji o činnosti rybářských plavidel (na základě zpráv předávaných prostřednictvím systému VMS). Tento přístup používá podíl lokality významné pro Společenství na vykládce z každého obdélníku ICES založený na úrovni rybolovu v rámci lokality významné pro Společenství.

V případě lokality významné pro Společenství Land’s End and Cape Bank byly použity údaje o vykládce z obdélníku ICES (29E4) a byly rozčleněny do kategorií podle velikosti plavidla (plavidla delší než 15 metrů, plavidla o délce 10 až 15 metrů a plavidla kratší než 10 metrů).

Hodnoty vykládky pocházející z navrhované zakázané oblasti byly poté odhadnuty jako podíl (na základě velikosti příslušných oblastí) odhadované hodnoty vykládky pocházející z lokality významné pro Společenství.

Úplné členění rybolovu v rámci obdélníků ICES odpovídajících lokalitě významné pro Společenství lze najít v doplňkových tabulkách rybolovných statistik za roky 2008 až 2011.

Odhaduje se, že průměrný roční příjem loďstva plavidel delších než 15 metrů lovících pomocí výložníkových vlečných sítí z lokality významné pro Společenství činí 2 434,60 GBP. U plavidel delších než 15 metrů lovících pomocí drapáků je uvedena nulová hodnota, a stejně tak je nulová hodnota uvedena u jiných plavidel lovících vlečnými sítěmi pro lov při dně. U loďstva plavidel kratších než 10 metrů lovících pomocí výložníkových vlečných sítí činí odhadovaný průměrný roční příjem 10,90 GBP. Odhadovaný průměrný roční příjem flotily plavidel o délce 10 až 15 metrů lovících pomocí výložníkových vlečných sítí je 46,80 GBP. (Pro úplné členění viz tabulku 5 z tabulek rybolovných statistik za roky 2008 až 2011.)

Z našich předběžných konzultačních setkání se zainteresovanými stranami vyplynulo, že hlavní finanční dopad bude mít zavedení tohoto nařízení na lov pomocí vlečných sítí pro lov při dně a lov hřebenatkových pomocí drapáků.

7.5.4   Bylo odhadnuto, že v rámci navrhované zakázané oblasti (která zaujímá 73,813 % plochy lokality významné pro Společenství), bude celková ztráta na vykládce činit 11 788,83 GBP.

7.5.5   Odhadované celkové náklady jsou pravděpodobně nadhodnocené, neboť se nepředpokládá žádné přemístění.

Francie a Belgie

7.5.6   Z analýzy údajů systému VMS vyplývá, že převážná většina belgického rybolovu v obdélníku ICES 29E4 se odehrává mimo samotnou lokalitu významnou pro Společenství. V roce 2012 rybolov v severních částech ICES provádělo 26 belgických plavidel.

Většina francouzských rybolovných činností v obdélníku ICES 29E4 probíhá vně samotné lokality významné pro Společenství směrem na severozápad. V roce 2012 hlásilo prostřednictvím systému VMS svou polohu 46 francouzských plavidel s rychlostí 1–6 uzlů v západní části sekce Cape Bank lokality významné pro Společenství.

7.5.7   Belgický rybolov v této oblasti je zaměřen především na lov jazyka obecného a francouzský se zaměřuje na lov tresky jednoskvrnné a tresky obecné. Pomocí metodiky uvedené v příloze B „Analýza plavidel jiných zemí než Spojeného království v obdélnících ICES“ bylo odhadnuto, že v roce 2012:

| — | se velikost vykládky pocházející z belgického rybolovu v přístupné části lokality významné pro Společenství odhaduje na 0,44 tuny. To odpovídá odhadované hodnotě 1 749 GBP, |
| --- | --- |

—

se velikost vykládky pocházející z belgického rybolovu v přístupné části lokality významné pro Společenství odhaduje na 0,44 tuny. To odpovídá odhadované hodnotě 1 749 GBP,

| — | velikost vykládky pocházející z francouzského rybolovu v přístupné části lokality významné pro Společenství se odhaduje na 24,98 tuny. To odpovídá odhadované hodnotě 44 036 GBP. |
| --- | --- |

—

velikost vykládky pocházející z francouzského rybolovu v přístupné části lokality významné pro Společenství se odhaduje na 24,98 tuny. To odpovídá odhadované hodnotě 44 036 GBP.

7.5.8   Obrázky 3 a 4 však ukazují, že většina rybolovných činností je soustředěna do severovýchodního koridoru této lokality, což je vně navrhované zakázané oblastí (prvek útesu a nárazníková zóna). Proto se má za to, že skutečná odhadovaná ztráta na vykládce bude mnohem menší než odhadované hodnoty uvedené výše. Pro další informace o rybolovu jiných zemí než Spojeného království v navrhovaných zakázaných oblastech a jejich okolí, viz přílohu B.

7.6   Pravděpodobné důsledky pro rybářské loďstvo, vyplývající z uzavření

7.6.1   Jelikož se předpokládá, že odhadovaná ztráta na vykládce je nadhodnocená (v důsledku omezeného rybolovu pomocí vlečných zařízení pro lov při dně nad prvkem hlubinného útesu), předpokládá se, že dopad na rybářské loďstvo, vyplývající z tohoto uzavření, bude omezený. Někteří dotčení rybáři během předběžných konzultačních setkání uvedli, že nad prvkem hlubinného útesu se vlečná zařízení pro lov při dně nepoužívají, protože by to jejich lovná zařízení poškodilo. Zástupci francouzského a belgického odvětví rybolovu potvrdili, že dojde ke ztrátě lovišť v okolí západní a severní části zakázané oblasti Cape Bank, avšak že jsou snadno přístupná alternativní loviště.

7.7   Přizpůsobivost

7.7.1   Aby bylo možné posoudit pravděpodobné důsledky navrhovaného uzavření pro rybolov, musí být posouzeno, v jaké míře by plavidla byla schopna zachovat hodnotu úlovku při přemístění do jiných oblastí.

7.7.2   Rybáři byli požádáni o vyplnění dotazníku za účelem získání podkladů pro toto posouzení a byli přímo dotázáni, v jaké míře by v důsledku navrhovaného uzavření došlo k přemístění do jiných oblastí a zda jsou schopni lovit v alternativních lovištích a přizpůsobit se tak, aby hodnota jejich úlovku zůstala zachována. Někteří dotčení rybáři uvedli, že by nemohli změnit loviště nebo druh lovného zařízení, avšak že navrhovaná varianta omezí rybolov pouze nad prvkem hlubinného útesu a v nárazníkové zóně, takže potřeba přemístění bude minimální.

7.7.3   V důsledku zavedení upřednostňované varianty (nařízení stanovící vymezenou zakázanou oblast), a nikoli uzavření celé lokality bude u plavidel lovících pomocí vlečných zařízení pro lov při dně snížena míra přemístění na nejnižší míru. Zástupci francouzského a belgického odvětví rybolovu během předběžné a formální konzultace potvrdili, že v navrhované zakázané oblasti dochází k rybolovu. K míře přemístění a alternativním lovištím se však výslovně nevyjádřili.

7.7.4   Předpokládá se, že během procesu posuzování žluté/zelené kategorie budou zvažovány důkazy o pokroku v technologii lovných zařízení a dopad na citlivé prvky.

7.8   Nepřímé náklady

7.8.1   Náklady na životní prostředí

V případě doporučené varianty bude minimální potřeba zvýšených nákladů, pokud jde o palivo pro plavidla plující dále, aby se dostaly do alternativních lovišť, neboť většina rybářů uvedla, že v této oblasti neloví a že jsou snadno přístupná alternativní loviště.

7.9   Správní náklady a náklady na prosazování

7.9.1   Organizace pro správu moří bude uskutečňovat přístup s použitím zpravodajských informací, který v souladu s Národním modelem zpravodajství (31) uplatňuje řada regulačních úřadů napříč vládními resorty. Pokud zpravodajské informace budou nasvědčovat tomu, že nařízení není dodržováno nebo existuje riziko jeho nedodržení, vypracuje Organizace pro správu moří strategii prosazování vycházející z konkrétních potřeb dotčené chráněné mořské oblasti a v případě nutnosti nasadí odpovídající prostředky. To může zahrnovat přítomnost vojenského námořnictva, dohled ze vzduchu nebo společné operace s jinými agenturami (například s orgány pro pobřežní rybolov a ochranu, britskou pohraniční službou nebo Agenturou pro životní prostředí). Veškeré společné operace bude koordinovat Organizace pro správu moří. Hlavní zásady, jimiž se bude Organizace pro správu moří řídit při regulaci chráněných mořských oblastí, stanoví zákon o legislativní a správní reformě z roku 2006 a služební kodex regulačních orgánů a jejich cílem je zajistit, aby Organizace pro správu moří ve všech opatřeních prosazování, jež přijme, postupovala přiměřeně, zodpovědně, jednotně, transparentně a cíleně (32).

7.9.2   Prosazování navrhovaného nařízení bude provedeno v rámci stávajícího rozpočtu. Jako nástroj řízení pro prosazování z moře a ze vzduchu vůči plavidlům delším než 12 metrů bude použit systém VMS EU. Vzhledem k nízké rybolovné činnosti v rámci lokality bude riziko nedodržování minimální nebo nízké (33). Odhadované náklady na prosazování při řízení této upřednostňované varianty jsou uvedeny v tabulce 2.

Tabulka 2

Dodatečné roční náklady na prosazování doporučené varianty
   (34)

| Činnost | Náklady na jednotku
  (v GBP) | Odhadovaný počet jednotek za rok | Roční náklady celkem
  (v GBP) |
| --- | --- | --- | --- |
| Sledování hladiny moře námořními silami na jednu lokalitu | 4 000/den | 1 | 4 000 |
| Společné hlídky v rámci prosazování s místním výborem pro mořské rybářství/orgánem pro pobřežní rybolov a ochranu | 800–1 000/den | 5 | 4 000–5 000 |
| Dohled ze vzduchu na jednu lokalitu | 2 050/hodina | 2 | 4 100 |
| Vyšetřování/stíhání na jednu lokalitu | 10 375/případ | 1 | 10 375 |
| Celkem | | 9 | 22 475–23 475 |

Činnost

Náklady na jednotku

(v GBP)

Odhadovaný počet jednotek za rok

Roční náklady celkem

(v GBP)

Sledování hladiny moře námořními silami na jednu lokalitu

4 000/den

1

4 000

Společné hlídky v rámci prosazování s místním výborem pro mořské rybářství/orgánem pro pobřežní rybolov a ochranu

800–1 000/den

5

4 000–5 000

Dohled ze vzduchu na jednu lokalitu

2 050/hodina

2

4 100

Vyšetřování/stíhání na jednu lokalitu

10 375/případ

1

10 375

Celkem

9

22 475–23 475

Tabulka 3

Roční profil finančních nákladů na doporučenou variantu (v milionech GBP), stálé ceny

| | R0 | R1 | R2 | R3 | R4 | R5 | R6 | R7 | R8 | R9 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Náklady na přemístění | ŽÁDNÉ | ŽÁDNÉ | ŽÁDNÉ | ŽÁDNÉ | ŽÁDNÉ | ŽÁDNÉ | ŽÁDNÉ | ŽÁDNÉ | ŽÁDNÉ | ŽÁDNÉ |
| Roční opakující se náklady – nejlepší odhad | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 |
| Nízké | 0,022475 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 |
| Vysoké | 0,023475 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 |
| Celková současná hodnota ročních nákladů (35) | 0,2 mil GBP |

R0

R1

R2

R3

R4

R5

R6

R7

R8

R9

Náklady na přemístění

ŽÁDNÉ

ŽÁDNÉ

ŽÁDNÉ

ŽÁDNÉ

ŽÁDNÉ

ŽÁDNÉ

ŽÁDNÉ

ŽÁDNÉ

ŽÁDNÉ

ŽÁDNÉ

Roční opakující se náklady – nejlepší odhad

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

Nízké

0,022475

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

Vysoké

0,023475

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

Celková současná hodnota ročních nákladů (35)

0,2 mil GBP

7.10   Přínosy doporučené varianty

7.10.1   Vyloučení vlečných zařízení pro lov při dně z navrhované zakázané oblasti by zabránilo používání vlečných zařízení pro lov při dně nad prvkem hlubinného útesu a vedlo by k těmto přínosům:

| — | přínos pro životní prostředí spočívající v zachování stanovišť hlubinného útesu. |
| --- | --- |

—

přínos pro životní prostředí spočívající v zachování stanovišť hlubinného útesu.

Přínosy pro životní prostředí jsou zde popsány jako nefinanční přínosy.

7.11   Přínosy pro životní prostředí

7.11.1   Hlubinné útesy v této lokalitě významné pro Společenství jsou jedny z biologicky nejrozmanitějších v této zemi a hrají důležitou roli při podpoře druhů, které jsou považovány za vzácné nebo se vyskytují na hranici svého biogeografického rozšíření. I když jednotlivé útesy jsou poměrně malé (v celostátním i místním měřítku), jsou ekologicky rozmanité a představují oblast místního významu (z hlediska jejich velikosti) se stanovištěm bariérového útesu trvale pod mořskou hladinou (36).

7.11.2   Lokalitu významnou pro Společenství tvoří dvě hlavní útesové oblasti, které jsou téměř zcela ze žuly (Axelsson a Devey, 2011; Birchenough a kol., 2008): oblast útesů lemující pobřeží (část Land’s End oblasti významné pro Společenství – podprvek pobřežního vystupujícího útesu) a oblast vystupujících útesů více vzdálená od pevniny v širokém zakřiveném půlměsíci, který přibližně sleduje linii pobřeží (část Cape Bank lokality významné pro Společenství – podprvek bariérového vystupujícího útesu). Bariérový vystupující útes bude řízen Organizací pro správu moří. Tato oblast je soubor s dominujícími mořskými chaluhami, společenství bažinné rašeliny s mechovci a nezmary a oblasti skýtající potravu ostnokožcům jsou přítomny spolu s mechovkou Rossovou Pentapora fascialis, ostnokožcem Echinus esculentus a houbou sírovou Cliona celata (Birchenough a kol., 2008a). Pohyb vody způsobený mořskými proudy a působení vln podporuje také hustý vzrůst mořských hub, sumek, mořských sasanek a měkkých korálů (Irving, 1996) (37).

7.11.3   Útesy rovněž poskytují do určité míry ochranu pobřeží a jsou důležitými oblastmi z hlediska koloběhu živin, zachycování uhlíku a dusíku a stabilizace sedimentu.

7.11.4   Chráněné stanoviště útesů je přirozeným útočištěm pro tvorbu populací cílových i náhodně lovených druhů.

7.11.5   Přínos tohoto nařízení spočívá v tom, že umožní vhodnou ochranu a zabezpečení ekologických charakteristik, které mohou případně vést k větší biologické rozmanitosti ve srovnání s ostatními lovišti.

7.11.6   Přínos pro životní prostředí vyplývající ze zavedení tohoto nařízení bude významný, neboť bude chránit prvky hlubinného útesu v této lokalitě před používáním vlečných zařízení pro lov při dně. To přispěje k plnění cíle ochrany „zachovat“. To přinese větší prospěch i jiným prvkům v rámci lokality výhodné pro Společenství a bude celkově přínosné pro společenství útesu v důsledku doporučeného zákazu. To může podpořit větší rekreační využití této oblasti, např. příznivci potápění a rekreačního rybaření, z čehož by potenciálně mohlo mít prospěch místní hospodářství.

7.12   Sociální a hospodářské přínosy

7.12.1   Existuje možnost, že zachovalý stav prvku a stanoviště hlubinného útesu možná zvýší jeho přitažlivost pro rekreační uživatele, včetně potápěčů a rekreačních rybářů (S. E. Rees a kol., 2013 (38); D. R. Chae a kol., 2012 (39)). To by mohlo také zvýšit turismus do oblasti, a tudíž i zvýšit výdaje směřující do místních podniků (S. E. Rees a kol., 2013).

7.12.2   Uplatnění zonálního přístupu k řízení namísto uzavření celé lokality omezuje přemístění plavidel provádějících rybolov pomocí vlečných zařízení pro lov při dně.

7.13   Rozdělení nákladů a přínosů

7.13.1   Rozdělení sociálních a ekonomických nákladů se odehrává převážně na místní úrovni ve Spojeném království, Francii a Belgii (s výjimkou nákladů na prosazování), a celkový přínos pro životní prostředí zahrnuje širší oblast a má spíše celostátní dopad.

Příloha A: Poznámky k výběru údajů z rybolovných statistik Spojeného království a tabulkám

Tabulky s údaji, které shrnují oznámený rybolov v rámci obdélníků ICES, jež pokrývají podrobně vymezené oblasti definované jako oblasti evropských mořských lokalit jsou podrobněji uvedeny na internetových stránkách Organizace pro správu moří (40).

Tato úroveň podrobnosti zachycuje nejpodrobnější údaje, dostupné v rámci nahlášených údajů, jimiž disponují správní orgány pro rybolov ve Spojeném království.

Tyto údaje poskytují informace o velikosti a hodnotě vykládky pocházející z obdélníků pokrývajících tyto oblasti, a také podrobnosti o plavidlech, používaných lovných zařízeních a lovených druzích.

Kromě těchto údajů o rybolovu plavidla delší než 15 metrů v rámci systémů sledování plavidel ve Spojeném království hlásí každé dvě hodiny svou přesnou polohu.

U těchto plavidel delších než 15 metrů bylo možno prostorové údaje ze systémů podávání zpráv o rybolovu, jejichž měřítko je poměrně velké, spojit s podrobnými hlášeními polohy ze systémů VMS, což umožňuje přesněji odhadnout rybolovné činnosti. Tato podrobná rekapitulace údajů o rybolovu umožňuje odhadnout rybolovné činnosti plavidel delších než 15 metrů ve vymezených oblastech evropských mořských lokalit.

Tyto údaje, pokud jsou dostupné, jsou uvedeny v tabulkách údajů spolu s celkovými údaji o rybolovu prováděném plavidly delšími než 15 metrů v rámci obdélníků ICES; poměr mezi těmito dvěma soubory údajů byl aplikován na údaje o plavidlech o jiné délce, což umožňuje provést přibližný odhad rybolovu prováděného těmito plavidly o celkové délce menší než 15 metrů v rámci navrhované zakázané oblasti.

Upozorňujeme, že navrhovaná zakázaná oblast leží v pobřežních vodách, a použití poměru rybolovných činností prováděných v těchto oblastech plavidly delšími než 15 metrů za účelem odhadu činností jiných plavidel Spojeného království proto nemusí být přesné, neboť větší plavidla mají tendenci lovit dále od pobřeží než jiná plavidla, zejména než loďstvo plavidel delších než 10 metrů.

Tyto údaje jsou v tabulkách vyznačeny šedou barvou, aby se zdůraznilo, že jsou to údaje odhadované a měly by být používány obezřetně.

Dále je uveden seznam pobřežních oblastí evropských mořských lokalit, kterých se tato analýza týká – některé obdélníky pokrývají více než jednu oblast –, a tyto oblasti jsou vyznačeny žlutě.

Překrývání znamená, že celkové možné pokrytí navrhovaných zakázaných oblastí není možné odhadnout tak, že se sečtou analýzy pro jednotlivé oblasti. Dále uvedená tabulka obsahuje podrobnosti o podílu celkového rybolovu v obdélnících ICES vztahujících se ke každé navrhované zakázané oblasti, které se týkají plavidel delších než 15 metrů (pro tato plavidla jsou k dispozici podrobné satelitní údaje).

Vzhledem k tomu budou u plavidel s vysokým podílem pokrytí evropských mořských lokalit odhady rybolovu prováděného plavidly jiných délkových kategorií, založené na činnostech souvisejících se systémy VMS, pravděpodobně spolehlivější než v případě lokalit s nízkým podílem pokrytí.

Příloha B: Poznámky k údajům rybolovných statistik jiných zemí než Spojeného království

Tyto tabulky jsou výtahem z údajů o vykládce oznámených členskými státy pracovní skupině pro režimy intenzity rybolovu Vědeckotechnického a hospodářského výboru pro rybářství (VTHVR).

V rámci činností této skupiny jsou sestavovány různé soubory údajů, včetně podrobností o vykládce druhů pocházejících z každého obdélníku ICES v každém členském státě spolu s příslušnou klasifikací plavidel.

Tento soubor údajů je sestaven tak, aby splňoval potřeby skupiny VTHVR a jako takový musel být pečlivě zpracován, aby se vyloučil dvojí zápočet údajů o rybolovu. 'Tyto údaje byly čerpány z internetových stránek VTHVR (41).

Výsledky shrnutí byly zkontrolovány porovnáním s údaji o rybolovu oznámenými pomocí systémů EU FIDES a týkajícími se určitých druhů, na které se vztahuje kvóta, za účelem ověření těchto oznámených údajů.

Stále však zůstávají rozdíly v celkových součtech mezi oznámenými údaji o jednotlivých kombinacích druhů a oblastí, uvedenými v datových souborech VTHVR, a údaji s podobnou mírou přesnosti oznámenými v rámci systémů FIDES pro oznamování úlovků za účelem sledování využití kvót. Vzhledem k tomu tyto údaje vypovídají o úrovni rybolovu příslušných členských států v této oblasti, ale nejedná se o konečné výsledky.

Orientační finanční hodnoty byly sestaveny pomocí průměrné hodnoty vykládky plavidel Spojeného království pocházející z příslušného obdélníka ICES nebo z podobných oblastí.

Pokud u některého roku údaje chybějí, může to znamenat, že nebyl oznámen žádný rybolov, ale může to být i důsledek toho, že nebyly dodány žádné údaje.

ANALÝZA RYBOLOVU PLAVIDEL JINÝCH ZEMÍ NEŽ SPOJENÉHO KRÁLOVSTVÍ, PODLE ÚDAJŮ VMS, V OBDÉLNÍCÍCH ICES POKRÝVAJÍCÍCH LOKALITU VÝZNAMNOU PRO SPOLEČENSTVÍ, KTERÉ SE TÝKÁ TOTO POSOUZENÍ DOPADŮ

Použitá metodika:

Tato analýza je výsledkem použití standardní metodiky používané ke zjištění, zda plavidla Spojeného království prováděla činnosti v konkrétním vyznačeném prostoru, či nikoli, podle informací obdržených od plavidel jiných zemí než Spojeného království, zejména od plavidel Francie a Belgie s historickými právy přístupu do určité části pobřežních vod Spojeného království.

Zahrnuje odhad rybolovu na základě údajů systému VMS založených na rychlosti plavidla oznámené v rámci zpráv VMS (tzv. impulsy).

Údaje o každém impulsu VMS obdrženém od plavidel jiných zemí než Spojeného království nacházejících se v příslušném obdélníku nebo obdélnících, které pokrývají vymezenou oblast, jsou vybrány ze systému VMS Spojeného království, ze kterého byly vypsány údaje o identifikačním čísle plavidla (CFR), poloze a rychlosti a datum a čas vyslání impulsu.

Každý impuls je posuzován a klasifikován jako ukazatel probíhajícího rybolovu, jestliže je rychlost ≥1 nebo ≥6 uzlů.

Tyto rybolovné impulsy z příslušného obdélníka nebo obdélníků jsou poté zpracovány programem geografického informačního systému (GIS), aby se zjistilo, zda se plavidlo nacházelo uvnitř nebo vně příslušného vymezeného prostoru.

To umožňuje vypočítat podíl rybolovných impulsů zaznamenaných u plavidel každého členského státu v obdélníku, která se nacházela uvnitř vymezené oblasti. Tento koeficient pak bude použit na celkovou úroveň vykládky, která je pro příslušný členský stát uvedena v souborech údajů VTHVR, což umožní sestavit odhad rybolovu prováděného ve vymezeném prostoru plavidly jiných zemí než Spojeného království.

SHRNUTÍ RYBOLOVU BELGICKÝCH A FRANCOUZSKÝCH PLAVIDEL V OBDÉLNÍKU ICES 29E4 POKRÝVAJÍCÍM LOKALITU LAND'S END AND CAPE BANK

Toto je shrnutí rybolovu z plavidel členských států, pokud jde o množství a hodnotu vyložených ryb, z hlediska:

| (1) | celkového rybolovu pomocí vlečných zařízení pro lov při dně v rámci obdélníků ICES pokrývajících příslušnou oblast, |
| --- | --- |

(1)

celkového rybolovu pomocí vlečných zařízení pro lov při dně v rámci obdélníků ICES pokrývajících příslušnou oblast,

| (2) | odhadu rybolovu pomocí vlečných zařízení pro lov při dně v rámci příslušné konkrétní oblasti. |
| --- | --- |

(2)

odhadu rybolovu pomocí vlečných zařízení pro lov při dně v rámci příslušné konkrétní oblasti.

Část A – celková prostornost rybářských plavidel:

| | | (1) | (2) |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Rybolov (v tunách) v obdélníku ICES 29E4 | Odhadovaný rybolov (v tunách) z lokality významné pro Společenství na základě maximální činnosti podle údajů VMS v období 2010–2012 |
| BELGIE | Kód zařízení | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| Delší než 15 metrů | BT2 (42) | 105,77 | 76,81 | 121,77 | 352,38 | 0,13 | 0,10 | 0,15 | 0,44 |
| | TR2 (43) | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,35 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| | 29E4 celkem | 105,77 | 76,81 | 121,77 | 352,73 | 0,13 | 0,10 | 0,15 | 0,44 |
| FRANCIE | Kód zařízení | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| Délka 0–15 metrů | Výložníkové | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 2,15 | | | | 0,05 |
| | Vlečné sítě pro lov při dně | 0,00 | 0,00 | 3,00 | 0,17 | | | 0,07 | |
| | Drapák | 0,00 | 0,00 | 9,63 | 0,00 | | | 0,23 | |
| Delší než 15 metrů | Vlečné sítě pro lov při dně | 0,00 | 0,00 | 940,59 | 1 055,57 | | | 22,21 | 24,93 |
| | Drapák | 0,00 | 0,00 | 13,26 | 0,00 | | | 0,31 | |
| | 29E4 celkem | 0,00 | 0,00 | 966,48 | 1 057,89 | 0,00 | 0,00 | 22,82 | 24,98 |

(1)

(2)

Rybolov (v tunách) v obdélníku ICES 29E4

Odhadovaný rybolov (v tunách) z lokality významné pro Společenství na základě maximální činnosti podle údajů VMS v období 2010–2012

BELGIE

Kód zařízení

2009

2010

2011

2012

2009

2010

2011

2012

Delší než 15 metrů

BT2 (42)

105,77

76,81

121,77

352,38

0,13

0,10

0,15

0,44

TR2 (43)

0,00

0,00

0,00

0,35

0,00

0,00

0,00

0,00

29E4 celkem

105,77

76,81

121,77

352,73

0,13

0,10

0,15

0,44

FRANCIE

Kód zařízení

2009

2010

2011

2012

2009

2010

2011

2012

Délka 0–15 metrů

Výložníkové

0,00

0,00

0,00

2,15

0,05

Vlečné sítě pro lov při dně

0,00

0,00

3,00

0,17

0,07

Drapák

0,00

0,00

9,63

0,00

0,23

Delší než 15 metrů

Vlečné sítě pro lov při dně

0,00

0,00

940,59

1 055,57

22,21

24,93

Drapák

0,00

0,00

13,26

0,00

0,31

29E4 celkem

0,00

0,00

966,48

1 057,89

0,00

0,00

22,82

24,98

Část B – celková hodnota rybolovu:

| | | (1) | (2) |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Rybolov (v GBP) v obdélníku ICES 29E4 | Odhadovaný rybolov (v GBP) z lokality významné pro Společenství na základě maximální činnosti podle údajů VMS v období 2009–2012 |
| BELGIE | Kód zařízení | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| Delší než 15 metrů | BT2 (44) | 442 857 | 404 990 | 705 959 | 1 409 228 | 549 | 502 | 876 | 1 748 |
| | TR2 (45) | 0 | 0 | 0 | 522 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| | 29E4 celkem | 442 857 | 404 990 | 705 959 | 1 409 751 | 549 | 502 | 876 | 1 749 |
| FRANCIE | Kód zařízení | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| Délka 0–15 metrů | Výložníkové | 0 | 0 | 0 | 8 116 | 0 | 0 | 0 | 192 |
| | Vlečné sítě pro lov při dně | 0 | 0 | 4 898 | 1 452 | 0 | 0 | 116 | 34 |
| | Drapák | 0 | 0 | 15 722 | 0 | 0 | 0 | 371 | 0 |
| Delší než 15 metrů | Vlečné sítě pro lov při dně | 0 | 0 | 1 804 373 | 1 855 331 | 0 | 0 | 42 607 | 43 810 |
| | Drapák | 0 | 0 | 21 648 | 0 | 0 | 0 | 511 | 0 |
| | 29E4 celkem | 0 | 0 | 1 846 641 | 1 864 899 | 0 | 0 | 43 605 | 44 036 |

(1)

(2)

Rybolov (v GBP) v obdélníku ICES 29E4

Odhadovaný rybolov (v GBP) z lokality významné pro Společenství na základě maximální činnosti podle údajů VMS v období 2009–2012

BELGIE

Kód zařízení

2009

2010

2011

2012

2009

2010

2011

2012

Delší než 15 metrů

BT2 (44)

442 857

404 990

705 959

1 409 228

549

502

876

1 748

TR2 (45)

0

0

0

522

0

0

0

1

29E4 celkem

442 857

404 990

705 959

1 409 751

549

502

876

1 749

FRANCIE

Kód zařízení

2009

2010

2011

2012

2009

2010

2011

2012

Délka 0–15 metrů

Výložníkové

0

0

0

8 116

0

0

0

192

Vlečné sítě pro lov při dně

0

0

4 898

1 452

0

0

116

34

Drapák

0

0

15 722

0

0

0

371

0

Delší než 15 metrů

Vlečné sítě pro lov při dně

0

0

1 804 373

1 855 331

0

0

42 607

43 810

Drapák

0

0

21 648

0

0

0

511

0

29E4 celkem

0

0

1 846 641

1 864 899

0

0

43 605

44 036

Pro plné shrnutí rybolovu viz údaje rybolovných statistik jiných zemí než Spojeného království.

PŘÍLOHA V

Image

Image

Image

Image

DŮKAZY

1.   Úvod

| 1.1 | Lokalita: lokalita významná pro Společenství Start Point to Plymouth Sound and Eddystone (46). |
| --- | --- |

1.1

Lokalita: lokalita významná pro Společenství Start Point to Plymouth Sound and Eddystone (46).

| 1.2 | Lokalita významná pro Společenství Start Point to Plymouth Sound and Eddystone byla vyhlášena s ohledem na společenství hlubinných útesů v této lokalitě. Společenství hlubinných útesů jsou oblasti vyčnívajících skal osídlené souborem flóry a fauny. K přechodu společenství může dojít z blízké povrchové zóny osvětlené sluncem, kde dominují rostliny, jako např. lesy mořských chaluh a červené mořské řasy, do hlubších vod, kde hlubinné útesy obývají rozličné živočišné druhy včetně ostnokožců, mořských hub, korálů, mořských sasanek, mechovců a korýšů (47). |
| --- | --- |

1.2

Lokalita významná pro Společenství Start Point to Plymouth Sound and Eddystone byla vyhlášena s ohledem na společenství hlubinných útesů v této lokalitě. Společenství hlubinných útesů jsou oblasti vyčnívajících skal osídlené souborem flóry a fauny. K přechodu společenství může dojít z blízké povrchové zóny osvětlené sluncem, kde dominují rostliny, jako např. lesy mořských chaluh a červené mořské řasy, do hlubších vod, kde hlubinné útesy obývají rozličné živočišné druhy včetně ostnokožců, mořských hub, korálů, mořských sasanek, mechovců a korýšů (47).

| 1.3 | Hlubinné útesy v této lokalitě patří mezi biologicky nejrozmanitější v zemi a hrají důležitou roli při podpoře druhů, které jsou považovány za vzácné nebo se vyskytují na hranici svého biogeografického rozšíření. |
| --- | --- |

1.3

Hlubinné útesy v této lokalitě patří mezi biologicky nejrozmanitější v zemi a hrají důležitou roli při podpoře druhů, které jsou považovány za vzácné nebo se vyskytují na hranici svého biogeografického rozšíření.

| 1.4 | Ministerstvo pro životní prostředí, výživu a záležitosti venkova (Defra) zavedlo revidovaný přístup k řízení rybolovu v evropských mořských lokalitách. Z toho vyplynula potřeba, aby Organizace pro správu moří stanovila opatření na ochranu prvku hlubinných útesů před vlečnými rybolovnými zařízeními pro lov při dně v části lokality významné pro Společenství v pásmu 0–12 námořních mil s cílem zajistit úplný soulad s článkem 6 směrnice o stanovištích (48). |
| --- | --- |

1.4

Ministerstvo pro životní prostředí, výživu a záležitosti venkova (Defra) zavedlo revidovaný přístup k řízení rybolovu v evropských mořských lokalitách. Z toho vyplynula potřeba, aby Organizace pro správu moří stanovila opatření na ochranu prvku hlubinných útesů před vlečnými rybolovnými zařízeními pro lov při dně v části lokality významné pro Společenství v pásmu 0–12 námořních mil s cílem zajistit úplný soulad s článkem 6 směrnice o stanovištích (48).

| 1.5 | Vlečným zařízením pro lov při dně se rozumí každé rybolovné zařízení, které je tlačeno nebo taženo mořem a dotýká se mořského dna. To zahrnuje vlečné sítě s rozpěrnými deskami, výložníkové vlečné sítě a drapáky ke sbírání měkkýšů a korýšů. Proto jsou nutná řídící opatření omezující tyto interakce činnost/prvek. |
| --- | --- |

1.5

Vlečným zařízením pro lov při dně se rozumí každé rybolovné zařízení, které je tlačeno nebo taženo mořem a dotýká se mořského dna. To zahrnuje vlečné sítě s rozpěrnými deskami, výložníkové vlečné sítě a drapáky ke sbírání měkkýšů a korýšů. Proto jsou nutná řídící opatření omezující tyto interakce činnost/prvek.

| 1.6 | Toto posouzení dopadů bylo vypracováno za účelem vyčíslení nákladů a přínosů navrhovaného nařízení Organizace pro správu moří, které v zájmu ochrany těchto prvků zakazuje vlečná zařízení pro lov při dně. Z posouzení dopadů též vyplývá, proč je navrhovaná varianta upřednostňována pro řízení. Návrh tohoto posouzení dopadů byl předložen k veřejné konzultaci. |
| --- | --- |

1.6

Toto posouzení dopadů bylo vypracováno za účelem vyčíslení nákladů a přínosů navrhovaného nařízení Organizace pro správu moří, které v zájmu ochrany těchto prvků zakazuje vlečná zařízení pro lov při dně. Z posouzení dopadů též vyplývá, proč je navrhovaná varianta upřednostňována pro řízení. Návrh tohoto posouzení dopadů byl předložen k veřejné konzultaci.

| 1.7 | Údaje a podklady, z nichž toto posouzení dopadů vycházelo, byly získány od agentury Natural England (NE), orgánů pro pobřežní rybolov a ochranu a Organizace pro správu moří. Organizace pro správu moří spolu s orgánem pro pobřežní rybolov a ochranu Cornwallu dále uspořádaly setkání se zainteresovanými stranami dne 10. června 2013 v Looe a spolu s orgánem pro pobřežní rybolov a ochranu Devonu a řeky Severn dne 11. června 2013 v Plymouthu s cílem umožnit jim přímé dotazy a shromáždit důkazy týkající se ekonomických dopadů navrhovaných zakázaných oblastí. Dne 12. července 2013 se v Belgii uskutečnilo setkání s belgickými orgány a zástupci belgického odvětví rybolovu a dne 27. září 2013 v Paříži setkání s francouzskými orgány a zástupci francouzského odvětví rybolovu. Výsledné připomínky belgických zástupců odvětví rybolovu naznačují, že ačkoli belgická plavidla používají v navržených zakázaných oblastech kromě navržených nárazníkových zón vlečná lovná zařízení pro lov při dně jen velmi málo, dochází k rybolovné činnosti v koridorech mezi prvky podmořských útesů zejména v oblasti mezi lokalitami Eddystone a Hatt Rock, které budou stále přístupné. Informace a vyjádření vzešlé z rozhovorů s obchodními rybáři byly zaznamenány a začleněny jako dílčí poznatky do tohoto posouzení dopadů. |
| --- | --- |

1.7

Údaje a podklady, z nichž toto posouzení dopadů vycházelo, byly získány od agentury Natural England (NE), orgánů pro pobřežní rybolov a ochranu a Organizace pro správu moří. Organizace pro správu moří spolu s orgánem pro pobřežní rybolov a ochranu Cornwallu dále uspořádaly setkání se zainteresovanými stranami dne 10. června 2013 v Looe a spolu s orgánem pro pobřežní rybolov a ochranu Devonu a řeky Severn dne 11. června 2013 v Plymouthu s cílem umožnit jim přímé dotazy a shromáždit důkazy týkající se ekonomických dopadů navrhovaných zakázaných oblastí. Dne 12. července 2013 se v Belgii uskutečnilo setkání s belgickými orgány a zástupci belgického odvětví rybolovu a dne 27. září 2013 v Paříži setkání s francouzskými orgány a zástupci francouzského odvětví rybolovu. Výsledné připomínky belgických zástupců odvětví rybolovu naznačují, že ačkoli belgická plavidla používají v navržených zakázaných oblastech kromě navržených nárazníkových zón vlečná lovná zařízení pro lov při dně jen velmi málo, dochází k rybolovné činnosti v koridorech mezi prvky podmořských útesů zejména v oblasti mezi lokalitami Eddystone a Hatt Rock, které budou stále přístupné. Informace a vyjádření vzešlé z rozhovorů s obchodními rybáři byly zaznamenány a začleněny jako dílčí poznatky do tohoto posouzení dopadů.

| 1.8 | V rámci právního postupu přijetí nařízení bylo znění navrhovaného nařízení a posouzení dopadů pro tuto lokalitu konzultováno v rámci formální konzultace, která se konala od 10. září 2013 do 22. Října 2013. Připomínky zástupců francouzského odvětví rybolovu potvrdily, že západně od navrhované zakázané oblasti Hatt Rock jsou uskutečňovány rybářské činnosti s použitím vlečných sítí pro lov při dně. Reakce zástupců belgického odvětví rybolovu potvrdila, že belgický rybolov v této oblasti je omezený. |
| --- | --- |

1.8

V rámci právního postupu přijetí nařízení bylo znění navrhovaného nařízení a posouzení dopadů pro tuto lokalitu konzultováno v rámci formální konzultace, která se konala od 10. září 2013 do 22. Října 2013. Připomínky zástupců francouzského odvětví rybolovu potvrdily, že západně od navrhované zakázané oblasti Hatt Rock jsou uskutečňovány rybářské činnosti s použitím vlečných sítí pro lov při dně. Reakce zástupců belgického odvětví rybolovu potvrdila, že belgický rybolov v této oblasti je omezený.

2.   Odůvodnění zásahu

| 2.1 | Ministerstvo pro životní prostředí, výživu a záležitosti venkova provedlo v říjnu 2012 přezkum řízení rybolovu v evropských mořských lokalitách s cílem zjistit, jaké řízení bude v budoucnu nutné pro zachování prvků lokalit v příznivém stavu. Výsledkem bylo přijetí revidovaného přístupu (49) k řízení rybolovu v evropských mořských lokalitách. |
| --- | --- |

2.1

Ministerstvo pro životní prostředí, výživu a záležitosti venkova provedlo v říjnu 2012 přezkum řízení rybolovu v evropských mořských lokalitách s cílem zjistit, jaké řízení bude v budoucnu nutné pro zachování prvků lokalit v příznivém stavu. Výsledkem bylo přijetí revidovaného přístupu (49) k řízení rybolovu v evropských mořských lokalitách.

| 2.2 | Revidovaný přístup je prováděn na základě důkazů, vyhodnocení rizik a po etapách. Vyhodnocení rizik vychází z matice (50), která rizika vyplývající z interakcí mezi rybolovnými aktivitami a ekologickými prvky člení do kategorií. Interakce činnost/prvek byly zařazeny do červené, žluté, zelené nebo modré kategorie. Interakcím zařazeným do červené kategorie byla přisouzena největší důležitost pro přijetí řídících opatření do konce roku 2013 (bez ohledu na skutečnou úroveň činností), aby se vyloučilo poškozování určených prvků v souladu se závazky podle čl. 6 odst. 2 směrnice o stanovištích. Interakce, které byly zařazeny do žluté kategorie, vyžadují posouzení na úrovni lokality, aby bylo možno určit, zda je pro ochranu druhů nutné řízení činností. Interakce, které jsou zařazeny do zelené kategorie, také vyžadují posouzení na úrovni lokality, zda neexistují jejich „kombinované“ účinky. Zařazení do modré kategorie ukazuje, že žádná reálná interakce neexistuje, a že tudíž další posouzení není nutné. |
| --- | --- |

2.2

Revidovaný přístup je prováděn na základě důkazů, vyhodnocení rizik a po etapách. Vyhodnocení rizik vychází z matice (50), která rizika vyplývající z interakcí mezi rybolovnými aktivitami a ekologickými prvky člení do kategorií. Interakce činnost/prvek byly zařazeny do červené, žluté, zelené nebo modré kategorie. Interakcím zařazeným do červené kategorie byla přisouzena největší důležitost pro přijetí řídících opatření do konce roku 2013 (bez ohledu na skutečnou úroveň činností), aby se vyloučilo poškozování určených prvků v souladu se závazky podle čl. 6 odst. 2 směrnice o stanovištích. Interakce, které byly zařazeny do žluté kategorie, vyžadují posouzení na úrovni lokality, aby bylo možno určit, zda je pro ochranu druhů nutné řízení činností. Interakce, které jsou zařazeny do zelené kategorie, také vyžadují posouzení na úrovni lokality, zda neexistují jejich „kombinované“ účinky. Zařazení do modré kategorie ukazuje, že žádná reálná interakce neexistuje, a že tudíž další posouzení není nutné.

| 2.3 | Ustanovení čl. 6 odst. 1 a čl. 6 odst. 2 směrnice o stanovištích (51) vyžaduje, aby v rámci zvláštních oblastí ochrany (SAC) a zvláště chráněných oblastí (SPA) členské státy (52):






  — | stanovily nezbytná ochranná opatření, která odpovídají ekologickým požadavkům typů přírodních stanovišť uvedených v příloze I a druhů uvedených v příloze II, jež se na těchto lokalitách vyskytují, |
| --- | --- | --- |

2.3

Ustanovení čl. 6 odst. 1 a čl. 6 odst. 2 směrnice o stanovištích (51) vyžaduje, aby v rámci zvláštních oblastí ochrany (SAC) a zvláště chráněných oblastí (SPA) členské státy (52):

—

stanovily nezbytná ochranná opatření, která odpovídají ekologickým požadavkům typů přírodních stanovišť uvedených v příloze I a druhů uvedených v příloze II, jež se na těchto lokalitách vyskytují,

| — | přijaly vhodná opatření proti poškozování přírodních stanovišť a stanovišť druhů, a rovněž vyrušování druhů, pro něž jsou tato území určena. |
| --- | --- |

—

přijaly vhodná opatření proti poškozování přírodních stanovišť a stanovišť druhů, a rovněž vyrušování druhů, pro něž jsou tato území určena.

| 2.4 | Ustanovení čl. 8 odst. 1 předpisů o ochraně stanovišť a druhů z roku 2010 definují evropskou mořskou lokalitu jako (mimo jiné) kteroukoli zvláštní oblast ochrany, zvláště chráněnou oblast a lokalitu významnou pro Společenství. Část 6 těchto předpisů stanoví požadavky na řízení evropských mořských lokalit, a to v souladu s čl. 6 odst. 2, čl. 6 odst. 3 a čl. 6 odst. 4 směrnice o stanovištích. |
| --- | --- |

2.4

Ustanovení čl. 8 odst. 1 předpisů o ochraně stanovišť a druhů z roku 2010 definují evropskou mořskou lokalitu jako (mimo jiné) kteroukoli zvláštní oblast ochrany, zvláště chráněnou oblast a lokalitu významnou pro Společenství. Část 6 těchto předpisů stanoví požadavky na řízení evropských mořských lokalit, a to v souladu s čl. 6 odst. 2, čl. 6 odst. 3 a čl. 6 odst. 4 směrnice o stanovištích.

| 2.5 | Lokalita významná pro Společenství Start Point to Plymouth Sound and Eddystone obsahuje prvky hlubinných útesů, které byly zařazeny do červené kategorie rizika v souvislosti s vlečnými zařízeními pro lov při dně, a proto jsou nezbytná řídící opatření k odstranění tohoto rizika. Za provádění řízení mající za cíl zakázat interakci mezi prvky hlubinných útesů a vlečnými rybolovnými zařízeními pro lov při dně je odpovědná Organizace pro správu moří. Interakce jiných druhů rybolovných zařízení s prvky hlubinných útesů bude posouzena v procesu posuzování žluté/zelené kategorie. |
| --- | --- |

2.5

Lokalita významná pro Společenství Start Point to Plymouth Sound and Eddystone obsahuje prvky hlubinných útesů, které byly zařazeny do červené kategorie rizika v souvislosti s vlečnými zařízeními pro lov při dně, a proto jsou nezbytná řídící opatření k odstranění tohoto rizika. Za provádění řízení mající za cíl zakázat interakci mezi prvky hlubinných útesů a vlečnými rybolovnými zařízeními pro lov při dně je odpovědná Organizace pro správu moří. Interakce jiných druhů rybolovných zařízení s prvky hlubinných útesů bude posouzena v procesu posuzování žluté/zelené kategorie.

| 2.6 | Eddystoneská část této lokality zasahuje do dvou správních oblastí: 0 do 6 námořních mil a 6 až 12 námořních mil. Prvky hlubinného útesu ležící do 6 námořních mil budou řízeny prostřednictvím nařízení orgánu pro pobřežní rybolov a ochranu Cornwallu a prvky hlubinného útesu ležící v rozmezí od 6 do 12 námořních mil budou řízeny nařízením Organizace pro správu moří. |
| --- | --- |

2.6

Eddystoneská část této lokality zasahuje do dvou správních oblastí: 0 do 6 námořních mil a 6 až 12 námořních mil. Prvky hlubinného útesu ležící do 6 námořních mil budou řízeny prostřednictvím nařízení orgánu pro pobřežní rybolov a ochranu Cornwallu a prvky hlubinného útesu ležící v rozmezí od 6 do 12 námořních mil budou řízeny nařízením Organizace pro správu moří.

| 2.7 | Konkrétní zaměření a rozsah prvku hlubinného útesu poskytla agentura Natural England (53). Nárazníková zóna vychází z návrhu pokynů organizace Natural England (54), které doporučují, aby velikost nárazníkové zóny byla stanovena na základě hloubky chráněného prvku. Prvky hlubinného útesu v této lokalitě sahají přibližně do hloubky 60 metrů. Pro hloubky mezi 25 a 200 metry pokyny agentury Natural England doporučují nárazníkovou zónu třikrát větší, než je hloubka daného prvku. Trojnásobek 60 m by tedy znamenal nárazníkovou zónu o velikosti 180 m. Jelikož hloubka prvku není přesně známa a mohla by hloubku 60 m mírně přesáhnout, byla použita nárazníková zóna o velikosti 200 m. Následně byla hranice nárazníkové zóny narovnána, aby se usnadnilo dodržování a prosazování předpisů. |
| --- | --- |

2.7

Konkrétní zaměření a rozsah prvku hlubinného útesu poskytla agentura Natural England (53). Nárazníková zóna vychází z návrhu pokynů organizace Natural England (54), které doporučují, aby velikost nárazníkové zóny byla stanovena na základě hloubky chráněného prvku. Prvky hlubinného útesu v této lokalitě sahají přibližně do hloubky 60 metrů. Pro hloubky mezi 25 a 200 metry pokyny agentury Natural England doporučují nárazníkovou zónu třikrát větší, než je hloubka daného prvku. Trojnásobek 60 m by tedy znamenal nárazníkovou zónu o velikosti 180 m. Jelikož hloubka prvku není přesně známa a mohla by hloubku 60 m mírně přesáhnout, byla použita nárazníková zóna o velikosti 200 m. Následně byla hranice nárazníkové zóny narovnána, aby se usnadnilo dodržování a prosazování předpisů.

| 2.8 | Zásah je nutný pro nápravu selhání trhu v mořském prostředí pomocí provádění vhodných řídících opatření (např. tohoto nařízení), jež umožní zachovat uvedené prvky a odstranit nebo vhodným způsobem zmírnit nepříznivé vnější efekty. Provádění tohoto nařízení zabezpečí nepřetržité poskytování veřejných statků v mořském prostředí. |
| --- | --- |

2.8

Zásah je nutný pro nápravu selhání trhu v mořském prostředí pomocí provádění vhodných řídících opatření (např. tohoto nařízení), jež umožní zachovat uvedené prvky a odstranit nebo vhodným způsobem zmírnit nepříznivé vnější efekty. Provádění tohoto nařízení zabezpečí nepřetržité poskytování veřejných statků v mořském prostředí.

| 2.9 | K selhání trhu dochází, když trh nemá efektivní výsledky (55). V souvislosti s mořským prostředím mohou být tato selhání popsána jako:






  — | U veřejných statků a služeb – některé zboží a služby poskytované mořským prostředím, jako je regulace klimatu a biologická rozmanitost, jsou „veřejnými statky“ (nikdo nemůže být vyloučen z jejich užívání a spotřeba služby nezmenšuje službu, která je k dispozici pro ostatní). Z vlastností veřejných statků vyplývá, že jednotlivci nemusí být nutně ekonomicky zainteresováni na tom, aby svým úsilím nebo penězi dobrovolně přispívali k zajištění nepřetržité existence těchto statků, což vede k nedostatečnému zásobování nebo, v tomto případě, k zavedení ochrany. |
| --- | --- | --- |

2.9

K selhání trhu dochází, když trh nemá efektivní výsledky (55). V souvislosti s mořským prostředím mohou být tato selhání popsána jako:

—

U veřejných statků a služeb – některé zboží a služby poskytované mořským prostředím, jako je regulace klimatu a biologická rozmanitost, jsou „veřejnými statky“ (nikdo nemůže být vyloučen z jejich užívání a spotřeba služby nezmenšuje službu, která je k dispozici pro ostatní). Z vlastností veřejných statků vyplývá, že jednotlivci nemusí být nutně ekonomicky zainteresováni na tom, aby svým úsilím nebo penězi dobrovolně přispívali k zajištění nepřetržité existence těchto statků, což vede k nedostatečnému zásobování nebo, v tomto případě, k zavedení ochrany.

| — | Nepříznivé vnější efekty – k nepříznivým vnějším efektům dochází, jestliže škodu na mořském prostředí nenesou v plném rozsahu uživatelé, kteří ji způsobují. V případě mořských statků a služeb není mnohdy cena vyjadřována v penězích, a náklady škody proto nejsou trhem zhodnoceny v ceně. Dokonce i u zboží, které je obchodováno (např. volně žijící ryby), tržní ceny často neodrážejí plné ekonomické náklady, které v konečném důsledku nesou jiní jednotlivci nebo společnost jako celek. |
| --- | --- |

—

Nepříznivé vnější efekty – k nepříznivým vnějším efektům dochází, jestliže škodu na mořském prostředí nenesou v plném rozsahu uživatelé, kteří ji způsobují. V případě mořských statků a služeb není mnohdy cena vyjadřována v penězích, a náklady škody proto nejsou trhem zhodnoceny v ceně. Dokonce i u zboží, které je obchodováno (např. volně žijící ryby), tržní ceny často neodrážejí plné ekonomické náklady, které v konečném důsledku nesou jiní jednotlivci nebo společnost jako celek.

| 2.10 | Vládní zásah je nutný pro nápravu obou těchto zdrojů selhání trhu v mořském prostředí. Řídící opatření k zachování určených prvků evropské mořské lokality zajistí, že nepříznivé vnější efekty budou odstraněny nebo vhodným způsobem zmírněny. Řídící opatření rovněž podpoří nepřetržité poskytování veřejných statků v mořském prostředí, například zachování rozsahu biologické rozmanitosti v mořích Anglie. |
| --- | --- |

2.10

Vládní zásah je nutný pro nápravu obou těchto zdrojů selhání trhu v mořském prostředí. Řídící opatření k zachování určených prvků evropské mořské lokality zajistí, že nepříznivé vnější efekty budou odstraněny nebo vhodným způsobem zmírněny. Řídící opatření rovněž podpoří nepřetržité poskytování veřejných statků v mořském prostředí, například zachování rozsahu biologické rozmanitosti v mořích Anglie.

3.   Cíle politiky a zamýšlené účinky

| 3.1 | Zákon o přístupu k mořím a pobřežím z roku 2009 (56) zřídil Organizaci pro správu moří, aby hrála vedoucí úlohu, podporovala a řídila udržitelné mořské prostředí a pobřežní rybolov prostřednictvím úspěšného zabezpečení náležité rovnováhy mezi přínosem v oblasti sociální, životního prostředí a hospodářské s cílem zajistit zdravá moře, udržitelný rybolov a životaschopné odvětví. |
| --- | --- |

3.1

Zákon o přístupu k mořím a pobřežím z roku 2009 (56) zřídil Organizaci pro správu moří, aby hrála vedoucí úlohu, podporovala a řídila udržitelné mořské prostředí a pobřežní rybolov prostřednictvím úspěšného zabezpečení náležité rovnováhy mezi přínosem v oblasti sociální, životního prostředí a hospodářské s cílem zajistit zdravá moře, udržitelný rybolov a životaschopné odvětví.

| 3.2 | Cílem této politiky z hlediska tohoto posouzení dopadů je posílit cíle ochrany této lokality tak, aby tyto prvky hlubinného útesu byly chráněny před rizikem poškození působeného vlečnými zařízeními pro lov při dně. |
| --- | --- |

3.2

Cílem této politiky z hlediska tohoto posouzení dopadů je posílit cíle ochrany této lokality tak, aby tyto prvky hlubinného útesu byly chráněny před rizikem poškození působeného vlečnými zařízeními pro lov při dně.

| 3.3 | Cíle ochrany této lokality jsou:






  — | s ohledem na přírodní změnu zachovat:






  — | rozsah stanoviště hlubinného útesu a rozmanitost tohoto stanoviště a druhů, které jsou jeho součástí, |
| --- | --- | --- | --- |

3.3

Cíle ochrany této lokality jsou:

—

s ohledem na přírodní změnu zachovat:

—

rozsah stanoviště hlubinného útesu a rozmanitost tohoto stanoviště a druhů, které jsou jeho součástí,

| — | strukturu společenství stanoviště (např. strukturu populace jednotlivých významných druhů a jejich přínos pro fungování ekosystému), |
| --- | --- |

—

strukturu společenství stanoviště (např. strukturu populace jednotlivých významných druhů a jejich přínos pro fungování ekosystému),

| — | kvalitu přírodního prostředí (např. kvalitu vody, úrovně suspendovaných sedimentů apod.), |
| --- | --- |

—

kvalitu přírodního prostředí (např. kvalitu vody, úrovně suspendovaných sedimentů apod.),

| — | procesy v mořském prostředí (např. biologické a fyzikální procesy, které v prostředí přirozeně probíhají, jako je cirkulace vody a ukládání sedimentů, by se neměly odchýlit od výchozího stavu v době jejich určení) (57). |
| --- | --- |

—

procesy v mořském prostředí (např. biologické a fyzikální procesy, které v prostředí přirozeně probíhají, jako je cirkulace vody a ukládání sedimentů, by se neměly odchýlit od výchozího stavu v době jejich určení) (57).

| 3.4 | Zamýšleným účinkem je to, že bude odstraněno riziko poškozování prvků hlubinného útesu a budou splněny povinnosti podle článku 6 směrnice o stanovištích. Tam, kde je to možné, budou navíc sníženy na nejmenší míru hospodářské dopady řídícího zásahu. |
| --- | --- |

3.4

Zamýšleným účinkem je to, že bude odstraněno riziko poškozování prvků hlubinného útesu a budou splněny povinnosti podle článku 6 směrnice o stanovištích. Tam, kde je to možné, budou navíc sníženy na nejmenší míru hospodářské dopady řídícího zásahu.

4.   Varianty

4.1   V rámci revidovaného přístupu stanoveného Ministerstvem pro životní prostředí, výživu a záležitosti venkova jsou upřednostňovanými nástroji nařízení Organizace pro správu moří v pásmu 6 až 12 námořních mil a vedoucí úloha Organizace pro správu moří při řízení lokalit, které se rozprostírají po obou stranách od hranice 6 námořních mil. Po diskusích mezi Organizací pro správu moří a orgány pro pobřežní rybolov a ochranu Devonu, řeky Severn a Cornwallu bylo dohodnuto, že ačkoli se tato lokalita významná pro Společenství rozprostírá po obou stranách hranice 6 mil, budou pro řízení části lokality v pásmu 6 námořních mil stanovena nařízení orgánu pro pobřežní rybolov a ochranu, a pro řízení části této lokality v pásmu 0 až 12 námořních mil bude použito nařízení Organizace pro správu moří. Proto je pro část lokality významné pro Společenství v pásmu 0 až 12 námořních mil doporučenou variantou nařízení Organizace pro správu moří.

4.1.1   Varianta 1: žádná opatření

Tato varianta by nezahrnovala zavedení jakéhokoli trvalého řídícího opatření. Znamenala by, že rizika ohrožující tuto lokalitu v důsledku škodlivých činností by nebyla řešena a povinnosti vyplývající z revidovaného přístupu stanoveného Ministerstvem pro životní prostředí, výživu a záležitosti venkova a z čl. 6 odst. 2 směrnice o stanovištích by nebyly splněny.

4.1.2   Varianta 2: dobrovolná dohoda

Tato varianta by zahrnovala vypracování dobrovolných kodexů správné praxe za účelem ochrany prvků. Organizace pro správu moří zvažovala tuto variantu s ohledem na zásady lepší regulace, které vyžadují, aby nový předpis byl zaváděn pouze jako poslední možnost, a s ohledem na revidovaný přístup stanovený Ministerstvem pro životní prostředí, výživu a záležitosti venkova, v rámci kterého se předpokládá, že řídící opatření budou muset být založeny na regulaci, aby bylo zajištěno dosažení přiměřené ochrany. Revidovaný přístup Ministerstva pro životní prostředí, výživu a záležitosti venkova také vyžaduje, aby opatření zaměřená na řešení vysoce rizikových (červených) interakcí mezi určenými prvky a rybolovnými zařízeními byla provedena do konce roku 2013. Organizace pro správu moří má za to, že vzhledem k potřebě ochránit prvky rychle a vzhledem k riziku, kdy i nízké úrovně interakce by mohly vést k poškození prvku, nejsou dobrovolná opatření v tomto případě vhodná.

4.1.3   Varianta 3: nařízení Organizace pro správu moří zakazující vlečná zařízení pro lov při dně v celé lokalitě významné pro Společenství („úplné uzavření lokality“)

Zákaz vlečných zařízení pro lov při dně v celé lokalitě významné pro Společenství není pro dosažení ochrany prvku hlubinného útesu nezbytné a vedlo by ke zbytečné hospodářské ztrátě pro rybáře využívající jiných částí lokality významné pro Společenství. Odhadovaná celková ztráta vykládky, jak je zdokumentována v tabulce 1, by činila 80 671 GBP oproti 1 428 GBP v upřednostňované variantě je to a správní náklady na prosazování by byly mnohem vyšší.

4.1.4   Varianta 4: nařízení Organizace pro správu moří zakazující používání vlečných zařízení pro lov při dně nad prvkem útesu Sabellaria spinulosa se stanovením vhodné nárazníkové zóny („řízení podle jednotlivých zón“)

Jedná se o upřednostňovanou variantu a její úplná analýza je uvedena níže.

4.1.5   Varianta 5: Řízení činností prostřednictvím prováděcího předpisu, regulační vyhlášky nebo podmínky vyznačené v oprávnění k rybolovu

Tyto mechanismy řízení nejsou v tomto případě považovány za vhodné. Pravomoci Organizace pro správu moří vydávat nařízení stanovené zákonem o přístupu k mořím a pobřežím jsou vhodnější, protože jsou určeny k tomu, aby byly používány pro řízení činností v chráněných mořských oblastech, přičemž zajišťují vhodnou míru síly, flexibilitu, konzultace a rychlost.

4.2   Doporučená varianta:

4.2.1   Nařízení Organizace pro správu moří zakazující používání vlečných zařízení pro lov při dně nad prvkem hlubinných útesů se stanovením vhodné nárazníkové zóny („řízení podle jednotlivých zón“).

4.2.2   Tato varianta se doporučuje proto, že je nákladově nejefektivnější. Organizace pro správu moří je nejvhodnějším orgánem pro prosazování opatření pro řízení rybolovu v pásmu od 6 do 12 námořních mil, neboť má pravomoci vydávat nařízení v celé této oblasti za účelem posílení cílů ochrany lokality významné pro Společenství. Hranice navrhované zakázané oblasti byla určena s ohledem na nejlepší důkazy, které jsou v současnosti dostupné, o rozsahu těchto prvků, a s ohledem na potřebu „nárazníkové zóny“ mezi výskytem prvků a hranicí stanovenou nařízením. Při zvažování tvaru zakázané oblasti byla rovněž zohledněna snadnost prosazování a potřeba jasně vymezené hranice, což podpoří její dodržování.

5.   Důkazy

5.1   Důsledky činností s vlečnými zařízeními pro lov při dně pro hlubinný útes

| 5.1.1 | K dispozici jsou jen omezené důkazy (58) sestávající z empirických studií kvantifikujících dopad rybolovu na stanoviště pevného dna. Je však známo, že vlečení vlečných sítí přes skalní podloží způsobí poškození nebo úhyn značné části velkých druhů přisedlých směrem vzhůru, jako jsou mořské houby a korály (Løkkeborg, 2005). V Aljašském zálivu bylo během jednoho protažení vlečné sítě poškozeno 67 % mořských hub (Freese a kol., 1999). Další druhy, jako jsou nezmaři, mořské sasanky, mechovci, pláštěnci a ostnokožci, jsou ohroženi při používání pohyblivých rybolovných nařízení (McConnaughey a kol., 2000, Sewell a Hiscock, 2005). Lov pomocí vlečných sítí může rovněž snižovat úplnost stanoviště, neboť balvany a valouny spojené s tvrdým podložím jsou přemisťovány do okolí (Engel a Kvitek, 2008; Freese a kol., 1999). Odolnost vůči fyzickému poškození se mění s druhem podloží, přičemž strukturálním poškozením jsou zvláště ohroženy jílovcové útesy (Atrill a kol., 2011). Má se za to, že riziko významného dopadu je dostatečné, aby vyžadovalo zařazení do červené kategorie, a tudíž zavedení řídících opatření ještě v tomto roce. |
| --- | --- |

5.1.1

K dispozici jsou jen omezené důkazy (58) sestávající z empirických studií kvantifikujících dopad rybolovu na stanoviště pevného dna. Je však známo, že vlečení vlečných sítí přes skalní podloží způsobí poškození nebo úhyn značné části velkých druhů přisedlých směrem vzhůru, jako jsou mořské houby a korály (Løkkeborg, 2005). V Aljašském zálivu bylo během jednoho protažení vlečné sítě poškozeno 67 % mořských hub (Freese a kol., 1999). Další druhy, jako jsou nezmaři, mořské sasanky, mechovci, pláštěnci a ostnokožci, jsou ohroženi při používání pohyblivých rybolovných nařízení (McConnaughey a kol., 2000, Sewell a Hiscock, 2005). Lov pomocí vlečných sítí může rovněž snižovat úplnost stanoviště, neboť balvany a valouny spojené s tvrdým podložím jsou přemisťovány do okolí (Engel a Kvitek, 2008; Freese a kol., 1999). Odolnost vůči fyzickému poškození se mění s druhem podloží, přičemž strukturálním poškozením jsou zvláště ohroženy jílovcové útesy (Atrill a kol., 2011). Má se za to, že riziko významného dopadu je dostatečné, aby vyžadovalo zařazení do červené kategorie, a tudíž zavedení řídících opatření ještě v tomto roce.

5.2   Rozmístění prvků hlubinných útesů

Na obrázku 1 níže je vyznačena poloha prvků hlubinného útesu v lokalitě významné pro Společenství.

Obrázek 1

Mapa lokality a prvků

6.   Dotčená odvětví

| 6.1 | Odvětví rybolovu: Nejvíce budou dotčena plavidla lovící hřebenatkové pomocí drapáků a plavidla lovící vlečnými sítěmi a vlečnými sítěmi vlečenými pomocí výložníků na bocích plavidla, což zahrnuje především plavidla provádějící vykládku v Plymouthu a Looe a příležitostně v přístavech jako Brixham a Teignmouth. Francouzská a belgická plavidla mají práva přístupu za účelem lovu druhů žijících při dně, avšak většina tohoto úlovku se nevykládá ve Spojeném království. Francouzská plavidla lovící vlečnými sítěmi provozují rybolov v navržené zakázané oblasti Hatt Rock. Belgické odvětví rybolovu provozuje v této oblasti omezenou rybolovnou činnost. Dialog se zúčastněnými stranami během předběžných konzultací týkajících se tohoto navrženého řídicího opatření během předběžných konzultací o tomto navrhovaném řídícím opatření ukázal, že rybolovné činnosti s vlečnými sítěmi pro lov při dně probíhají především v koridorech mezi prvky podmořských útesů a navrženými nárazníkovými zónami. Nepředpokládá se, že zásah bude mít dopad na jiná odvětví než odvětví rybolovu. |
| --- | --- |

6.1

Odvětví rybolovu: Nejvíce budou dotčena plavidla lovící hřebenatkové pomocí drapáků a plavidla lovící vlečnými sítěmi a vlečnými sítěmi vlečenými pomocí výložníků na bocích plavidla, což zahrnuje především plavidla provádějící vykládku v Plymouthu a Looe a příležitostně v přístavech jako Brixham a Teignmouth. Francouzská a belgická plavidla mají práva přístupu za účelem lovu druhů žijících při dně, avšak většina tohoto úlovku se nevykládá ve Spojeném království. Francouzská plavidla lovící vlečnými sítěmi provozují rybolov v navržené zakázané oblasti Hatt Rock. Belgické odvětví rybolovu provozuje v této oblasti omezenou rybolovnou činnost. Dialog se zúčastněnými stranami během předběžných konzultací týkajících se tohoto navrženého řídicího opatření během předběžných konzultací o tomto navrhovaném řídícím opatření ukázal, že rybolovné činnosti s vlečnými sítěmi pro lov při dně probíhají především v koridorech mezi prvky podmořských útesů a navrženými nárazníkovými zónami. Nepředpokládá se, že zásah bude mít dopad na jiná odvětví než odvětví rybolovu.

| 6.2 | Místní hospodářství a společnost: Potenciální výše sociálních a hospodářských nákladů pro místní společenství ve Spojeném království, Francii a Belgii v důsledku možné ztráty vykládky a z toho vyplývajícího dopadu na místní rybolov je nízká. Je to důsledkem toho, že jsou dostupná alternativní loviště, a přemístění proto bude minimální. Hlavními přístavy, které mohou být zasaženy, jsou Plymouth a Looe. Zástupci francouzského odvětví rybolovu poukázali na existenci možnosti, že bude zasaženo odvětví rybolovu v oblastech, které jsou závislé na rybolovné činnosti při pobřeží. Širší přínos ochrany hlubinných útesů je popsán v oddíle 7. |
| --- | --- |

6.2

Místní hospodářství a společnost: Potenciální výše sociálních a hospodářských nákladů pro místní společenství ve Spojeném království, Francii a Belgii v důsledku možné ztráty vykládky a z toho vyplývajícího dopadu na místní rybolov je nízká. Je to důsledkem toho, že jsou dostupná alternativní loviště, a přemístění proto bude minimální. Hlavními přístavy, které mohou být zasaženy, jsou Plymouth a Looe. Zástupci francouzského odvětví rybolovu poukázali na existenci možnosti, že bude zasaženo odvětví rybolovu v oblastech, které jsou závislé na rybolovné činnosti při pobřeží. Širší přínos ochrany hlubinných útesů je popsán v oddíle 7.

| 6.3 | Donucovací orgány: Hlavní odpovědnost za prosazování navrhované zakázané oblasti připadne Organizaci pro správu moří, a dodatečné náklady spojené s prosazováním proto budou mít dopad na Organizaci pro správu moří. Tyto odhadované náklady jsou popsány v oddíle 7. |
| --- | --- |

6.3

Donucovací orgány: Hlavní odpovědnost za prosazování navrhované zakázané oblasti připadne Organizaci pro správu moří, a dodatečné náklady spojené s prosazováním proto budou mít dopad na Organizaci pro správu moří. Tyto odhadované náklady jsou popsány v oddíle 7.

7.   Analýza nákladů a přínosů

7.1   Náklady na doporučenou variantu

7.1.1   Zákaz vlečných zařízení pro lov při dně v navrhované oblasti by mohl vést k těmto nákladům:

| — | přímé náklady pro odvětví rybolovu vyplývající z omezení lovišť, |
| --- | --- |

—

přímé náklady pro odvětví rybolovu vyplývající z omezení lovišť,

| — | náklady pro odvětví rybolovu spojené s přemístěním na jiná loviště, |
| --- | --- |

—

náklady pro odvětví rybolovu spojené s přemístěním na jiná loviště,

| — | možné důsledky pro životní prostředí související a možným zvýšeným poškozením stanovišť v jiných oblastech v důsledku přemístění, |
| --- | --- |

—

možné důsledky pro životní prostředí související a možným zvýšeným poškozením stanovišť v jiných oblastech v důsledku přemístění,

| — | náklady pro Organizaci pro správu moří na správu a prosazování řízení. |
| --- | --- |

—

náklady pro Organizaci pro správu moří na správu a prosazování řízení.

7.1.2   Náklady pro odvětví rybolovu, včetně případných nákladů na přemístění, a náklady pro Organizaci pro správu moří na správu a prosazování lze vyjádřit v penězích, a tyto odhadované hodnoty byly shrnuty a předloženy v rámci tohoto posouzení dopadů (tabulky 1 a 2 níže). Environmentální náklady v důsledku možného zvýšeného poškození stanovišť je obtížné vyčíslit, a proto jsou zde uvedeny jako nefinanční náklady.

7.2   Analýza nákladů pro rybolov

7.2.1   Informace použité pro posouzení dopadů navrhovaného uzavření byly převzaty z:

| — | údajů o vykládce plavidel od roku 2008 do roku 2011 převzatých z údajů zapsaných v lodních denících a dokladech o prodeji, poskytnutých statistickou službou Organizace pro správu moří, |
| --- | --- |

—

údajů o vykládce plavidel od roku 2008 do roku 2011 převzatých z údajů zapsaných v lodních denících a dokladech o prodeji, poskytnutých statistickou službou Organizace pro správu moří,

| — | údajů o vykládce na úrovni obdélníků ICES, dalších analýz za účelem odhadu úlovku a předpokládané vykládky z lokality významné pro Společenství a z oblasti útesu / nárazníkové zóny pro Spojené království a jiné členské státy (tabulky 1 a 2), |
| --- | --- |

—

údajů o vykládce na úrovni obdélníků ICES, dalších analýz za účelem odhadu úlovku a předpokládané vykládky z lokality významné pro Společenství a z oblasti útesu / nárazníkové zóny pro Spojené království a jiné členské státy (tabulky 1 a 2),

| — | informací, které Organizace pro správu moří získala od rybářů během setkání v rámci předběžných konzultací, červen – srpen 2013, |
| --- | --- |

—

informací, které Organizace pro správu moří získala od rybářů během setkání v rámci předběžných konzultací, červen – srpen 2013,

| — | informací získaných od zainteresovaných stran během formálních konzultací Organizace pro správu moří k nařízení, 10. září až 22. říjen 2013, |
| --- | --- |

—

informací získaných od zainteresovaných stran během formálních konzultací Organizace pro správu moří k nařízení, 10. září až 22. říjen 2013,

| — | znalosti místních úředníků Organizace pro správu moří a orgánů pro pobřežní rybolov a ochranu působících v pobřežních oblastech. |
| --- | --- |

—

znalosti místních úředníků Organizace pro správu moří a orgánů pro pobřežní rybolov a ochranu působících v pobřežních oblastech.

7.3   Nejistota a předpoklady údajů

7.3.1   Odhady průměrných nákladů byly založeny na hodnotách vykládky ve Spojeném království odhadnutých pro oblast významnou pro Společenství v rámci statistických obdélníků ICES 29E5 a 29E6 (viz obrázek 2). Není známo, jaká část hodnoty celkové vykládky skutečně pocházela přímo z navrhované zakázané oblasti, která tvoří méně než 0,16 % obdélníku ICES. Statistické údaje byly sestaveny s použitím oznámeného rybolovu v rámci obdélníků ICES, které pokrývají vymezené oblasti lokality významné pro Společenství. Oznámené údaje o rybolovu (množství a hodnota vykládky spolu s podrobnostmi o příslušných rybolovných zařízeních) jsou převzaty z databáze Ifish Organizace pro správu moří. Informace o belgických a francouzských plavidlech byly převzaty z údajů o vykládce, které členské státy poskytují v rámci pracovní skupiny VTHVR a které se týkají režimů intenzity rybolovu. Podrobnější popis metodik použitých pro vyčíslení nákladů odvětví rybolovu je uveden v příloze A a v příloze B.

7.3.2   Hodnoty navrhované zakázané oblasti uvedené v tabulce 1 byly odvozeny tak, že byly vzaty hodnoty odhadované v rámci lokality významné pro Společenství a použit procentní podíl na základě plochy zakázané oblasti v rámci samotné lokality významné pro Společenství. Plocha navrhovaných zakázaných oblasti je ve většině případů poměrně malá ve srovnání s plochou lokality významné pro Společenství jako celku. K uvedeným odhadům by proto mělo být přistupováno s obezřetností a nebudou vyjadřovat skutečnou hodnotou přisouzenou v rámci navrhované zakázané oblasti. Uznává se také, že možná zvýšená biologická rozmanitost v okolí útesu znamená, že by mohl být hojnějším lovištěm, a analýzy možná nedoceňují hodnotu vyřazeného loviště.

7.3.3   Informace shromážděné od rybářů a dalších zainteresovaných stran během předběžných konzultačních setkání jsou použity na podporu podkladů a předpokladů s upozorněním, že se jedná pouze o dílčí poznatky. Tyto shromážděné informace byly příležitostné a představují pouze snímek respondentů, kteří v daném okamžiku mohli uplatnit připomínky. Počet respondentů odráží pouze ty, kdo nezávisle podali informace, není to počet osob, které nutně souhlasí či nesouhlasí s určitým tvrzením.

7.3.4   Údaje o vykládce jiných členských států jsou omezené, neboť většina těchto plavidel neprovádí vykládku ve Spojeném království. Určité předpoklady však lze učinit na základě údajů o loďstvu jiných členských států, pokud jde o plavidla delší než 15 metrů, získaných prostřednictvím systému sledování plavidel (VMS), které přijalo Středisko pro sledování rybolovu Spojeného království, jež jsou podrobně popsány v oddíle 7.4:

| — | údajů o vykládkách plavidel od roku 2008 do roku 2011 převzaté z údajů zapsaných v lodních denících a dokladech o prodeji, poskytnutých statistickou službou Organizace pro správu moří, |
| --- | --- |

—

údajů o vykládkách plavidel od roku 2008 do roku 2011 převzaté z údajů zapsaných v lodních denících a dokladech o prodeji, poskytnutých statistickou službou Organizace pro správu moří,

| — | údajů o vykládce na úrovni obdélníků ICES, dalších analýz za účelem odhadu úlovku a předpokládané vykládky z lokality významné pro Společenství a z oblasti útesu / nárazníkové zóny pro Spojené království a jiné členské státy (tabulky 1 a 2), |
| --- | --- |

—

údajů o vykládce na úrovni obdélníků ICES, dalších analýz za účelem odhadu úlovku a předpokládané vykládky z lokality významné pro Společenství a z oblasti útesu / nárazníkové zóny pro Spojené království a jiné členské státy (tabulky 1 a 2),

| — | informací, které Organizace pro správu moří získala od rybářů během setkání v rámci předběžných konzultací, červen – srpen 2013, |
| --- | --- |

—

informací, které Organizace pro správu moří získala od rybářů během setkání v rámci předběžných konzultací, červen – srpen 2013,

| — | znalostí místních úředníků Organizace pro správu moří a orgánů pro pobřežní rybolov a ochranu působících v pobřežních oblastech. |
| --- | --- |

—

znalostí místních úředníků Organizace pro správu moří a orgánů pro pobřežní rybolov a ochranu působících v pobřežních oblastech.

7.4   Rybolov v lokalitě významné pro Společenství Start Point to Plymouth Sound and Eddystone

7.4.1   Většina plavidel Spojeného království, která prováděla rybolov v rámci oblastí ICES 29E5 a 29E6, je kratší než 10 metrů a jsou to převážně plavidla lovící pomocí sítí (261 plavidel), plavidla lovící na dlouhý vlasec (126 plavidel) a plavidla lovící do vršů (72 plavidel). Občas se vyskytují plavidla o délce větší než 15 metrů lovící pomocí výložníkových vlečných sítí (25 plavidel).

7.4.2   Hlavními vykládanými druhy jsou hřebenatkovití, krabi, šprot obecný a sardinka obecná.

7.4.3   Francouzská a belgická plavidla mají zákonná práva přístupu do části lokality významné pro Společenství vně pásma 6 námořních mil.

7.4.4   Většina zahraničních plavidel, jež provádějí rybolov v oblastech ICES, jsou plavidla větší než 15 metrů, občas se vyskytnou plavidla kratší než 10 metrů. Údaje o vykládce francouzských a belgických plavidel jsou omezené, neboť většina těchto plavidel neprovádí vykládku ve Spojeném království. Francie a Belgie byly požádány, aby poskytly podrobné statistické údaje, a po jejich obdržení budou tyto údaje začleněny do konečného posouzení dopadů.

7.4.5   Údaje o francouzském a belgickém loďstvu získané prostřednictvím systému VMS (59) ukazují, že v navrhovaných zakázaných oblastech lokality významné pro Společenství, do kterých mají povolen přístup, uskutečňují jen málo činností nebo žádné činnosti (obrázky 3 a 4).

7.4.6   Dne 12. července 2013 se v Ostende konalo předběžné konzultační setkání s belgickým odvětvím rybolovu za přispění belgických orgánů pro rybolov. Cílem bylo informovat je o možném řízení obchodního rybolovu v evropských mořských lokalitách v Anglii v souvislosti s belgickými právy přístupu za účelem rybolovu v pásmu od 6 do 12 námořních mil. Zástupci odvětví, kteří se setkání konaného 12. července zúčastnili, sdělili, že stávající navrhovaná opatření na ochranu prvku hlubinného útesu v této lokalitě významné pro Společenství významně neovlivňují jejich činnost. Tyto prvky hlubinných útesů jsou považovány většinou za nepříznivé pro použití vlečných zařízení pro lov při dně. Dne 27. září 2013 se v Paříži uskutečnilo konzultační setkání s francouzskými orgány a zástupci průmyslu rybolovu. Francouzští zástupci uvedli, že přístup do oblasti mezi lokalitami Eddystone a Hatt Rock představuje pro francouzská plavidla důležitou přístupovou trasu.

7.4.7   Reakce zástupců belgického odvětví rybolovu na formální konzultaci potvrdila, že belgická plavidla provozují v této oblasti jen omezenou rybolovnou činnost, nicméně zástupci francouzského odvětví rybolovu potvrdili, že francouzská plavidla provozují rybolovnou činnost zejména v oblasti Hatt Rock.

Obrázek 2

Mapa zachycující statistické obdélníky ICES 29E5 a 29E6 a lokalitu významnou pro Společenství Start Point to Plymouth Sound and Eddystone

Obrázek 3

Hlášení o poloze francouzských plavidel prostřednictvím systému VMS v roce 2012

Obrázek 4

Hlášení o poloze belgických plavidel prostřednictvím systému VMS v roce 2012

7.5   Ocenění dotčené vykládky

Spojené království

7.5.1   Přímým dopadem na rybářská plavidla by bylo snížení úlovku, a tedy i vykládky, z vlečných sítí pro lov při dně v navrhované zakázané oblasti. Za účelem odhadu potenciálních důsledků byly analyzovány údaje o vykládce shromážděné a utříděné Organizací pro správu moří.

7.5.2   Výpočet dotčené vykládky z oblasti statistických obdélníků ICES 29E5 a 29E6 (u plavidel Spojeného království, u kterých bylo zjištěno, že lovila v této oblasti v období od ledna 2008) je uveden v tabulce 1. Odhady uvedené v tabulce 1 jsou založeny na průměrné vykládce v období od ledna 2008 do prosince 2011.

Tabulka 1

Vykládka Spojeného království z oblastí ICES 29E5 a 29E6 vyjádřená jako roční průměr a odhadovaná průměrná vykládka v rámci lokality významné pro Společenství (SCI) (leden 2008 – prosinec 2011)

| Typ zařízení | Vyložená hmotnost
  (v tunách) | Hodnota
  (v GBP) | Hodnota v rámci lokality významné pro Společenství
  (v GBP) | Hodnota v rámci zakázané oblasti (1,77 % lokality významné pro Společenství)
  (v GBP) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Plavidla lovící pomocí výložníkových vlečných sítí | 1 429 | 3 844 049 | 2 693 | 47,67 |
| Plavidla lovící pomocí drapáků | 2 589 | 4 149 690 | 7 368 | 130,43 |
| Plavidla s vlečnými sítěmi na humry | 7 | 4 873 | 0 | 0 |
| Jiná plavidla lovící vlečnými sítěmi pro lov při dně | 3 211 | 7 334 338 | 70 610 | 1 249,78 |
| Celkem | 7 236 | 15 332 950 | 80 671 | 1 428 |

Typ zařízení

Vyložená hmotnost

(v tunách)

Hodnota

(v GBP)

Hodnota v rámci lokality významné pro Společenství

(v GBP)

Hodnota v rámci zakázané oblasti (1,77 % lokality významné pro Společenství)

(v GBP)

Plavidla lovící pomocí výložníkových vlečných sítí

1 429

3 844 049

2 693

47,67

Plavidla lovící pomocí drapáků

2 589

4 149 690

7 368

130,43

Plavidla s vlečnými sítěmi na humry

7

4 873

0

0

Jiná plavidla lovící vlečnými sítěmi pro lov při dně

3 211

7 334 338

70 610

1 249,78

Celkem

7 236

15 332 950

80 671

1 428

7.5.3   Odhadované hodnoty vykládky v rámci lokality významné pro Společenství byly vypočteny spojením dostupných údajů o vykládce (poskytovaných každým rybářským plavidlem na úrovni obdélníku ICES) s údaji o činnostech rybářských plavidel (na základě zpráv prostřednictvím systému VMS). Tento přístup používá podíl lokality významné pro Společenství na vykládce v každém obdélníku ICES, který vychází z úrovně činností v rámci lokality významné pro Společenství.

V případě lokality významné pro Společenství Start Point to Plymouth Sound and Eddystone byly použity údaje o vykládce z obdélníků ICES (29E5 a 29E6) a byly rozčleněny do kategorií podle velikosti plavidla (plavidla delší než 15 metrů, plavidla o délce 10 až 15 metrů a plavidla kratší než 10 metrů).

Hodnoty vykládky pocházející z navrhované zakázané oblasti byly poté odhadnuty jako podíl (na základě velikosti příslušných oblastí) odhadované hodnoty vykládky pocházející z lokality významné pro Společenství.

Úplné rozčlenění činností v rámci obdélníků ICES odpovídajících lokalitě významné pro Společenství lze najít v doplňkových tabulkách rybolovných statistik za roky 2008 až 2011.

Odhaduje se, že průměrný roční příjem loďstva plavidel delších než 15 metrů lovících pomocí výložníkových vlečných sítí z lokality významné pro Společenství činí 2 551 GBP, u plavidel delších než 15 metrů lovících pomocí drapáků činí 2 683 GBP a u plavidel delších než 15 metrů lovících pomocí vlečných sítí pro lov při dně činí 6 547 GBP. V případě plavidel dlouhých méně než 10 metrů lovících pomocí vlečných sítí pro lov při dně činil odhadovaný průměrný roční příjem 15 237 GBP. V případě plavidel dlouhých 10 až 15 metrů lovících pomocí vlečných sítí pro lov při dně činil odhadovaný průměrný roční příjem 54 408 GBP. (Pro úplné členění viz tabulku 5 z tabulek rybolovných statistik za roky 2008 až 2011.) Z předběžných konzultačních setkání se zainteresovanými stranami vyplynulo, že hlavní finanční dopad bude mít zavedení tohoto nařízení na lov pomocí vlečných sítí pro lov při dně a lov hřebenatkových pomocí drapáků.

7.5.4   Bylo odhadnuto, že v rámci navrhované zakázané oblasti (která zaujímá 1,77 % plochy lokality významné pro Společenství), bude celková ztráta na vykládce činit 1 428 GBP.

7.5.5   Odhadované celkové náklady jsou pravděpodobně nadhodnocené, neboť se nepředpokládá žádné přemístění.

Francie a Belgie

7.5.6   Z analýzy údajů systému VMS vyplývá, že převážná většina belgického rybolovu v obdélnících ICES 29E5 a 29E6 se odehrává mimo samotnou lokalitu významnou pro Společenství. V roce 2012 působilo v těchto dvou obdélnících ICES pouze dvacet plavidel. Francouzská rybolovná činnost v obdélnících ICES 29E5 a 29E6 probíhá z větší části buď na západ od lokality, nebo mezi lokalitami Hatt Rock a Brentons. V roce 2012 hlásilo prostřednictvím systému VMS svou polohu 6 francouzských plavidel s rychlostí 1–6 uzlů v sekci Eddystone lokality významné pro Společenství.

7.5.7   Belgické odvětví rybolovu se v této oblasti zaměřuje v první řadě na platýse a francouzské odvětví rybolovu na tresku jednoskvrnnou a tresku bezvousou. Pomocí metodiky uvedené v příloze B „Analýza plavidel jiných zemí než Spojeného království v obdélnících ICES“ bylo odhadnuto, že v roce 2012:

| — | velikost vykládky pocházející z belgických činností v přístupné části lokality významné pro Společenství se odhaduje na 0,15 tuny. To se rovná hodnotě ve výši 339 GBP, |
| --- | --- |

—

velikost vykládky pocházející z belgických činností v přístupné části lokality významné pro Společenství se odhaduje na 0,15 tuny. To se rovná hodnotě ve výši 339 GBP,

| — | velikost vykládky pocházející z francouzských činností v přístupné části lokality významné pro Společenství se odhaduje na 4,20 tuny. To se rovná hodnotě ve výši 5 929 GBP. |
| --- | --- |

—

velikost vykládky pocházející z francouzských činností v přístupné části lokality významné pro Společenství se odhaduje na 4,20 tuny. To se rovná hodnotě ve výši 5 929 GBP.

Nebude však zakázán přístup do celé této oblasti a z obrázků 3 a 4 vyplývá, že rybolovná činnost probíhá v koridorech mimo navrženou zakázanou oblast (prvek útesu a nárazníková zóna). Proto se má za to, že skutečná odhadovaná ztráta na vykládce bude mnohem menší než odhadované hodnoty uvedené výše.

Pro další informace o rybolovu jiných zemí než Spojeného království viz přílohu B.

7.6   Pravděpodobné důsledky pro rybářské loďstvo, vyplývající z uzavření

7.6.1   Jelikož se předpokládá, že odhadovaná ztráta na vykládce je nízká, předpokládá se, že dopad na rybářské loďstvo vyplývající z tohoto uzavření bude omezený. Řada dotčených rybářů během předběžných konzultačních setkání uvedla, že nad prvkem hlubinného útesu se vlečná zařízení pro lov při dně nepoužívají, k potenciální ztrátě výdělků by však mohlo dojít v nárazníkových zónách kolem prvků útesu. Tyto odhady jsou uvedeny v tabulce 3. Zástupci belgického odvětví rybolovu během formálních konzultací potvrdili, že belgický rybolov v této oblasti je omezený. Zástupci francouzského odvětví rybolovu potvrdili, že dojde ke ztrátě lovišť v okolí zakázané oblasti Hatt Rock, jsou však snadno přístupná alternativní loviště.

7.7   Přizpůsobivost

7.7.1   Aby bylo možné posoudit pravděpodobné důsledky navrhovaného uzavření pro rybolov, musí být posouzeno, v jaké míře by plavidla byla schopna zachovat hodnotu úlovku při přemístění do jiných oblastí.

7.7.2   Rybáři byli požádáni o vyplnění dotazníku za účelem získání podkladů pro toto posouzení a byli přímo dotázáni, v jaké míře by v důsledku navrhovaného uzavření došlo k přemístění do jiných oblastí a zda jsou schopni lovit v alternativních lovištích a přizpůsobit se tak, aby hodnota jejich úlovku zůstala zachována. Řada dotčených rybářů uvedla, že by nemohli změnit loviště nebo druh lovného zařízení, avšak že navrhovaná varianta omezí rybolovné činnosti pouze nad prvky hlubinného útesu a v nárazníkové zóně, takže potřeba přemístění bude minimální.

7.7.3   V důsledku zavedení upřednostňované varianty (nařízení stanovící vymezené zakázané oblasti), a nikoli uzavření celé lokality, bude u plavidel lovících pomocí vlečných zařízení pro lov při dně snížena míra přemístění na nejnižší míru. Během předběžných konzultací s odvětvím rybolovu byl hlavní vznesenou otázkou související s přemístěním dopad uzavření celé lokality s upřednostněním koridorů mezi prvky útesu. Bylo uvedeno, že k interakci vlečných zařízení pro lov při dně nedochází nad prvky, nýbrž v navržených nárazníkových zónách.

7.7.4   Předpokládá se, že během procesu posuzování žluté/zelené kategorie budou zvažovány důkazy o pokroku v technologii lovných zařízení a dopad na citlivé prvky.

7.8   Nepřímé náklady

7.8.1   Environmentální náklady

7.8.2   Potřeba zvýšených nákladů, pokud jde o palivo pro plavidla plující dále, aby se dostaly do alternativních lovišť, a ke kompenzaci potenciální ztráty odlovu z důvodu navržené zakázané oblasti bude minimální. To je způsobeno tím, že rybáři budou pravděpodobně pokračovat v rybolovu v koridorech mezi zakázanými oblastmi.

7.8.3   Existuje potenciál pro zvýšenou rybolovnou činnost v koridorech v rámci prostorově zakázaných oblastí, která by mohla mít vliv na biologickou rozmanitost a přírodní stanoviště (S. E. Rees a kol., 2013 (60)).

7.9   Správní náklady a náklady na prosazování

7.9.1   Organizace pro správu moří bude uskutečňovat přístup s použitím zpravodajských informací, který v souladu s Národním modelem zpravodajství (61) uplatňuje řada regulačních úřadů napříč vládními resorty. Pokud zpravodajské informace budou nasvědčovat tomu, že nařízení není dodržováno nebo existuje riziko jeho nedodržení, vypracuje Organizace pro správu moří strategii prosazování vycházející z konkrétních potřeb dotčené chráněné mořské oblasti a v případě nutnosti využije odpovídající prostředky. To může zahrnovat přítomnost vojenského námořnictva, dohled ze vzduchu nebo společné operace s jinými agenturami (například s orgány pro pobřežní rybolov a ochranu, britskou pohraniční službou nebo Agenturou pro životní prostředí). Veškeré společné operace bude koordinovat Organizace pro správu moří. Hlavní zásady, jimiž se bude Organizace pro správu moří řídit při regulaci chráněných mořských oblastí, stanoví zákon o legislativní a správní reformě z roku 2006 a služební kodex regulačních orgánů a jejich cílem je zajistit, aby Organizace pro správu moří ve všech opatřeních prosazování, jež přijme, postupovala přiměřeně, zodpovědně, jednotně, transparentně a cíleně (62).

7.9.2   Prosazování navrhovaného nařízení bude provedeno v rámci stávajícího rozpočtu. Jako nástroj řízení pro prosazování z moře a ze vzduchu vůči plavidlům delším než 12 metrů bude použit systém VMS EU. Vzhledem k nízké rybolovné činnosti v rámci lokality bude riziko nedodržování minimální nebo nízké (63). Odhadované náklady na prosazování při řízení této upřednostňované varianty jsou uvedeny v tabulce 2.

Tabulka 2

Roční náklady na prosazování doporučené varianty
   (64)

| Činnost | Náklady na jednotku
  (v GBP) | Odhadovaný počet jednotek za rok | Roční náklady celkem
  (v GBP) |
| --- | --- | --- | --- |
| Sledování hladiny moře námořními silami na jednu lokalitu | 4 000 za den | 1 | 4 000 |
| Společné hlídky v rámci prosazování s místním orgánem pro pobřežní rybolov a ochranu | Mezi 800–1 000 za den | 5 | 4 000–5 000 |
| Dohled ze vzduchu na jednu lokalitu | 2 050 za hodinu | 2 | 4 100 |
| Vyšetřování/stíhání na jednu lokalitu | 10 375 na případ | 1 | 10 375 |
| Celkem | | 9 | 22 475–23 475 |

Činnost

Náklady na jednotku

(v GBP)

Odhadovaný počet jednotek za rok

Roční náklady celkem

(v GBP)

Sledování hladiny moře námořními silami na jednu lokalitu

4 000 za den

1

4 000

Společné hlídky v rámci prosazování s místním orgánem pro pobřežní rybolov a ochranu

Mezi 800–1 000 za den

5

4 000–5 000

Dohled ze vzduchu na jednu lokalitu

2 050 za hodinu

2

4 100

Vyšetřování/stíhání na jednu lokalitu

10 375 na případ

1

10 375

Celkem

9

22 475–23 475

Tabulka 3:

Roční profil finančních nákladů na doporučenou variantu (v milionech GBP), stálé ceny

| | R0 | R1 | R2 | R3 | R4 | R5 | R6 | R7 | R8 | R9 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Náklady na přemístění | NE | NE | NE | NE | NE | NE | NE | NE | NE | NE |
| Roční opakující se náklady – nejlepší odhad | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 |
| Nízké | 0,022475 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 |
| Vysoké | 0,023475 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 |
| Celková současná hodnota ročních nákladů (65): | 0,2 mil. GBP |

R0

R1

R2

R3

R4

R5

R6

R7

R8

R9

Náklady na přemístění

NE

NE

NE

NE

NE

NE

NE

NE

NE

NE

Roční opakující se náklady – nejlepší odhad

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

Nízké

0,022475

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

Vysoké

0,023475

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

Celková současná hodnota ročních nákladů (65):

0,2 mil. GBP

7.10   Přínosy doporučené varianty

7.10.1   Vyloučení vlečných zařízení pro lov při dně z navrhované zakázané oblasti by zabránilo používání vlečných zařízení pro lov při dně nad prvkem hlubinného útesu a vedlo by k těmto přínosům:

| — | přínos pro životní prostředí spočívající v zachování stanovišť hlubinného útesu. |
| --- | --- |

—

přínos pro životní prostředí spočívající v zachování stanovišť hlubinného útesu.

Přínosy pro životní prostředí jsou zde popsány jako nefinanční přínosy.

7.11   Přínosy pro životní prostředí

7.11.1   Hlubinné útesy v této lokalitě významné pro Společenství jsou jedny z biologicky nejrozmanitějších v této zemi a hrají důležitou roli při podpoře druhů, které jsou považovány za vzácné nebo se vyskytují na hranici svého biogeografického rozšíření. I když jednotlivé útesy jsou poměrně malé (v celostátním i místním měřítku), jsou ekologicky rozmanité a představují oblast místního významu (z hlediska jejich velikosti) se stanovištěm bariérového útesu trvale pod mořskou hladinou (66).

7.11.2   Příbřežní útesy zahrnují pobřežní útesy spojené s rozšířením exponované suchozemské ekologie do přílivové zóny a velkých oblastí vystupujícího podloží, balvanů a valounů v mořském rozsahu oblasti. Eddystone a okolní útesy představují neobvyklé prvky ve studované oblasti v tom, že leží v hluboké vodě, stoupají strmě vzhůru a v případě útesu Eddystone se dostávají až nad hladinu. Jsou domovem bohatého přírodního společenství, které vykazuje obvyklé skalnaté zonální uspořádání od hlubokých po mělké vody. Nachází se zde široká škála druhů včetně měkkých korálů, sumýšů, ježovek, mořských hub, sasanek, sumek a lesů mořských chaluh. Byly zde pozorovány druhy Amphianthus dohrnii a dendrofyla žlutá (oba druhy ve vnitrostátním měřítku velmi vzácné) a rohovitka bradavičnatá (Axelsson a kol., 2006; Royal Haskoning, 2008; University of Plymouth, 2011) (67).

7.11.3   Útesy rovněž poskytují do určité míry ochranu pobřeží a jsou důležitými oblastmi z hlediska koloběhu živin, zachycování uhlíku a dusíku a stabilizace sedimentu.

7.11.4   Chráněné stanoviště útesů je přirozeným útočištěm pro tvorbu populací cílových i náhodně lovených druhů.

7.11.5   Přínos tohoto nařízení spočívá v tom, že umožní vhodnou ochranu a zabezpečení ekologických charakteristik, které mohou případně vést k větší biologické rozmanitosti ve srovnání s ostatními lovišti.

7.11.6   Přínos pro životní prostředí vyplývající ze zavedení tohoto nařízení bude významný, neboť bude chránit prvky hlubinného útesu v této lokalitě před používáním vlečných zařízení pro lov při dně. To přispěje k plnění cíle ochrany spočívajícího v „zachování“. To přinese větší prospěch i jiným prvkům v rámci lokality výhodné pro Společenství a bude celkově přínosné pro společenství útesu v důsledku doporučeného zákazu. To může podpořit větší rekreační využití této oblasti, např. příznivci potápění a rekreačního rybaření, z čehož by potenciálně mohlo mít prospěch místní hospodářství.

7.12   Sociální a hospodářské přínosy

7.12.1   Je možné, že zachovalý stav prvků a stanoviště hlubinného útesu zvýší jeho přitažlivost pro rekreační uživatele, včetně potápěčů a rekreačních rybářů (S. E. Rees a kol., 2013 (68); D. R. Chae a kol., 2012 (69)). To by mohlo také zvýšit turismus do oblasti, a tudíž i zvýšit výdaje směřující do místních podniků (S. E. Rees a kol., 2013).

7.12.2   Uplatnění přístupu k řízení rozděleného podle jednotlivých zón namísto uzavření celé lokality omezuje přemístění plavidel provádějících rybolov pomocí vlečných zařízení pro lov při dně.

7.13   Rozdělení nákladů a přínosů

7.13.1   Rozdělení sociálních a ekonomických nákladů se odehrává převážně na místní úrovni ve Spojeném království a Francii (s výjimkou nákladů na prosazování), a celkový přínos pro životní prostředí zahrnuje širší oblast a má spíše celostátní dopad.

Příloha A: Poznámky k výběru údajů z rybolovných statistik Spojeného království a tabulkám

Tabulky s údaji, které shrnují nahlášené činnosti v rámci obdélníků ICES, jež pokrývají podrobně vymezené oblasti definované jako oblasti evropských mořských lokalit jsou podrobněji uvedeny na internetových stránkách Organizace pro správu moří (70).

Tato úroveň podrobnosti zachycuje nejpodrobnější údaje, dostupné v rámci nahlášených údajů, jimiž disponují správní orgány pro rybolov ve Spojeném království.

Tyto údaje poskytují informace o velikosti a hodnotě vykládky pocházející z obdélníků pokrývajících tyto oblasti a také podrobnosti o plavidlech, používaných lovných zařízeních a lovených druzích.

Kromě těchto údajů o rybolovných činnostech plavidla delší než 15 metrů v rámci systémů sledování plavidel ve Spojeném království hlásí každé dvě hodiny svou přesnou polohu.

U těchto plavidel delších než 15 metrů bylo možno prostorové údaje ze systémů podávání zpráv o činnostech, jejichž měřítko je poměrně velké, spojit s podrobnými hlášeními polohy ze systémů VMS, což umožňuje přesněji odhadnout rybolovné činnosti. Tato podrobná rekapitulace údajů o činnostech umožňuje odhadnout činnosti plavidel delších než 15 metrů ve vymezených oblastech evropských mořských lokalit.

Tyto údaje, pokud jsou dostupné, jsou uvedeny v tabulkách údajů spolu s celkovými činnostmi plavidel delších než 15 metrů v rámci obdélníků ICES; poměr mezi těmito dvěma soubory údajů byl aplikován na údaje o plavidlech o jiné délce, což umožňuje provést přibližný odhad činností těchto plavidel o celkové délce menší než 15 metrů v rámci navrhovaných zakázaných oblastí.

Upozorňujeme, že navrhované zakázané oblasti leží v pobřežních vodách, a použití poměru činností prováděných v těchto oblastech plavidly delšími než 15 metrů za účelem odhadu činností jiných plavidel Spojeného království proto nemusí být přesné, neboť větší plavidla mají tendenci lovit dále od pobřeží než jiná plavidla, zejména než plavidla delší než 10 metrů.

Tyto údaje jsou v tabulkách vyznačeny šedou barvou, aby se zdůraznilo, že jsou to údaje odhadované a měly by být používány obezřetně.

Dále je uveden seznam pobřežních oblastí evropských mořských lokalit, kterých se tato analýza týká – některé obdélníky pokrývají více než jednu oblast –, a tyto oblasti jsou vyznačeny žlutě.

Překrývání znamená, že celkové možné pokrytí navrhovaných zakázaných oblastí není možné odhadnout tak, že se sečtou analýzy pro jednotlivé oblasti. Dále uvedená tabulka obsahuje podrobnosti o podílu celkových činností v obdélnících ICES vztahujících se ke každé navrhované zakázané oblasti, které se týkají plavidel delších než 15 metrů (pro tato plavidla jsou k dispozici podrobné satelitní údaje).

Vzhledem k tomu budou u plavidel s vysokým podílem pokrytí evropských mořských lokalit odhady činností prováděných plavidly jiných délkových kategorií, založené na činnostech souvisejících se systémy VMS, pravděpodobně spolehlivější než v případě lokalit s nízkým podílem pokrytí.

Příloha B: Poznámky k údajům rybolovných statistik jiných zemí než Spojeného království

Tyto tabulky jsou výtahem z údajů o vykládce nahlášených členskými státy pracovní skupině pro režimy intenzity rybolovu Vědeckotechnického a hospodářského výboru pro rybářství (VTHVR).

V rámci činností této skupiny jsou sestavovány různé soubory údajů, včetně podrobností o vykládce druhů pocházejících z každého obdélníku ICES v každém členském státě spolu s příslušnou klasifikací plavidel. Tento soubor údajů je sestaven tak, aby splňoval potřeby skupiny VTHVR a jako takový musel být pečlivě zpracován, aby se vyloučil dvojí zápočet údajů o činnostech (71).

Výsledky shrnutí byly zkontrolovány porovnáním s činnostmi oznámenými pomocí systémů EU FIDES a týkajícími se určitých druhů, na které se vztahuje kvóta, za účelem ověření těchto nahlášených údajů.

Stále však zůstávají rozdíly v celkových součtech mezi nahlášenými údaji o jednotlivých kombinacích druhů a oblastí, uvedenými v datových souborech VTHVR, a údaji s podobnou mírou přesnosti oznámenými v rámci systémů FIDES pro oznamování úlovků za účelem sledování využití kvót. Vzhledem k tomu tyto údaje vypovídají o úrovni činností příslušných členských států v této oblasti, ale nejedná se o konečné výsledky.

Orientační finanční hodnoty byly sestaveny pomocí průměrné hodnoty vykládky plavidel Spojeného království pocházející z příslušného obdélníku ICES nebo z podobných oblastí.

Pokud u některého roku údaje chybějí, může to znamenat, že nebyla hlášena žádná činnost, ale může to být i důsledek toho, že nebyly dodány žádné údaje.

ANALÝZA RYBOLOVU PLAVIDEL JINÝCH ZEMÍ NEŽ SPOJENÉHO KRÁLOVSTVÍ, PODLE ÚDAJŮ VMS, V OBDÉLNÍCÍCH ICES POKRÝVAJÍCÍCH LOKALITU VÝZNAMNOU PRO SPOLEČENSTVÍ, KTERÉ SE TÝKÁ TOTO POSOUZENÍ DOPADŮ

Použitá metodika:

Tato analýza je výsledkem použití standardní metodiky používané ke zjištění, zda plavidla Spojeného království prováděla činnosti v konkrétním vyznačeném prostoru, či nikoli, podle informací obdržených od plavidel jiných zemí než Spojeného království, zejména od plavidel Francie a Belgie s historickými právy přístupu do určité části pobřežních vod Spojeného království.

Zahrnuje odhad rybolovu na základě údajů systému VMS založených na rychlosti plavidla nahlášené v rámci zpráv VMS (tzv. impulsy).

Údaje o každém impulsu VMS obdrženém od plavidel jiných zemí než Spojeného království nacházejících se v příslušném obdélníku nebo obdélnících, které pokrývají vymezenou oblast, jsou vybrány ze systému VMS Spojeného království, ze kterého byly vypsány údaje o identifikačním čísle plavidla (CFR), poloze a rychlosti a datum a čas vyslání impulsu.

Každý impuls je posuzován a klasifikován jako ukazatel probíhajícího rybolovu, jestliže je rychlost ≥1 nebo ≥6 uzlů.

Tyto rybolovné impulsy z příslušného obdélníku nebo obdélníků jsou poté zpracovány programem geografického informačního systému (GIS), aby se zjistilo, zda se plavidlo nacházelo uvnitř nebo vně příslušného vymezeného prostoru.

To umožňuje vypočítat podíl rybolovných impulsů zaznamenaných u plavidel každého členského státu v obdélníku, která se nacházela uvnitř vymezené oblasti. Tento koeficient pak bude použit na celkovou úroveň vykládky, která je pro příslušný členský stát uvedena v souborech údajů VTHVR, což umožní sestavit odhad činností plavidel jiných zemí než Spojeného království ve vymezeném prostoru.

SHRNUTÍ RYBOLOVU BELGICKÝCH A FRANCOUZSKÝCH PLAVIDEL V OBDÉLNÍCÍCH ICES 29E5 A 29E6 POKRÝVAJÍCÍCH LOKALITU PLYMOUTH SOUND, START POINT A EDDYSTONE

Toto je shrnutí činností plavidel členských států, pokud jde o množství a hodnotu vyložených ryb, z hlediska:

| 1) | celkového rybolovu pomocí vlečných zařízení pro lov při dně v rámci obdélníků ICES pokrývajících příslušnou oblast; |
| --- | --- |

1)

celkového rybolovu pomocí vlečných zařízení pro lov při dně v rámci obdélníků ICES pokrývajících příslušnou oblast;

| 2) | odhadu rybolovu pomocí vlečných zařízení pro lov při dně v rámci příslušné konkrétní oblasti. |
| --- | --- |

2)

odhadu rybolovu pomocí vlečných zařízení pro lov při dně v rámci příslušné konkrétní oblasti.

Část A – celková prostornost rybářských plavidel:

| | | (1) | (2) |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Rybolov (v tunách) v obdélnících ICES 29E5 a 29E6 | Odhadovaný rybolov (v tunách) z lokality významné pro Společenství na základě maximální činnosti podle údajů VMS v období 2010–2012 |
| BELGIE | Kód zařízení | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| Delší než 15 metrů | BT2 (72) | 52,05 | 47,86 | 157,01 | 180,61 | 0,04 | 0,03 | 0,11 | 0,13 |
| | Drapák | 0,00 | 0,00 | 0,21 | 2,90 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| | TR2 (73) | 0,00 | 1,55 | 11,06 | 30,58 | 0,00 | 0,00 | 0,01 | 0,02 |
| | 29E5 a 29E6 celkem | 52,05 | 49,41 | 168,27 | 214,09 | 0,04 | 0,03 | 0,12 | 0,15 |
| FRANCIE | Kód zařízení | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| Délka 0 až 15 metrů | Vlečná zařízení pro lov při dně | 0,00 | 0,00 | 5,25 | 1,06 | 0,00 | 0,00 | 0,02 | 0,00 |
| | Drapák | 0,00 | 0,00 | 3,60 | 0,93 | 0,00 | 0,00 | 0,02 | 0,00 |
| Delší než 15 metrů | Vlečná zařízení pro lov při dně | 0,00 | 0,00 | 1 033,43 | 960,35 | 0,00 | 0,00 | 4,50 | 4,18 |
| | Drapák | 0,00 | 0,00 | 8,61 | 2,40 | 0,00 | 0,00 | 0,04 | 0,01 |
| | 29E5 a 29E6 celkem | 0,00 | 0,00 | 1 050,89 | 964,74 | 0,00 | 0,00 | 4,57 | 4,20 |

(1)

(2)

Rybolov (v tunách) v obdélnících ICES 29E5 a 29E6

Odhadovaný rybolov (v tunách) z lokality významné pro Společenství na základě maximální činnosti podle údajů VMS v období 2010–2012

BELGIE

Kód zařízení

2009

2010

2011

2012

2009

2010

2011

2012

Delší než 15 metrů

BT2 (72)

52,05

47,86

157,01

180,61

0,04

0,03

0,11

0,13

Drapák

0,00

0,00

0,21

2,90

0,00

0,00

0,00

0,00

TR2 (73)

0,00

1,55

11,06

30,58

0,00

0,00

0,01

0,02

29E5 a 29E6 celkem

52,05

49,41

168,27

214,09

0,04

0,03

0,12

0,15

FRANCIE

Kód zařízení

2009

2010

2011

2012

2009

2010

2011

2012

Délka 0 až 15 metrů

Vlečná zařízení pro lov při dně

0,00

0,00

5,25

1,06

0,00

0,00

0,02

0,00

Drapák

0,00

0,00

3,60

0,93

0,00

0,00

0,02

0,00

Delší než 15 metrů

Vlečná zařízení pro lov při dně

0,00

0,00

1 033,43

960,35

0,00

0,00

4,50

4,18

Drapák

0,00

0,00

8,61

2,40

0,00

0,00

0,04

0,01

29E5 a 29E6 celkem

0,00

0,00

1 050,89

964,74

0,00

0,00

4,57

4,20

Část B – celková hodnota rybolovu

| | | (1) | (2) |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Rybolov v obdélnících ICES 29E5 a 29E6 (GBP) | Odhadovaný rybolov z lokality významné pro Společenství na základě maximální činnosti podle údajů VMS v období 2009–2012 (GBP) |
| BELGIE | Kód zařízení | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| Delší než 15 metrů | BT2 (74) | 150 193 | 141 065 | 472 999 | 388 618 | 106 | 99 | 332 | 273 |
| | Drapák | 0 | 0 | 2 363 | 5 776 | 0 | 0 | 2 | 4 |
| | TR2 (75) | 0 | 3 462 | 30 241 | 87 690 | 0 | 2 | 21 | 62 |
| | 29E5 a 29E6 celkem | 150 193 | 144 527 | 505 603 | 482 083 | 106 | 102 | 355 | 339 |
| FRANCIE | Kód zařízení | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| Délka 0 až 15 metrů | Vlečné sítě pro lov při dně | 0 | 0 | 24 412 | 4 117 | 0 | 0 | 106 | 18 |
| | Drapák | 0 | 0 | 5 877 | 1 902 | 0 | 0 | 26 | 8 |
| Delší než 15 metrů | Vlečné sítě pro lov při dně | 0 | 0 | 1 482 281 | 1 351 906 | 0 | 0 | 6 453 | 5 885 |
| | Drapák | 0 | 0 | 14 055 | 3 995 | 0 | 0 | 61 | 17 |
| | 29E5 a 29E6 celkem | 0 | 0 | 1 526 624 | 1 361 920 | 0 | 0 | 6 646 | 5 929 |

(1)

(2)

Rybolov v obdélnících ICES 29E5 a 29E6 (GBP)

Odhadovaný rybolov z lokality významné pro Společenství na základě maximální činnosti podle údajů VMS v období 2009–2012 (GBP)

BELGIE

Kód zařízení

2009

2010

2011

2012

2009

2010

2011

2012

Delší než 15 metrů

BT2 (74)

150 193

141 065

472 999

388 618

106

99

332

273

Drapák

0

0

2 363

5 776

0

0

2

4

TR2 (75)

0

3 462

30 241

87 690

0

2

21

62

29E5 a 29E6 celkem

150 193

144 527

505 603

482 083

106

102

355

339

FRANCIE

Kód zařízení

2009

2010

2011

2012

2009

2010

2011

2012

Délka 0 až 15 metrů

Vlečné sítě pro lov při dně

0

0

24 412

4 117

0

0

106

18

Drapák

0

0

5 877

1 902

0

0

26

8

Delší než 15 metrů

Vlečné sítě pro lov při dně

0

0

1 482 281

1 351 906

0

0

6 453

5 885

Drapák

0

0

14 055

3 995

0

0

61

17

29E5 a 29E6 celkem

0

0

1 526 624

1 361 920

0

0

6 646

5 929

Pro plné shrnutí rybolovu viz údaje rybolovných statistik jiných zemí než Spojeného království.

PŘÍLOHA VI

Image

Image

Image

Image

DŮKAZY

Úvod

| 1.1 | Lokalita: lokalita významná pro Společenství (76) Haisborough, Hammond and Winterton. |
| --- | --- |

1.1

Lokalita: lokalita významná pro Společenství (76) Haisborough, Hammond and Winterton.

| 1.2 | Lokalita významná pro Společenství Haisborough, Hammond and Winterton byla vyhlášena s ohledem na útes (Sabellaria spinulosa) a písčiny (písčiny, které jsou neustále mírně zakryté mořskou vodou). Prvky útesu Sabellaria spinulosa v řadě ohledů významně ovlivňují fyzické prostředí: často stabilizují písky, štěrk a kameny; lastury nebo schránky samotných organismů poskytují tvrdý podklad pro přichycení přisedlých organismů; mohou poskytovat rozmanité štěrbiny, povrchy a usazeniny pro kolonizaci; a nahromaděný feces, pseudofeces a jiné usazeniny mohou být důležitým zdrojem potravy jiných organismů (Holt a kol., 1998; Hendricks a kol., 2011; Limpenny a kol., 2010). Z těchto důvodů mají mnohé biogenní útesy velmi bohatou přidruženou faunu a floru, která je přinejmenším z hlediska makrofauny často mnohem bohatší a rozmanitější než v okolních oblastech (Holt a kol., 1998; Hendricks a kol., 2011; Pearce a kol., 2007) (77). |
| --- | --- |

1.2

Lokalita významná pro Společenství Haisborough, Hammond and Winterton byla vyhlášena s ohledem na útes (Sabellaria spinulosa) a písčiny (písčiny, které jsou neustále mírně zakryté mořskou vodou). Prvky útesu Sabellaria spinulosa v řadě ohledů významně ovlivňují fyzické prostředí: často stabilizují písky, štěrk a kameny; lastury nebo schránky samotných organismů poskytují tvrdý podklad pro přichycení přisedlých organismů; mohou poskytovat rozmanité štěrbiny, povrchy a usazeniny pro kolonizaci; a nahromaděný feces, pseudofeces a jiné usazeniny mohou být důležitým zdrojem potravy jiných organismů (Holt a kol., 1998; Hendricks a kol., 2011; Limpenny a kol., 2010). Z těchto důvodů mají mnohé biogenní útesy velmi bohatou přidruženou faunu a floru, která je přinejmenším z hlediska makrofauny často mnohem bohatší a rozmanitější než v okolních oblastech (Holt a kol., 1998; Hendricks a kol., 2011; Pearce a kol., 2007) (77).

| 1.3 | Ministerstvo pro životní prostředí, výživu a záležitosti venkova (Defra) zavedlo revidovaný přístup k řízení rybolovu v evropských mořských lokalitách (viz oddíl 2.1). Z toho vyplynula potřeba, aby Organizace pro správu moří stanovila opatření na ochranu prvků útesu Sabellaria spinulosa před vlečnými rybolovnými zařízeními pro lov při dně v části lokality významné pro Společenství v pásmu 0–12 námořních mil s cílem zajistit plné dodržení článku 6 směrnice o stanovištích (78). |
| --- | --- |

1.3

Ministerstvo pro životní prostředí, výživu a záležitosti venkova (Defra) zavedlo revidovaný přístup k řízení rybolovu v evropských mořských lokalitách (viz oddíl 2.1). Z toho vyplynula potřeba, aby Organizace pro správu moří stanovila opatření na ochranu prvků útesu Sabellaria spinulosa před vlečnými rybolovnými zařízeními pro lov při dně v části lokality významné pro Společenství v pásmu 0–12 námořních mil s cílem zajistit plné dodržení článku 6 směrnice o stanovištích (78).

| 1.4 | Vlečným zařízením pro lov při dně se rozumí každé rybolovné zařízení, které je tlačeno nebo taženo mořem a dotýká se mořského dna. To zahrnuje vlečné sítě s rozpěrnými deskami, výložníkové vlečné sítě a drapáky ke sbírání měkkýšů a korýšů. Proto jsou nutná řídící opatření omezující tyto interakce činnost/prvek. |
| --- | --- |

1.4

Vlečným zařízením pro lov při dně se rozumí každé rybolovné zařízení, které je tlačeno nebo taženo mořem a dotýká se mořského dna. To zahrnuje vlečné sítě s rozpěrnými deskami, výložníkové vlečné sítě a drapáky ke sbírání měkkýšů a korýšů. Proto jsou nutná řídící opatření omezující tyto interakce činnost/prvek.

| 1.5 | Toto posouzení dopadů bylo vypracováno za účelem vyčíslení nákladů a přínosů navrhovaného nařízení Organizace pro správu moří, které v zájmu ochrany těchto prvků zakazuje vlečná zařízení pro lov při dně. Z posouzení dopadů také vyplývá, proč je navrhovaná varianta upřednostňována pro řízení. |
| --- | --- |

1.5

Toto posouzení dopadů bylo vypracováno za účelem vyčíslení nákladů a přínosů navrhovaného nařízení Organizace pro správu moří, které v zájmu ochrany těchto prvků zakazuje vlečná zařízení pro lov při dně. Z posouzení dopadů také vyplývá, proč je navrhovaná varianta upřednostňována pro řízení.

| 1.6 | Údaje a podklady, z nichž toto posouzení dopadů vycházelo, byly získány od agentury Natural England, orgánů pro pobřežní rybolov a ochranu a Organizace pro správu moří. Organizace pro správu moří spolu s orgánem pro pobřežní rybolov a ochranu pro východ se dále zúčastnily setkání se zainteresovanými stranami v King’s Lynn dne 11. června 2013 a v Bostonu dne 17. června 2013 s cílem umožnit jim přímé dotazy a shromáždit důkazy týkající se ekonomických dopadů navrhovaných zakázaných oblastí. Dne 12. července 2013 se v Belgii uskutečnilo setkání s belgickými orgány a zástupci belgického odvětví rybolovu. Výsledné připomínky belgických zástupců odvětví rybolovu naznačují, že v navržených zakázaných oblastech jsou vlečná lovná zařízení pro lov při dně používána jen velmi málo. Informace a vyjádření vzešlé z rozhovorů s obchodními rybáři byly zaznamenány a začleněny jako dílčí poznatky do tohoto posouzení dopadů. |
| --- | --- |

1.6

Údaje a podklady, z nichž toto posouzení dopadů vycházelo, byly získány od agentury Natural England, orgánů pro pobřežní rybolov a ochranu a Organizace pro správu moří. Organizace pro správu moří spolu s orgánem pro pobřežní rybolov a ochranu pro východ se dále zúčastnily setkání se zainteresovanými stranami v King’s Lynn dne 11. června 2013 a v Bostonu dne 17. června 2013 s cílem umožnit jim přímé dotazy a shromáždit důkazy týkající se ekonomických dopadů navrhovaných zakázaných oblastí. Dne 12. července 2013 se v Belgii uskutečnilo setkání s belgickými orgány a zástupci belgického odvětví rybolovu. Výsledné připomínky belgických zástupců odvětví rybolovu naznačují, že v navržených zakázaných oblastech jsou vlečná lovná zařízení pro lov při dně používána jen velmi málo. Informace a vyjádření vzešlé z rozhovorů s obchodními rybáři byly zaznamenány a začleněny jako dílčí poznatky do tohoto posouzení dopadů.

| 1.7 | V rámci právního postupu přijetí nařízení bylo znění navrhovaného nařízení a posouzení dopadů pro tuto lokalitu konzultováno v rámci formální konzultace, která se konala od 10. září 2013 do 22. října 2013. Připomínky zástupců belgického odvětví rybolovu naznačily, že v rámci evropské mořské lokality sice probíhá belgická rybolovná činnost, ale nepotvrdily konkrétně, zda tato činnost probíhá v navrhovaných zakázaných oblastech. |
| --- | --- |

1.7

V rámci právního postupu přijetí nařízení bylo znění navrhovaného nařízení a posouzení dopadů pro tuto lokalitu konzultováno v rámci formální konzultace, která se konala od 10. září 2013 do 22. října 2013. Připomínky zástupců belgického odvětví rybolovu naznačily, že v rámci evropské mořské lokality sice probíhá belgická rybolovná činnost, ale nepotvrdily konkrétně, zda tato činnost probíhá v navrhovaných zakázaných oblastech.

2.   Odůvodnění zásahu

| 2.1 | Ministerstvo pro životní prostředí, výživu a záležitosti venkova provedlo v říjnu 2012 přezkum řízení rybolovu v evropských mořských lokalitách s cílem zjistit, jaké řízení bude v budoucnu nutné pro zachování prvků lokalit v příznivém stavu. Výsledkem bylo přijetí revidovaného přístupu (79) k řízení rybolovu v evropských mořských lokalitách. |
| --- | --- |

2.1

Ministerstvo pro životní prostředí, výživu a záležitosti venkova provedlo v říjnu 2012 přezkum řízení rybolovu v evropských mořských lokalitách s cílem zjistit, jaké řízení bude v budoucnu nutné pro zachování prvků lokalit v příznivém stavu. Výsledkem bylo přijetí revidovaného přístupu (79) k řízení rybolovu v evropských mořských lokalitách.

| 2.2 | Revidovaný přístup je prováděn na základě důkazů, vyhodnocení rizik a po etapách. Vyhodnocení rizik vychází z matice (80), která rizika vyplývající z interakcí mezi rybolovnými aktivitami a ekologickými prvky člení do kategorií. Interakce činnost/prvek byly zařazeny do červené, žluté, zelené nebo modré kategorie. Interakcím zařazeným do červené kategorie byla přisouzena největší důležitost pro přijetí řídících opatření do konce roku 2013 (bez ohledu na skutečnou úroveň činností), aby se vyloučilo poškozování prvků v souladu se závazky podle čl. 6 odst. 2 směrnice o stanovištích. Interakce, které byly zařazeny do žluté kategorie, vyžadují posouzení na úrovni lokality, aby bylo možno určit, zda je pro ochranu druhů nutné řízení činností. Interakce, které jsou zařazeny do zelené kategorie, také vyžadují posouzení na úrovni lokality, zda neexistují jejich „kombinované“ účinky. Zařazení do modré kategorie ukazuje, že žádná reálná interakce neexistuje, a že tudíž další posouzení není nutné (81). |
| --- | --- |

2.2

Revidovaný přístup je prováděn na základě důkazů, vyhodnocení rizik a po etapách. Vyhodnocení rizik vychází z matice (80), která rizika vyplývající z interakcí mezi rybolovnými aktivitami a ekologickými prvky člení do kategorií. Interakce činnost/prvek byly zařazeny do červené, žluté, zelené nebo modré kategorie. Interakcím zařazeným do červené kategorie byla přisouzena největší důležitost pro přijetí řídících opatření do konce roku 2013 (bez ohledu na skutečnou úroveň činností), aby se vyloučilo poškozování prvků v souladu se závazky podle čl. 6 odst. 2 směrnice o stanovištích. Interakce, které byly zařazeny do žluté kategorie, vyžadují posouzení na úrovni lokality, aby bylo možno určit, zda je pro ochranu druhů nutné řízení činností. Interakce, které jsou zařazeny do zelené kategorie, také vyžadují posouzení na úrovni lokality, zda neexistují jejich „kombinované“ účinky. Zařazení do modré kategorie ukazuje, že žádná reálná interakce neexistuje, a že tudíž další posouzení není nutné (81).

| 2.3 | Ustanovení čl. 6 odst. 1 a čl. 6 odst. 2 směrnice o stanovištích požadují, aby v rámci zvláštních oblastí ochrany (SAC) a zvláště chráněných oblastí (SPA) členské státy:






  — | stanovily nezbytná ochranná opatření, která odpovídají ekologickým požadavkům typů přírodních stanovišť uvedených v příloze I a druhů uvedených v příloze II, jež se na těchto lokalitách vyskytují, |
| --- | --- | --- |

2.3

Ustanovení čl. 6 odst. 1 a čl. 6 odst. 2 směrnice o stanovištích požadují, aby v rámci zvláštních oblastí ochrany (SAC) a zvláště chráněných oblastí (SPA) členské státy:

—

stanovily nezbytná ochranná opatření, která odpovídají ekologickým požadavkům typů přírodních stanovišť uvedených v příloze I a druhů uvedených v příloze II, jež se na těchto lokalitách vyskytují,

| — | přijaly vhodná opatření proti poškozování přírodních stanovišť a stanovišť druhů, a rovněž vyrušování druhů, pro něž jsou tato území určena. |
| --- | --- |

—

přijaly vhodná opatření proti poškozování přírodních stanovišť a stanovišť druhů, a rovněž vyrušování druhů, pro něž jsou tato území určena.

| 2.4 | Ustanovení čl. 8 odst. 1 předpisů o ochraně stanovišť a druhů z roku 2010 definují evropskou mořskou lokalitu jako (mimo jiné) kteroukoli zvláštní oblast ochrany, zvláště chráněnou oblast a lokalitu významnou pro Společenství. Část 6 těchto předpisů stanoví požadavky na řízení evropských mořských lokalit, a to v souladu s čl. 6 odst. 2, čl. 6 odst. 3 a čl. 6 odst. 4 směrnice o stanovištích. |
| --- | --- |

2.4

Ustanovení čl. 8 odst. 1 předpisů o ochraně stanovišť a druhů z roku 2010 definují evropskou mořskou lokalitu jako (mimo jiné) kteroukoli zvláštní oblast ochrany, zvláště chráněnou oblast a lokalitu významnou pro Společenství. Část 6 těchto předpisů stanoví požadavky na řízení evropských mořských lokalit, a to v souladu s čl. 6 odst. 2, čl. 6 odst. 3 a čl. 6 odst. 4 směrnice o stanovištích.

| 2.5 | Lokalita významná pro Společenství Haisborough, Hammond and Winterton obsahuje prvky útesu Sabellaria spinulosa, které byly zařazeny do červené kategorie rizika v souvislosti s vlečnými zařízeními pro lov při dně, a proto jsou nezbytná řídící opatření k odstranění tohoto rizika. Za provádění řízení mající za cíl zakázat interakci mezi prvky útesu Sabellaria spinulosa a vlečnými rybolovnými zařízeními pro lov při dně je odpovědná Organizace pro správu moří. Interakce jiných druhů rybolovných zařízení s prvky útesu Sabellaria spinulosa a interakce všech druhů rybolovných zařízení se subtidálními písčinnými prvky budou posouzeny v procesu posuzování žluté/zelené kategorie. |
| --- | --- |

2.5

Lokalita významná pro Společenství Haisborough, Hammond and Winterton obsahuje prvky útesu Sabellaria spinulosa, které byly zařazeny do červené kategorie rizika v souvislosti s vlečnými zařízeními pro lov při dně, a proto jsou nezbytná řídící opatření k odstranění tohoto rizika. Za provádění řízení mající za cíl zakázat interakci mezi prvky útesu Sabellaria spinulosa a vlečnými rybolovnými zařízeními pro lov při dně je odpovědná Organizace pro správu moří. Interakce jiných druhů rybolovných zařízení s prvky útesu Sabellaria spinulosa a interakce všech druhů rybolovných zařízení se subtidálními písčinnými prvky budou posouzeny v procesu posuzování žluté/zelené kategorie.

| 2.6 | Tato lokalita zasahuje do tří správních oblastí: 0 až 6 námořních mil, 6 až 12 námořních mil a dále než 12 námořních mil. Pro účely řízení rybolovu se uplatňují britské limity pro rybolov z roku 1983. V rámci lokality významné pro Společenství Haisborough, Hammond and Winterton existují tři útesové oblasti Sabellaria spinulosa. První dvě útesové oblasti v pásmu od 6 do 12 námořních mil a bude řízen nařízením Organizace pro správu moří. Třetí útesová oblast leží v pásmu za 12. námořní mílí, a bude tudíž spravována Evropskou komisí. |
| --- | --- |

2.6

Tato lokalita zasahuje do tří správních oblastí: 0 až 6 námořních mil, 6 až 12 námořních mil a dále než 12 námořních mil. Pro účely řízení rybolovu se uplatňují britské limity pro rybolov z roku 1983. V rámci lokality významné pro Společenství Haisborough, Hammond and Winterton existují tři útesové oblasti Sabellaria spinulosa. První dvě útesové oblasti v pásmu od 6 do 12 námořních mil a bude řízen nařízením Organizace pro správu moří. Třetí útesová oblast leží v pásmu za 12. námořní mílí, a bude tudíž spravována Evropskou komisí.

| 2.7 | Konkrétní zaměření a rozsah prvku útesu poskytla agentura Natural England (82). Nárazníkové zóny vycházejí z návrhu pokynů organizace Natural England (83), které doporučují, aby velikost nárazníkové zóny byla stanovena na základě hloubky chráněného prvku. V oblasti č. 1 byl identifikován prvek Sabellaria spinulosa, avšak rozsah nebyl stanoven. Nárazníková zóna pro oblast č. 1 je 650 metrů, a to na základě 500 metrů plus trojnásobek hloubky 50 metrů (doporučeno pro ochranu dat určitého bodu). Nárazníková zóna oblasti č. 2 je 150 metrů, a to na základě trojnásobku hloubky 50 metrů. Následně byly hranice nárazníkové zóny narovnány, aby se usnadnilo dodržování a prosazování předpisů. |
| --- | --- |

2.7

Konkrétní zaměření a rozsah prvku útesu poskytla agentura Natural England (82). Nárazníkové zóny vycházejí z návrhu pokynů organizace Natural England (83), které doporučují, aby velikost nárazníkové zóny byla stanovena na základě hloubky chráněného prvku. V oblasti č. 1 byl identifikován prvek Sabellaria spinulosa, avšak rozsah nebyl stanoven. Nárazníková zóna pro oblast č. 1 je 650 metrů, a to na základě 500 metrů plus trojnásobek hloubky 50 metrů (doporučeno pro ochranu dat určitého bodu). Nárazníková zóna oblasti č. 2 je 150 metrů, a to na základě trojnásobku hloubky 50 metrů. Následně byly hranice nárazníkové zóny narovnány, aby se usnadnilo dodržování a prosazování předpisů.

| 2.8 | Zásah je nutný pro nápravu selhání trhu v mořském prostředí pomocí provádění vhodných řídících opatření (např. tohoto nařízení), jež umožní zachovat uvedené prvky a odstranit nebo vhodným způsobem zmírnit nepříznivé vnější efekty. Provádění tohoto nařízení zabezpečí nepřetržité poskytování veřejných statků v mořském prostředí. |
| --- | --- |

2.8

Zásah je nutný pro nápravu selhání trhu v mořském prostředí pomocí provádění vhodných řídících opatření (např. tohoto nařízení), jež umožní zachovat uvedené prvky a odstranit nebo vhodným způsobem zmírnit nepříznivé vnější efekty. Provádění tohoto nařízení zabezpečí nepřetržité poskytování veřejných statků v mořském prostředí.

| 2.9 | K selhání trhu dochází, když trh nemá efektivní výsledky (84). V souvislosti s mořským prostředím mohou být tato selhání popsána jako:






  — | U veřejných statků a služeb – některé zboží a služby poskytované mořským prostředím, jako je regulace klimatu a biologická rozmanitost, jsou „veřejnými statky“ (nikdo nemůže být vyloučen z jejich užívání a spotřeba služby nezmenšuje službu, která je k dispozici pro ostatní). Z vlastností veřejných statků vyplývá, že jednotlivci nemusí být nutně ekonomicky zainteresováni na tom, aby svým úsilím nebo penězi dobrovolně přispívali k zajištění nepřetržité existence těchto statků, což vede k nedostatečnému zásobování nebo, v tomto případě, k zavedení ochrany. |
| --- | --- | --- |

2.9

K selhání trhu dochází, když trh nemá efektivní výsledky (84). V souvislosti s mořským prostředím mohou být tato selhání popsána jako:

—

U veřejných statků a služeb – některé zboží a služby poskytované mořským prostředím, jako je regulace klimatu a biologická rozmanitost, jsou „veřejnými statky“ (nikdo nemůže být vyloučen z jejich užívání a spotřeba služby nezmenšuje službu, která je k dispozici pro ostatní). Z vlastností veřejných statků vyplývá, že jednotlivci nemusí být nutně ekonomicky zainteresováni na tom, aby svým úsilím nebo penězi dobrovolně přispívali k zajištění nepřetržité existence těchto statků, což vede k nedostatečnému zásobování nebo, v tomto případě, k zavedení ochrany.

| — | Nepříznivé vnější efekty – k nepříznivým vnějším efektům dochází, jestliže škodu na mořském prostředí nenesou v plném rozsahu uživatelé, kteří ji způsobují. V případě mořských statků a služeb není mnohdy cena vyjadřována v penězích, a náklady škody proto nejsou trhem zhodnoceny v ceně. Dokonce i u zboží, které je obchodováno (např. volně žijící ryby), tržní ceny často neodrážejí plné ekonomické náklady, které v konečném důsledku nesou jiní jednotlivci nebo společnost jako celek. |
| --- | --- |

—

Nepříznivé vnější efekty – k nepříznivým vnějším efektům dochází, jestliže škodu na mořském prostředí nenesou v plném rozsahu uživatelé, kteří ji způsobují. V případě mořských statků a služeb není mnohdy cena vyjadřována v penězích, a náklady škody proto nejsou trhem zhodnoceny v ceně. Dokonce i u zboží, které je obchodováno (např. volně žijící ryby), tržní ceny často neodrážejí plné ekonomické náklady, které v konečném důsledku nesou jiní jednotlivci nebo společnost jako celek.

| 2.10 | Vládní zásah je nutný pro nápravu obou těchto zdrojů selhání trhu v mořském prostředí. Řídící opatření k zachování určených prvků evropské mořské lokality zajistí, že nepříznivé vnější efekty budou odstraněny nebo vhodným způsobem zmírněny. Řídící opatření rovněž podpoří nepřetržité poskytování veřejných statků v mořském prostředí, například zachování rozsahu biologické rozmanitosti v mořích Anglie. |
| --- | --- |

2.10

Vládní zásah je nutný pro nápravu obou těchto zdrojů selhání trhu v mořském prostředí. Řídící opatření k zachování určených prvků evropské mořské lokality zajistí, že nepříznivé vnější efekty budou odstraněny nebo vhodným způsobem zmírněny. Řídící opatření rovněž podpoří nepřetržité poskytování veřejných statků v mořském prostředí, například zachování rozsahu biologické rozmanitosti v mořích Anglie.

3.   Cíle politiky a zamýšlené účinky

| 3.1 | Zákon o přístupu k mořím a pobřežím z roku 2009 (85) zřídil Organizaci pro správu moří, aby hrála vedoucí úlohu, podporovala a řídila udržitelné mořské prostředí a pobřežní rybolov prostřednictvím úspěšného zabezpečení náležité rovnováhy mezi přínosem v oblasti sociální, životního prostředí a hospodářské s cílem zajistit zdravá moře, udržitelný rybolov a životaschopné odvětví. |
| --- | --- |

3.1

Zákon o přístupu k mořím a pobřežím z roku 2009 (85) zřídil Organizaci pro správu moří, aby hrála vedoucí úlohu, podporovala a řídila udržitelné mořské prostředí a pobřežní rybolov prostřednictvím úspěšného zabezpečení náležité rovnováhy mezi přínosem v oblasti sociální, životního prostředí a hospodářské s cílem zajistit zdravá moře, udržitelný rybolov a životaschopné odvětví.

| 3.2 | Cílem této politiky z hlediska tohoto posouzení dopadů je posílit cíle ochrany této lokality tak, aby tyto prvky útesu Sabellaria spinulosa byly chráněny před rizikem poškození působeného vlečnými zařízeními pro lov při dně. |
| --- | --- |

3.2

Cílem této politiky z hlediska tohoto posouzení dopadů je posílit cíle ochrany této lokality tak, aby tyto prvky útesu Sabellaria spinulosa byly chráněny před rizikem poškození působeného vlečnými zařízeními pro lov při dně.

| 3.3 | Cíle ochrany této lokality jsou:






  — | s ohledem na přírodní změnu zachovat či obnovit: (86):






  — | rozsah stanoviště (a výšku a nepravidelnosti útesu), |
| --- | --- | --- | --- |

3.3

Cíle ochrany této lokality jsou:

—

s ohledem na přírodní změnu zachovat či obnovit: (86):

—

rozsah stanoviště (a výšku a nepravidelnosti útesu),

| — | rozmanitost stanoviště, |
| --- | --- |

—

rozmanitost stanoviště,

| — | strukturu společenství stanoviště (např. strukturu populace jednotlivých významných druhů a jejich přínos pro fungování ekosystému), |
| --- | --- |

—

strukturu společenství stanoviště (např. strukturu populace jednotlivých významných druhů a jejich přínos pro fungování ekosystému),

| — | kvalitu přírodního prostředí (např. kvalitu vody, úrovně suspendovaných sedimentů apod.) |
| --- | --- |

—

kvalitu přírodního prostředí (např. kvalitu vody, úrovně suspendovaných sedimentů apod.)

| 3.4 | Zamýšleným účinkem je to, že bude odstraněno riziko poškozování prvků útesu Sabellaria spinulosa a budou splněny povinnosti podle článku 6 směrnice o stanovištích. Tam, kde je to možné, budou navíc sníženy na nejmenší míru hospodářské dopady řídícího zásahu. |
| --- | --- |

3.4

Zamýšleným účinkem je to, že bude odstraněno riziko poškozování prvků útesu Sabellaria spinulosa a budou splněny povinnosti podle článku 6 směrnice o stanovištích. Tam, kde je to možné, budou navíc sníženy na nejmenší míru hospodářské dopady řídícího zásahu.

4.   Varianty

4.1   V rámci revidovaného přístupu stanoveného Ministerstvem pro životní prostředí, výživu a záležitosti venkova jsou upřednostňovanými nástroji nařízení Organizace pro správu moří v pásmu 6 až 12 námořních mil a vedoucí úloha Organizace pro správu moří při řízení lokalit, které se rozprostírají po obou stranách od hranice 6 námořních mil. Po diskusích mezi Organizací pro správu moří a orgánem pro pobřežní rybolov a ochranu pro východ bylo dohodnuto, že pro řízení prvku útesu Sabellaria spinulosa v pásmu do 12 námořních mil bude použito nařízení Organizace pro správu moří. Z tohoto důvodu je místní předpis organizace Proto je pro evropské mořské lokality v pásmu 0 až 12 námořních mil doporučenou variantou nařízení Organizace pro správu moří.

4.1.1   Varianta č. 1: žádná opatření

Tato varianta by nezahrnovala zavedení jakéhokoli trvalého řídícího opatření. Znamenala by, že rizika ohrožující tuto lokalitu v důsledku škodlivých činností by nebyla řešena a povinnosti vyplývající z revidovaného přístupu stanoveného Ministerstvem pro životní prostředí, výživu a záležitosti venkova a z čl. 6 odst. 2 směrnice o stanovištích by nebyly splněny.

4.1.2   Varianta č. 2: dobrovolná dohoda

Tato varianta by zahrnovala vypracování dobrovolných kodexů správné praxe za účelem ochrany prvků. Organizace pro správu moří zvažovala tuto variantu s ohledem na zásady lepší regulace, které vyžadují, aby nový předpis byl zaváděn pouze jako poslední možnost, a s ohledem na revidovaný přístup stanovený Ministerstvem pro životní prostředí, výživu a záležitosti venkova, v rámci kterého se předpokládá, že řídící opatření budou muset být založeny na regulaci, aby bylo zajištěno dosažení přiměřené ochrany. Revidovaný přístup Ministerstva pro životní prostředí, výživu a záležitosti venkova také vyžaduje, aby opatření zaměřená na řešení vysoce rizikových (červených) interakcí mezi určenými prvky a rybolovnými zařízeními byla provedena do konce roku 2013. Organizace pro správu moří má za to, že vzhledem k potřebě ochránit prvky rychle a vzhledem k riziku, kdy i nízké úrovně interakce by mohly vést k poškození prvku, nejsou dobrovolná opatření v tomto případě vhodná.

4.1.3   Varianta č. 3: nařízení Organizace pro správu moří zakazující vlečná zařízení pro lov při dně v celé lokalitě významné pro Společenství („úplné uzavření lokality“)

Zákaz vlečných zařízení pro lov při dně v celé části Cape Bank lokality významné pro Společenství není pro dosažení ochrany prvku hlubinného útesu nezbytný a vedl by ke zbytečné hospodářské ztrátě pro rybáře využívající jiných částí lokality významné pro Společenství. Odhadovaná celková ztráta vykládky, jak je zdokumentována v tabulce 1, by činila 2 559,30 GBP oproti 6,40 GBP v upřednostňované variantě je to a správní náklady na prosazování by byly mnohem vyšší.

4.1.4   Varianta č. 4: nařízení Organizace pro správu moří zakazující používání vlečných zařízení pro lov při dně nad prvkem útesu Sabellaria spinulosa se stanovením vhodné nárazníkové zóny („řízení podle jednotlivých zón“)

Jedná se o upřednostňovanou variantu a její úplná analýza je uvedena níže.

4.1.5   Řízení činností prostřednictvím prováděcího předpisu, regulační vyhlášky nebo podmínky vyznačené v oprávnění k rybolovu

Tyto mechanismy řízení nejsou v tomto případě považovány za vhodné. Pravomoci Organizace pro správu moří vydávat nařízení stanovené zákonem o přístupu k mořím a pobřežím jsou vhodnější, protože jsou určeny k tomu, aby byly používány pro řízení činností v chráněných mořských oblastech, přičemž zajišťují dostatečnou pravomoc, flexibilitu, konzultace a rychlost.

4.2   Doporučená varianta

4.2.1   Nařízení Organizace pro správu moří zakazující používání vlečných zařízení pro lov při dně nad prvkem útesu Sabellaria spinulosa se stanovením vhodné nárazníkové zóny („řízení podle jednotlivých zón“).

4.2.2   Tato varianta se doporučuje proto, že je nákladově nejefektivnější. Organizace pro správu moří je nejvhodnějším orgánem pro prosazování opatření pro řízení rybolovu v pásmu od 6 do 12 námořních mil. Hranice navrhovaných zakázaných oblastí byly určeny s ohledem na nejlepší důkazy, které jsou v současnosti dostupné, o rozsahu těchto prvků, a s ohledem na potřebu „nárazníkové zóny“ mezi výskytem prvků a hranicí stanovenou nařízením. Při zvažování tvaru zakázané oblasti byla rovněž zohledněna snadnost prosazování a potřeba jasně vymezené hranice, což podpoří její dodržování.

5.   Důkazy

5.1   Důsledky činností s vlečnými zařízeními pro lov při dně pro útes Sabellaria spinulosa:

| 5.1.1 | Důkazy, které jsou k dispozici (87), zdůrazňují dopad vlečných zařízení pro lov při dně jako významnou hrozbu pro útes Sabellaria spp. Uznává se, že různá rybolovná zařízení mají pravděpodobně proměnlivou míru dopadu, a existují omezené empirické údaje se vzájemným hodnocením, které dopady dokládají. Nepředpokládá se však, že tyto faktory převáží nad obezřetnostním zařazením do červené kategorie, zejména v souvislosti se známým úbytkem tohoto prvku v regionu OSPAR. Existuje jasná souvislost mezi činností člověka a hrozbou pro útesy Sabellaria spinulosa, přičemž tou nejvýznamnější je fyzické poškození způsobované vlečnými sítěmi pro lov při dně (Jones a kol. 2000; Holt a kol. 1998; OSPAR, 2010). Vlečné sítě pro lov při dně porušují schránky mořských červů, což má za následek přímou úmrtnost (úhyn) červů a zmenšení struktury a komplexnosti stanoviště, které již nemusí podporovat přidružená živočišná a rostlinná společenství (UK BAP 2000). Jedna ze studií (Volberg, 2000) provedená u pobřeží Francie a ve Waddenzee zpochybňuje názor, že veškerá tažná zařízení představují pro všechny útesy Sabellaria spp. velké riziko. Zjištění studie se však týkají výhradně krátkodobých účinků po jednorázovém narušení a obsahují závěr, že při použití vlečných sítí pro lov krevet při dně ve střednědobém až dlouhodobém horizontu nemůže být navzdory použitému relativně lehkému tažnému zařízení v případě intenzivního rybolovu vyloučena možnost zhoršení stavu (88). |
| --- | --- |

5.1.1

Důkazy, které jsou k dispozici (87), zdůrazňují dopad vlečných zařízení pro lov při dně jako významnou hrozbu pro útes Sabellaria spp. Uznává se, že různá rybolovná zařízení mají pravděpodobně proměnlivou míru dopadu, a existují omezené empirické údaje se vzájemným hodnocením, které dopady dokládají. Nepředpokládá se však, že tyto faktory převáží nad obezřetnostním zařazením do červené kategorie, zejména v souvislosti se známým úbytkem tohoto prvku v regionu OSPAR. Existuje jasná souvislost mezi činností člověka a hrozbou pro útesy Sabellaria spinulosa, přičemž tou nejvýznamnější je fyzické poškození způsobované vlečnými sítěmi pro lov při dně (Jones a kol. 2000; Holt a kol. 1998; OSPAR, 2010). Vlečné sítě pro lov při dně porušují schránky mořských červů, což má za následek přímou úmrtnost (úhyn) červů a zmenšení struktury a komplexnosti stanoviště, které již nemusí podporovat přidružená živočišná a rostlinná společenství (UK BAP 2000). Jedna ze studií (Volberg, 2000) provedená u pobřeží Francie a ve Waddenzee zpochybňuje názor, že veškerá tažná zařízení představují pro všechny útesy Sabellaria spp. velké riziko. Zjištění studie se však týkají výhradně krátkodobých účinků po jednorázovém narušení a obsahují závěr, že při použití vlečných sítí pro lov krevet při dně ve střednědobém až dlouhodobém horizontu nemůže být navzdory použitému relativně lehkému tažnému zařízení v případě intenzivního rybolovu vyloučena možnost zhoršení stavu (88).

5.2   Rozmístění útesů

Na obrázku 1 níže je vyznačena poloha prvků útesu Sabellaria spinulosa v lokalitě významné pro Společenství.

Obrázek 1

Mapa lokality a prvků

6.   Dotčená odvětví

| 6.1 | Odvětví rybolovu: nejvíce budou dotčena plavidla lovící vlečnými sítěmi vlečenými pomocí výložníků na bocích plavidla, což zahrnuje především plavidla provádějící vykládku v Lowestoftu a Great Yarmouthu. Z dialogu se zainteresovanými stranami během předběžných konzultací o tomto navrhovaném řídícím opatření ukázal, že dopad navrhovaného řídícího opatření na rybolovné činnosti s vlečnými sítěmi pro lov při dně bude omezený. Belgická plavidla mají práva přístupu za účelem lovu při dně, avšak většina tohoto úlovku se nevykládá ve Spojeném království. Dialog s belgickými orgány a se zástupci belgického odvětví rybolovu během předběžných konzultací o tomto navrhovaném řídícím opatření ukázal, že rybolovné činnosti s vlečnými sítěmi pro lov při dně jsou omezené. V návaznosti na formální konzultace zástupci belgického odvětví rybolovu zdůraznili význam lovišť v celé evropské mořské lokalitě, neurčili však konkrétně, zda v navržených zakázaných oblastech probíhá rybolovná činnost. Nepředpokládá se, že zásah bude mít dopad na jiná odvětví než odvětví rybolovu. |
| --- | --- |

6.1

Odvětví rybolovu: nejvíce budou dotčena plavidla lovící vlečnými sítěmi vlečenými pomocí výložníků na bocích plavidla, což zahrnuje především plavidla provádějící vykládku v Lowestoftu a Great Yarmouthu. Z dialogu se zainteresovanými stranami během předběžných konzultací o tomto navrhovaném řídícím opatření ukázal, že dopad navrhovaného řídícího opatření na rybolovné činnosti s vlečnými sítěmi pro lov při dně bude omezený. Belgická plavidla mají práva přístupu za účelem lovu při dně, avšak většina tohoto úlovku se nevykládá ve Spojeném království. Dialog s belgickými orgány a se zástupci belgického odvětví rybolovu během předběžných konzultací o tomto navrhovaném řídícím opatření ukázal, že rybolovné činnosti s vlečnými sítěmi pro lov při dně jsou omezené. V návaznosti na formální konzultace zástupci belgického odvětví rybolovu zdůraznili význam lovišť v celé evropské mořské lokalitě, neurčili však konkrétně, zda v navržených zakázaných oblastech probíhá rybolovná činnost. Nepředpokládá se, že zásah bude mít dopad na jiná odvětví než odvětví rybolovu.

| 6.2 | Místní hospodářství a společnost: potenciální výše sociálních a hospodářských nákladů pro místní společenství ve Spojeném království, Francii a Belgii v důsledku možné ztráty vykládky a z toho vyplývajícího dopadu na místní rybolov je nízká. Je to důsledkem toho, že jsou dostupná alternativní loviště, a přemístění proto bude minimální. Širší přínos ochrany útesů Sabellaria spinulosa je popsán v oddíle 7. |
| --- | --- |

6.2

Místní hospodářství a společnost: potenciální výše sociálních a hospodářských nákladů pro místní společenství ve Spojeném království, Francii a Belgii v důsledku možné ztráty vykládky a z toho vyplývajícího dopadu na místní rybolov je nízká. Je to důsledkem toho, že jsou dostupná alternativní loviště, a přemístění proto bude minimální. Širší přínos ochrany útesů Sabellaria spinulosa je popsán v oddíle 7.

| 6.3 | Donucovací orgány: hlavní odpovědnost za prosazování navrhované zakázané oblasti připadne Organizaci pro správu moří, a dodatečné náklady spojené s prosazováním proto budou mít dopad na Organizaci pro správu moří. Tyto odhadované náklady jsou popsány v oddíle 7. |
| --- | --- |

6.3

Donucovací orgány: hlavní odpovědnost za prosazování navrhované zakázané oblasti připadne Organizaci pro správu moří, a dodatečné náklady spojené s prosazováním proto budou mít dopad na Organizaci pro správu moří. Tyto odhadované náklady jsou popsány v oddíle 7.

7.   Analýza nákladů a přínosů

7.1   Náklady na doporučenou variantu

7.1.1   Zákaz vlečných zařízení pro lov při dně v navrhované oblasti by vedl k těmto nákladům:

| — | přímé náklady pro odvětví rybolovu vyplývající z omezení lovišť, |
| --- | --- |

—

přímé náklady pro odvětví rybolovu vyplývající z omezení lovišť,

| — | náklady pro odvětví rybolovu spojené s přemístěním na jiná loviště, |
| --- | --- |

—

náklady pro odvětví rybolovu spojené s přemístěním na jiná loviště,

| — | možné důsledky pro životní prostředí související a možným zvýšeným poškozením stanovišť v jiných oblastech v důsledku přemístění, |
| --- | --- |

—

možné důsledky pro životní prostředí související a možným zvýšeným poškozením stanovišť v jiných oblastech v důsledku přemístění,

| — | náklady pro Organizaci pro správu moří na správu a prosazování řízení. |
| --- | --- |

—

náklady pro Organizaci pro správu moří na správu a prosazování řízení.

7.1.2   Náklady pro odvětví rybolovu, včetně případných nákladů na přemístění, a náklady pro Organizaci pro správu moří na správu a prosazování lze vyjádřit v penězích, a tyto odhadované hodnoty byly shrnuty a předloženy v rámci tohoto posouzení dopadů (tabulky 1 a 2 níže). Environmentální náklady v důsledku možného zvýšeného poškození stanovišť je obtížné vyčíslit, a proto jsou zde uvedeny jako nefinanční náklady.

7.2   Analýza nákladů pro rybolov

7.2.1   Informace použité pro posouzení dopadů navrhovaného uzavření byly převzaty z:

| — | údajů o vykládkách plavidel od roku 2008 do roku 2011 převzaté z údajů zapsaných v lodních denících a dokladech o prodeji, poskytnutých statistickou službou Organizace pro správu moří, |
| --- | --- |

—

údajů o vykládkách plavidel od roku 2008 do roku 2011 převzaté z údajů zapsaných v lodních denících a dokladech o prodeji, poskytnutých statistickou službou Organizace pro správu moří,

| — | údajů o vykládce na úrovni obdélníků ICES a dalších analýz za účelem odhadu úlovku a předpokládané vykládky z evropské mořské lokality a z oblasti útesu / nárazníkové zóny pro Spojené království a jiné členské státy (tabulky 1 a 2), |
| --- | --- |

—

údajů o vykládce na úrovni obdélníků ICES a dalších analýz za účelem odhadu úlovku a předpokládané vykládky z evropské mořské lokality a z oblasti útesu / nárazníkové zóny pro Spojené království a jiné členské státy (tabulky 1 a 2),

| — | informací, které Organizace pro správu moří získala od rybářů během setkání v rámci předběžných konzultací, červen – srpen 2013, |
| --- | --- |

—

informací, které Organizace pro správu moří získala od rybářů během setkání v rámci předběžných konzultací, červen – srpen 2013,

| — | informací získaných od zainteresovaných stran během formálních konzultací Organizace pro správu moří k nařízení, 10. září až 22. říjen 2013, |
| --- | --- |

—

informací získaných od zainteresovaných stran během formálních konzultací Organizace pro správu moří k nařízení, 10. září až 22. říjen 2013,

| — | znalostí místních úředníků Organizace pro správu moří a orgánů pro pobřežní rybolov a ochranu působících v pobřežních oblastech. |
| --- | --- |

—

znalostí místních úředníků Organizace pro správu moří a orgánů pro pobřežní rybolov a ochranu působících v pobřežních oblastech.

7.3   Nejistota a předpoklady údajů

7.3.1   Odhady průměrných nákladů byly založeny na hodnotách vykládky ve Spojeném království odhadnutých pro oblast významnou pro Společenství v rámci statistických obdélníků ICES 35F1, 35F2, 34F1 a 34F2 (viz obrázek 2). Není známo, jaká část hodnoty celkové vykládky skutečně pocházela přímo z navrhované uzavřené oblasti, která tvoří méně než 0,25 % uvedených čtyř statistických obdélníků ICES. Statistické údaje byly sestaveny s použitím oznámeného rybolovu v rámci obdélníků ICES, které pokrývají vymezené oblasti lokality významné pro Společenství. Oznámené údaje o rybolovu plavidel Spojeného království (velikost a hodnota vykládky s údaji o příslušných lovných zařízeních) jsou převzaty z databáze Ifish Organizace pro správu moří. Pro další informace o použité metodice a statistické tabulky pro tuto lokalitu významnou pro Společenství viz přílohu A.

7.3.2   Hodnoty navrhované zakázané oblasti uvedené v tabulce 1 byly odvozeny tak, že byly vzaty hodnoty odhadované v rámci lokality významné pro Společenství a použit procentní podíl na základě plochy zakázané oblasti v rámci samotné lokality významné pro Společenství. Plocha navrhovaných zakázaných oblasti je ve většině případů poměrně malá ve srovnání s plochou lokality významné pro Společenství jako celku. K uvedeným odhadům by proto mělo být přistupováno s obezřetností a nebudou vyjadřovat skutečnou hodnotou přisouzenou v rámci navrhované zakázané oblasti. Uznává se také, že možná zvýšená biologická rozmanitost v okolí útesu znamená, že by mohl být hojnějším lovištěm, a analýzy možná nedoceňují hodnotu vyřazeného loviště.

7.3.3   Informace shromážděné od rybářů a dalších zainteresovaných stran během předběžných konzultačních setkání jsou použity na podporu podkladů a předpokladů s upozorněním, že se jedná pouze o dílčí poznatky. Tyto shromážděné informace byly příležitostné a představují pouze snímek respondentů, kteří byli momentálně dostupní pro vznesení připomínek. Počet respondentů odráží pouze ty, kdo nezávisle podali informace, není to počet osob, které nutně souhlasí či nesouhlasí s určitým tvrzením.

7.3.4   Údaje o vykládce jiných členských států jsou omezené, neboť většina těchto plavidel neprovádí vykládku ve Spojeném království. Určité předpoklady však lze učinit na základě údajů o loďstvu jiných členských států, pokud jde o plavidla delší než 15 metrů, získaných prostřednictvím systému sledování plavidel (VMS), které přijalo Středisko pro sledování rybolovu Spojeného království, jež jsou podrobně popsány v oddíle 7.4. Jedná se o:

| — | údaje o vykládce plavidel od roku 2008 do roku 2011 převzaté z údajů zapsaných v lodních denících a dokladech o prodeji, poskytnuté statistickou službou Organizace pro správu moří, |
| --- | --- |

—

údaje o vykládce plavidel od roku 2008 do roku 2011 převzaté z údajů zapsaných v lodních denících a dokladech o prodeji, poskytnuté statistickou službou Organizace pro správu moří,

| — | údaje o vykládce na úrovni obdélníků ICES; další analýzu za účelem odhadu úlovku a předpokládané vykládky z lokality významné pro Společenství a z oblasti útesu / nárazníkové zóny pro Spojené království a jiné členské státy (tabulky 1 a 2), |
| --- | --- |

—

údaje o vykládce na úrovni obdélníků ICES; další analýzu za účelem odhadu úlovku a předpokládané vykládky z lokality významné pro Společenství a z oblasti útesu / nárazníkové zóny pro Spojené království a jiné členské státy (tabulky 1 a 2),

| — | informace, které Organizace pro správu moří získala od rybářů během setkání v rámci předběžných konzultací během června až srpna 2013, znalosti úředníků Organizace pro správu moří a orgánů pro pobřežní rybolov a ochranu působících v pobřežních oblastech, |
| --- | --- |

—

informace, které Organizace pro správu moří získala od rybářů během setkání v rámci předběžných konzultací během června až srpna 2013, znalosti úředníků Organizace pro správu moří a orgánů pro pobřežní rybolov a ochranu působících v pobřežních oblastech,

| — | informace získané od zainteresovaných stran během formálních konzultací Organizace pro správu moří k nařízení, 10. září až 22. říjen 2013, |
| --- | --- |

—

informace získané od zainteresovaných stran během formálních konzultací Organizace pro správu moří k nařízení, 10. září až 22. říjen 2013,

| — | znalosti místních úředníků Organizace pro správu moří a orgánů pro pobřežní rybolov a ochranu působících v pobřežních oblastech. |
| --- | --- |

—

znalosti místních úředníků Organizace pro správu moří a orgánů pro pobřežní rybolov a ochranu působících v pobřežních oblastech.

7.4   Rybolov v lokalitě významné pro Společenství Haisborough, Hammond and Winterton

7.4.1   V lokalitě působí plavidla Spojeného království a Belgie zaměřující se na druhy žijící při dně. Plavidla všech ostatních členských států mají práva přístupu pro část lokality významné pro Společenství za hranicí 12 námořních mil, která byla stanovena v roce 1983.

7.4.2   Většina plavidel Spojeného království, která působí v rámci oblastí ICES 35F1, 35F2, 34F1 a 34F2, je kratší než 10 metrů a jsou to převážně plavidla lovící pomocí sítí (28 plavidel), plavidla lovící pomocí dlouhých lovných šňůr (10 plavidel) a plavidla lovící do vršů (22 plavidel). Občas se vyskytují plavidla o délce větší než 15 metrů lovící pomocí výložníkových vlečných sítí (4 plavidla).

7.4.3   Většina zahraničních plavidel, jež provádějí rybolov v oblastech ICES, jsou plavidla větší než 15 metrů, občas se vyskytnou plavidla kratší než 10 metrů. Údaje o vykládce jiných členských států jsou omezené, neboť většina těchto plavidel neprovádí vykládku ve Spojeném království.

7.4.4   Hlavními vykládanými druhy jsou krabi, humři, tresky, rejnoci, máčky a okouni.

7.4.5   Údaje o belgickém loďstvu získané prostřednictvím systému VMS ukazují, že v lokalitě významné pro Společenství v pásmu od 6 do 12 námořních mil neuskutečňuje žádnou činnost. Údaje o plavidlech delších než 15 metrů získané prostřednictvím systému VMS ukazují v lokalitě významné pro Společenství omezenou činnost (obrázek 3).

7.4.6   Dne 12. července 2013 se v Ostende konalo předběžné konzultační setkání s belgickým odvětvím rybolovu za přispění belgických orgánů. Cílem bylo informovat je o možném řízení obchodního rybolovu v evropských mořských lokalitách v Anglii v souvislosti s belgickými právy přístupu za účelem rybolovu v pásmu od 6 do 12 námořních mil. Jeden ze zástupců odvětví, kteří se setkání v Ostende zúčastnili, sdělil, že stávající navrhovaná opatření na ochranu prvku útesu v této lokalitě významné pro Společenství významně neovlivňují jejich činnost.

7.4.7   Odpovědi obdržené během formálních konzultací od zástupců belgického odvětví rybolovu potvrdily význam lovišť v rámci evropské mořské lokality jako celku, nikoli však konkrétně v navržených zakázaných oblastech.

Obrázek 2

Mapa zachycující statistické obdélníky ICES 34F1, 34F2, 35F1 a 35F2 a lokalitu významnou pro Společenství Haisborough, Hammond and Winterton

Obrázek 3

Hlášení o poloze belgických plavidel prostřednictvím systému VMS v roce 2012

7.5   Ocenění dotčené vykládky

Spojené království

7.5.1   Přímým dopadem na rybářská plavidla by bylo snížení úlovku, a tedy i vykládky, z vlečných sítí pro lov při dně v navrhované zakázané oblasti. Za účelem odhadu potenciálních důsledků byly analyzovány údaje o vykládce shromážděné a utříděné Organizací pro správu moří.

7.5.2   Výpočet dotčené vykládky z oblasti statistických obdélníků ICES 35F1, 35F2, 34F1 a 34F2 (u plavidel Spojeného království, u kterých bylo zjištěno, že lovily v této oblasti v období od ledna 2008) je uveden v tabulce 1. Odhady uvedené v tabulce 1 jsou založeny na průměrné vykládce v období od ledna 2008 do prosince 2011.

Tabulka 1

Vykládka Spojeného království z oblastí ICES 35F1, 35F2, 34F1 a 34F2 vyjádřená jako roční průměr a odhadovaná průměrná vykládka v rámci evropské mořské lokality (SCI) (leden 2008 – prosinec 2011)

| Typ zařízení | Vyložená hmotnost
  (v tunách) | Hodnota v rámci 35F1, 35F2, 34F1 a 34F2
  (GBP) | Hodnota v rámci SCI
  (GBP) | Nová hodnota v rámci zakázané oblasti (0,25 % SCI)
  (GBP) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Plavidla lovící pomocí výložníkových vlečných sítí | 127 | 336 914 | 32 175,29 | 80,44 |
| Plavidla lovící pomocí drapáků | 601 | 1 548 | 147,84 | 0,37 |
| Plavidla s vlečnými sítěmi na humry | 1 | 1 643 | 156,90 | 0,40 |
| Jiná plavidla lovící vlečnými sítěmi pro lov při dně | 57 | 26 799 | 2 559,30 | 6,40 |
| Celkem | 786 | 366 904 | 35 039,33 | 87,61 |

Typ zařízení

Vyložená hmotnost

(v tunách)

Hodnota v rámci 35F1, 35F2, 34F1 a 34F2

(GBP)

Hodnota v rámci SCI

(GBP)

Nová hodnota v rámci zakázané oblasti (0,25 % SCI)

(GBP)

Plavidla lovící pomocí výložníkových vlečných sítí

127

336 914

32 175,29

80,44

Plavidla lovící pomocí drapáků

601

1 548

147,84

0,37

Plavidla s vlečnými sítěmi na humry

1

1 643

156,90

0,40

Jiná plavidla lovící vlečnými sítěmi pro lov při dně

57

26 799

2 559,30

6,40

Celkem

786

366 904

35 039,33

87,61

7.5.3   Odhadované hodnoty vykládky v rámci lokality významné pro Společenství byly vypočteny spojením dostupných údajů o vykládce (poskytovaných každým rybářským plavidlem na úrovni obdélníku ICES) s údaji o činnostech rybářských plavidel (na základě zpráv prostřednictvím systému VMS) v rámci lokality významné pro Společenství. Tento přístup používá podíl lokality významné pro Společenství na vykládce z každého obdélníku ICES založený na úrovni činností v rámci lokality významné pro Společenství.

V případě lokality významné pro Společenství Haisborough, Hammond and Winterton byly použity údaje o vykládce z obdélníků ICES (35F1, 35F2, 34F1 a 34F2 (89)) a byly rozčleněny do kategorií podle velikosti plavidla (plavidla delší než 15 metrů, plavidla o délce 10 až 15 metrů a plavidla kratší než 10 metrů).

Hodnoty vykládky pocházející z navrhované zakázané oblasti byly poté odhadnuty jako podíl (na základě velikosti příslušných oblastí) odhadované hodnoty vykládky pocházející z lokality významné pro Společenství.

Úplné rozčlenění činností v rámci obdélníků ICES odpovídajících lokalitě významné pro Společenství lze najít v doplňkových tabulkách rybolovných statistik za roky 2008 až 2011.

Odhaduje se, že průměrný roční příjem loďstva plavidel delších než 15 metrů lovících pomocí výložníkových vlečných sítí z obdélníků ICES činí 323 155 GBP. V případě loďstva do 10 metrů budou typem zařízení s hlavním dopadem plavidla s vlečnými sítěmi pro lov při dně, která mají průměrný roční příjem ve výši 228 GBP.

7.5.4   Bylo odhadnuto, že v rámci navrhované zakázané oblasti (která zaujímá 0,25 % plochy lokality významné pro Společenství) bude celková ztráta na vykládce činit 87,61 GBP.

7.5.5   Odhadované celkové náklady jsou pravděpodobně nadhodnocené, neboť se nepředpokládá žádné přemístění.

Belgie

7.5.6   Z analýzy údajů systému VMS vyplývá, že převážná většina belgického rybolovu v obdélnících ICES 34F1, 34F2, 35F1 a 35F2 se odehrává mimo samotnou lokalitu významnou pro Společenství. V roce 2012 působilo v této části lokality významné pro Společenství šest belgických plavidel a v blízkosti navrhovaných zakázaných oblastí nebyla v systému VMS zaznamenána žádná činnost. Belgický rybolov se v této oblasti zaměřuje primárně na mořský jazyk a platýse.

7.5.7   Pomocí metodiky uvedené v příloze B „Analýza plavidel jiných zemí než Spojeného království v obdélnících ICES“ bylo odhadnuto, že v roce 2012:

| — | velikost vykládky pocházející z belgických činností v lokalitě významné pro Společenství se odhaduje na 5,73 tuny. To odpovídá hodnotě v odhadované výši 15 858 GBP. |
| --- | --- |

—

velikost vykládky pocházející z belgických činností v lokalitě významné pro Společenství se odhaduje na 5,73 tuny. To odpovídá hodnotě v odhadované výši 15 858 GBP.

7.5.8   Avšak vzhledem k tomu, že zakázaná oblast představuje pouze 0,25 % lokality a v blízkosti nebyla v systému VMS zaznamenána žádná činnost, má se za to, že skutečná odhadovaná ztráta bude velmi malá. Pro další informace o rybolovu jiných zemí než Spojeného království v navrhovaných zakázaných oblastech a jejich okolí viz přílohu B.

7.6   Pravděpodobné důsledky pro rybářské loďstvo vyplývající z uzavření

7.6.1   Jelikož je odhadovaná ztráta na vykládce nízká, předpokládá se, že dopad na rybářské loďstvo Spojeného království vyplývající z tohoto uzavření bude omezený. Vlečná zařízení pro lov při dně jsou příležitostně a v malé míře používána plavidly kratšími než 15 metrů, která mají základnu převážně ve východní Anglii. To bylo uvedeno během předběžných konzultačních setkání Organizace pro správu moří a s pracovníky pobřežní správy této organizace. Odhad dopadů této varianty je uveden v tabulce 1.

7.6.2   Očekává se, že dopad na belgické rybářské loďstvo bude malý, protože údaje získané prostřednictvím systému VMS naznačují, že činnost v navrhovaných zakázaných oblastech je omezená.

7.7   Přizpůsobivost

7.7.1   Aby bylo možné posoudit pravděpodobné důsledky navrhovaného uzavření pro rybolov, musí být posouzeno, v jaké míře by plavidla byla schopna zachovat hodnotu úlovku při přemístění do jiných oblastí.

7.7.2   Rybáři byli požádáni o vyplnění dotazníku za účelem získání podkladů pro toto posouzení a byli přímo dotázáni, v jaké míře by v důsledku navrhovaného uzavření došlo k přemístění do jiných oblastí a zda jsou schopni lovit v alternativních lovištích a přizpůsobit se tak, aby hodnota jejich úlovku zůstala zachována. Většina dotčených rybářů uvedla, že by nemohli změnit loviště nebo druh lovného zařízení, avšak že navrhovaná varianta omezí rybolovné činnosti pouze nad útesy a ve standardní nárazníkové zóně, takže potřeba přemístění bude minimální.

7.7.3   V důsledku zavedení upřednostňované varianty (nařízení stanovící vymezenou zakázanou oblast), a nikoli uzavření celé lokality bude u plavidel lovících pomocí vlečných zařízení pro lov při dně snížena míra přemístění na nejnižší míru.

7.7.4   Předpokládá se, že během procesu posuzování žluté/zelené kategorie budou zvažovány důkazy o pokroku v technologii lovných zařízení a dopad na citlivé prvky.

7.8   Nepřímé náklady

7.8.1   Environmentální náklady

7.8.2   V případě doporučené varianty bude minimální potřeba zvýšených nákladů, pokud jde o palivo pro plavidla plující dále, aby se dostala do alternativních lovišť, neboť jsou snadno přístupná jiná loviště.

7.8.3   Existuje možnost, že by zvýšená rybolovná činnost mimo prostorově zakázané oblasti mohla mít vliv na biologickou rozmanitost a stanoviště (S. E. Rees a kol., 2013).

7.9   Správní náklady a náklady na prosazování

7.9.1   Organizace pro správu moří bude uskutečňovat přístup s použitím zpravodajských informací, který v souladu s Národním modelem zpravodajství (90) uplatňuje řada regulačních úřadů napříč vládními resorty. Pokud zpravodajské informace budou nasvědčovat tomu, že nařízení není dodržováno nebo existuje riziko jeho nedodržení, vypracuje Organizace pro správu moří strategii prosazování vycházející z konkrétních potřeb dotčené chráněné mořské oblasti a v případě nutnosti využije odpovídající prostředky. To může zahrnovat přítomnost vojenského námořnictva, dohled ze vzduchu nebo společné operace s jinými agenturami (například s orgány pro pobřežní rybolov a ochranu, britskou pohraniční službou nebo Agenturou pro životní prostředí). Veškeré společné operace bude koordinovat Organizace pro správu moří. Hlavní zásady, jimiž se bude Organizace pro správu moří řídit při regulaci chráněných mořských oblastí, stanoví zákon o legislativní a správní reformě z roku 2006 a služební kodex regulačních orgánů a jejich cílem je zajistit, aby Organizace pro správu moří ve všech opatřeních prosazování, jež přijme, postupovala přiměřeně, zodpovědně, jednotně, transparentně a cíleně (91).

7.9.2   Prosazování navrhovaného nařízení bude provedeno v rámci stávajícího rozpočtu. Jako nástroj řízení pro prosazování z moře a ze vzduchu vůči plavidlům delším než 12 metrů bude použit systém VMS EU. Vzhledem k nízké rybolovné činnosti v rámci lokality bude riziko nedodržování minimální nebo nízké. Odhadované náklady na prosazování při řízení této upřednostňované varianty jsou uvedeny v tabulce 2.

Tabulka 2

Dodatečné roční náklady na prosazování doporučené varianty
   (92)

| Činnost | Náklady na jednotku
  (GBP) | Odhadovaný počet jednotek za rok | Roční náklady celkem
  (GBP) |
| --- | --- | --- | --- |
| Sledování hladiny moře námořními silami na jednu lokalitu | 4 000 za den | 1 | 4 000 |
| Společné hlídky v rámci prosazování s místním orgánem pro pobřežní rybolov a ochranu | 800–1 000 za den | 5 | 4 000–5 000 |
| Dohled ze vzduchu na jednu lokalitu | 2 050 za hodinu | 2 | 4 100 |
| Vyšetřování/stíhání na jednu lokalitu | 10 375 na případ | 1 | 10 375 |
| Celkem | | 9 | 22 475–23 475 |

Činnost

Náklady na jednotku

(GBP)

Odhadovaný počet jednotek za rok

Roční náklady celkem

(GBP)

Sledování hladiny moře námořními silami na jednu lokalitu

4 000 za den

1

4 000

Společné hlídky v rámci prosazování s místním orgánem pro pobřežní rybolov a ochranu

800–1 000 za den

5

4 000–5 000

Dohled ze vzduchu na jednu lokalitu

2 050 za hodinu

2

4 100

Vyšetřování/stíhání na jednu lokalitu

10 375 na případ

1

10 375

Celkem

9

22 475–23 475

Tabulka 3

Roční profil finančních nákladů na doporučenou variantu (v milionech GBP), stálé ceny

| | R0 | R1 | R2 | R3 | R4 | R5 | R6 | R7 | R8 | R9 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Náklady na přemístění | NE | NE | NE | NE | NE | NE | NE | NE | NE | NE |
| Roční opakující se náklady – nejlepší odhad | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 |
| Nízké | 0,022475 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 |
| Vysoké | 0,023475 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 |
| Celková současná hodnota ročních nákladů (93): | 0,2 mil. GBP |

R0

R1

R2

R3

R4

R5

R6

R7

R8

R9

Náklady na přemístění

NE

NE

NE

NE

NE

NE

NE

NE

NE

NE

Roční opakující se náklady – nejlepší odhad

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

Nízké

0,022475

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

Vysoké

0,023475

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

Celková současná hodnota ročních nákladů (93):

0,2 mil. GBP

7.10   Přínosy doporučené varianty

7.10.1   Vyloučení vlečných zařízení pro lov při dně z navrhované zakázané oblasti by zabránilo používání vlečných zařízení pro lov při dně nad prvky útesu Sabellaria spinulosa a vedlo by k těmto přínosům:

| — | přínos pro životní prostředí spočívající v zachování stanovišť útesu Sabellaria spinulosa. |
| --- | --- |

—

přínos pro životní prostředí spočívající v zachování stanovišť útesu Sabellaria spinulosa.

Přínosy pro životní prostředí jsou zde popsány jako nefinanční přínosy.

7.11   Přínosy pro životní prostředí

7.11.1   Útesy Sabellaria spinulosa tvoří důležitý tvrdý podklad v převážně měkkém sedimentovým prostředím, který poskytuje jedinečné útočiště pro některé druhy. Biogenní útesy zvyšují heterogennost stanovišť a nabízejí přidruženým druhům povrch k přichycení (např. rournatcům, nezmarům, mechovcům, mořským houbám a sumkám) a místo úkrytu před predátory (Bruno a Bertness, 2001).

7.11.2   Útesy Sabellaria spinulosa také zajišťují určitou míru ochrany pobřeží a jsou důležitými oblastmi pro koloběh živin, vázání uhlíku a dusíku a stabilizaci sedimentu.

7.11.3   Chráněné stanoviště útesů je přirozeným útočištěm pro tvorbu populací cílových i náhodně lovených druhů.

7.11.4   Přínos tohoto nařízení spočívá v tom, že umožní vhodnou ochranu a zabezpečení ekologických charakteristik, které mohou případně vést k větší biologické rozmanitosti ve srovnání s ostatními lovišti.

7.11.5   Přínos pro životní prostředí vyplývající ze zavedení tohoto nařízení bude významný, neboť bude chránit prvky útesu Sabellaria spinulosa v této lokalitě před používáním vlečných zařízení pro lov při dně. To přispěje k plnění cíle ochrany „zachovat nebo obnovit“. To přinese větší prospěch i jiným prvkům v rámci lokality výhodné pro Společenství a bude celkově přínosné pro společenství útesu v důsledku doporučeného zákazu. To může podpořit větší rekreační využití této oblasti, např. příznivci potápění a rekreačního rybaření, z čehož by potenciálně mohlo mít prospěch místní hospodářství

7.12   Sociální a hospodářské přínosy

7.12.1   Existuje možnost, že zachovalý stav prvku a stanoviště hlubinného útesu možná zvýší jeho přitažlivost pro rekreační uživatele, včetně potápěčů a rekreačních rybářů (S. E. Rees a kol., 2013 (94); D. R. Chae a kol., 2012 (95)). To by mohlo také zvýšit turismus do oblasti, a tudíž i zvýšit výdaje směřující do místních podniků (S. E. Rees a kol., 2013).

7.12.2   Uplatnění zonálního přístupu k řízení namísto uzavření celé lokality omezuje přemístění plavidel provádějících rybolov pomocí vlečných zařízení pro lov při dně.

7.13   Rozdělení nákladů a přínosů

7.13.1   Rozdělení sociálních a ekonomických nákladů se odehrává převážně na místní úrovni ve Spojeném království a Belgii (s výjimkou nákladů na prosazování), a celkový přínos pro životní prostředí zahrnuje širší oblast a má spíše celostátní dopad.

Příloha A: Poznámky k výběru údajů z rybolovných statistik a tabulkám

Tabulky s údaji, které shrnují nahlášené činnosti v rámci obdélníků ICES, jež pokrývají podrobně vymezené oblasti definované jako oblasti evropských mořských lokalit jsou podrobněji uvedeny na internetových stránkách Organizace pro správu moří (96).

Tato úroveň podrobnosti zachycuje nejpodrobnější údaje, dostupné v rámci nahlášených údajů, jimiž disponují správní orgány pro rybolov ve Spojeném království.

Tyto údaje poskytují informace o velikosti a hodnotě vykládky pocházející z obdélníků pokrývajících tyto oblasti, a také podrobnosti o plavidlech, používaných lovných zařízeních a lovených druzích.

Kromě těchto údajů o rybolovných činnostech plavidla delší než 15 metrů v rámci systémů sledování plavidel ve Spojeném království hlásí každé dvě hodiny svou přesnou polohu.

U těchto plavidel delších než 15 metrů bylo možno prostorové údaje ze systémů podávání zpráv o činnostech, jejichž měřítko je poměrně velké, spojit s podrobnými hlášeními polohy ze systémů VMS, což umožňuje přesněji odhadnout rybolovné činností. Tato podrobná rekapitulace údajů o činnostech umožňuje odhadnout činnosti plavidel delších než 15 metrů ve vymezených oblastech evropských mořských lokalit.

Tyto údaje, pokud jsou dostupné, jsou uvedeny v tabulkách údajů spolu s celkovými činnostmi plavidel delších než 15 metrů v rámci obdélníků ICES; poměr mezi těmito dvěma soubory údajů byl aplikován na údaje o plavidlech o jiné délce, což umožňuje provést přibližný odhad činností těchto plavidel o celkové délce menší než 15 metrů v rámci navrhovaných zakázaných oblastech.

Upozorňujeme, že navrhované zakázané oblasti leží v pobřežních vodách, a použití poměru činností prováděných v těchto oblastech plavidly delšími než 15 metrů za účelem odhadu činností jiných plavidel Spojeného království proto nemusí být přesné, neboť větší plavidla mají tendenci lovit dále od pobřeží než jiná plavidla, zejména než loďstvo plavidel delších než 10 metrů.

Tyto údaje jsou v tabulkách vyznačeny šedou barvou, aby se zdůraznilo, že jsou to údaje odhadované a měly by být používány obezřetně.

Dále je uveden seznam pobřežních oblastí evropských mořských lokalit, kterých se tato analýza týká – některé obdélníky pokrývají více než jednu oblast –, a tyto oblasti jsou vyznačeny žlutě.

Překrývání znamená, že celkové možné pokrytí navrhovaných zakázaných oblastí není možné odhadnout tak, že se sečtou analýzy pro jednotlivé oblasti. Dále uvedená tabulka obsahuje podrobnosti o podílu celkových činností v obdélnících ICES vztahujících se ke každé navrhované zakázané oblasti, které se týkají plavidel delších než 15 metrů (pro tato plavidla jsou k dispozici podrobné satelitní údaje).

Vzhledem k tomu budou u plavidel s vysokým podílem pokrytí evropských mořských lokalit odhady činností prováděných plavidly jiných délkových kategorií, založené na činnostech souvisejících se systémy VMS, pravděpodobně spolehlivější než v případě lokalit s nízkým podílem pokrytí.

Příloha B: Poznámky k údajům rybolovných statistik jiných zemí než Spojeného království

Tyto tabulky jsou výtahem z údajů o vykládce nahlášených členskými státy pracovní skupině pro režimy intenzity rybolovu Vědeckotechnického a hospodářského výboru pro rybářství (VTHVR).

V rámci činností této skupiny jsou sestavovány různé soubory údajů, včetně podrobností o vykládce druhů pocházejících z každého obdélníku ICES v každém členském státě spolu s příslušnou klasifikací plavidel.

Tento soubor údajů je sestaven tak, aby splňoval potřeby skupiny VTHVR a jako takový musel být pečlivě zpracován, aby se vyloučil dvojí zápočet údajů o činnostech. Tyto údaje byly čerpány z internetových stránek VTHVR (97).

Výsledky shrnutí byly zkontrolovány porovnáním s činnostmi oznámenými pomocí systémů EU FIDES a týkajícími se určitých druhů, na které se vztahuje kvóta, za účelem ověření těchto nahlášených údajů.

Stále však zůstávají rozdíly v celkových součtech mezi nahlášenými údaji o jednotlivých kombinacích druhů a oblastí, uvedenými v datových souborech VTHVR, a údaji s podobnou mírou přesnosti oznámenými v rámci systémů FIDES pro oznamování úlovků za účelem sledování využití kvót. Vzhledem k tomu tyto údaje vypovídají o úrovni činností příslušných členských států v této oblasti, ale nejedná se o konečné výsledky.

Orientační finanční hodnoty byly sestaveny pomocí průměrné hodnoty vykládky plavidel Spojeného království pocházející z příslušného obdélníka ICES nebo z podobných oblastí.

Pokud u některého roku údaje chybějí, může to znamenat, že nebyla hlášena žádná činnost, ale může to být i důsledek toho, že nebyly dodány žádné údaje.

ANALÝZA RYBOLOVU PLAVIDEL JINÝCH ZEMÍ NEŽ SPOJENÉHO KRÁLOVSTVÍ, PODLE ÚDAJŮ VMS, V OBDÉLNÍCÍCH ICES POKRÝVAJÍCÍCH LOKALITU VÝZNAMNOU PRO SPOLEČENSTVÍ, KTERÉ SE TÝKÁ TOTO POSOUZENÍ DOPADŮ

Použitá metodika:

Tato analýza je výsledkem použití standardní metodiky používané ke zjištění, zda plavidla Spojeného království prováděla činnosti v konkrétním vyznačeném prostoru, či nikoli, podle informací obdržených od plavidel jiných zemí než Spojeného království, zejména od plavidel Belgie s historickými právy přístupu do určité části pobřežních vod Spojeného království.

Zahrnuje odhad rybolovu na základě údajů systému VMS založených na rychlosti plavidla nahlášené v rámci zpráv VMS (tzv. impulsy).

Údaje o každém impulsu VMS obdrženém od plavidel jiných zemí než Spojeného království nacházejících se v příslušném obdélníku nebo obdélnících, které pokrývají vymezenou oblast, jsou vybrány ze systému VMS Spojeného království, ze kterého byly vypsány údaje o identifikačním čísle plavidla (CFR), poloze a rychlosti a datum a čas vyslání impulsu.

Každý impuls je posuzován a klasifikován jako ukazatel probíhajícího rybolovu, jestliže je rychlost ≥1 nebo ≥6 uzlů.

Tyto rybolovné impulsy z příslušného obdélníka nebo obdélníků jsou poté zpracovány programem geografického informačního systému (GIS), aby se zjistilo, zda se plavidlo nacházelo uvnitř nebo vně příslušného vymezeného prostoru.

To umožňuje vypočítat podíl rybolovných impulsů zaznamenaných u plavidel každého členského státu v obdélníku, která se nacházela uvnitř vymezené oblasti. Tento koeficient pak bude použit na celkovou úroveň vykládky, která je pro příslušný členský stát uvedena v souborech údajů VTHVR, což umožní sestavit odhad činností plavidel jiných zemí než Spojeného království ve vymezeném prostoru.

SHRNUTÍ RYBOLOVU BELGICKÝCH PLAVIDEL V OBDÉLNÍCÍCH ICES ZAHRNUJÍCÍCH LOKALITU HAISBOROUGH, HAMMOND AND WINTERTON

Toto je shrnutí činností plavidel členských států, pokud jde o množství a hodnotu vyložených ryb, z hlediska:

| 1) | celkového rybolovu pomocí vlečných zařízení pro lov při dně v rámci obdélníků ICES pokrývajících příslušnou oblast, |
| --- | --- |

1)

celkového rybolovu pomocí vlečných zařízení pro lov při dně v rámci obdélníků ICES pokrývajících příslušnou oblast,

| 2) | odhadu rybolovu pomocí vlečných zařízení pro lov při dně v rámci příslušné konkrétní oblasti. |
| --- | --- |

2)

odhadu rybolovu pomocí vlečných zařízení pro lov při dně v rámci příslušné konkrétní oblasti.

Část A – celková prostornost rybářských plavidel

| | | (1) | (2) |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Rybolov (v tunách) v obdélnících ICES 34F1–F2, 35F1–F2 | Odhadovaný rybolov (v tunách) z lokality významné pro Společenství na základě maximální činnosti podle údajů VMS v období 2010–2012 |
| BELGIE | Kód zařízení | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| Delší než 15 metrů | Výložník | 201,39 | 205,30 | 137,13 | 62,24 | 16,95 | 17,28 | 11,54 | 5,24 |
| | Vlečná zařízení pro lov při dně | 1,59 | 3,85 | 6,27 | 5,86 | 0,13 | 0,32 | 0,53 | 0,49 |
| | Celkem | 202,97 | 209,15 | 143,40 | 68,10 | 17,08 | 17,60 | 12,07 | 5,73 |

(1)

(2)

Rybolov (v tunách) v obdélnících ICES 34F1–F2, 35F1–F2

Odhadovaný rybolov (v tunách) z lokality významné pro Společenství na základě maximální činnosti podle údajů VMS v období 2010–2012

BELGIE

Kód zařízení

2009

2010

2011

2012

2009

2010

2011

2012

Delší než 15 metrů

Výložník

201,39

205,30

137,13

62,24

16,95

17,28

11,54

5,24

Vlečná zařízení pro lov při dně

1,59

3,85

6,27

5,86

0,13

0,32

0,53

0,49

Celkem

202,97

209,15

143,40

68,10

17,08

17,60

12,07

5,73

Část B – celková hodnota rybolovu

| | | (1) | (2) |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Rybolov v obdélnících ICES 34F1–F2, 35F1–F2 (GBP) | Odhadovaný rybolov z lokality významné pro Společenství na základě maximální činnosti podle údajů VMS v období 2010–2012 (GBP) |
| BELGIE | Kód zařízení | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| Delší než 15 metrů | BT2 (98) | 697 560 | 698 597 | 520 929 | 177 932 | 58 711 | 58 798 | 43 845 | 14 976 |
| | TR2 (99) | 3 150 | 3 264 | 10 519 | 10 476 | 265 | 275 | 885 | 882 |
| | Celkem | 700 710 | 701 862 | 531 449 | 188 408 | 58 976 | 59 073 | 44 730 | 15 858 |

(1)

(2)

Rybolov v obdélnících ICES 34F1–F2, 35F1–F2 (GBP)

Odhadovaný rybolov z lokality významné pro Společenství na základě maximální činnosti podle údajů VMS v období 2010–2012 (GBP)

BELGIE

Kód zařízení

2009

2010

2011

2012

2009

2010

2011

2012

Delší než 15 metrů

BT2 (98)

697 560

698 597

520 929

177 932

58 711

58 798

43 845

14 976

TR2 (99)

3 150

3 264

10 519

10 476

265

275

885

882

Celkem

700 710

701 862

531 449

188 408

58 976

59 073

44 730

15 858

Celé shrnutí činnosti naleznete v jiných než britských statistických údajích o rybolovu.

---

(1)  Lokalitami významnými pro Společenství se rozumí lokality, které byly oznámeny Evropské komisi za tím účelem, aby byly označeny jako zvláštní oblasti ochrany, které jsou součástí mořských lokalit sítě Natura 2000.

(2)  Dokument o politice Ministerstva pro životní prostředí, potraviny a záležitosti venkova: www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/policy_and_delivery.pdf

(3)  Matice rybolovu v evropských mořských lokalitách: www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/populated_matrix3.xls

(4)  Nezávislý přezkum matice Centrem pro životní prostředí, rybolov a akvakulturu (Cefas): http://www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/cefas_matrix_review.pdf

(5)  Organizace pro správu moří byla zřízena zákonem o přístupu k mořím a pobřežím z roku 2009, článek 1.

(6)  Zákonné předpisy 2010/490 změněné zákonnými předpisy 2012/1927.

(7)  2009 č. 29.

(8)  Úř. věst. L 358, 31.12.2002, s. 59. ve znění nařízení Rady (ES) č. 865/2007 ze dne 10. července 2007 (Úř. věst. L 192, 24.7.2007, s. 1); nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 ze dne 20. listopadu 2009 (Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 1); nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1152/2012 ze dne 21. listopadu 2012 (Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 30).

(9)  Organizace pro správu moří byla zřízena zákonem o přístupu k mořím a pobřežím z roku 2009, článek 1.

(10)  Zákonné předpisy 2010/490 změněné zákonnými předpisy 2012/1927.

(11)  2009 č. 29.

(12)  Úř. věst. L 358, 31.12.2002, s. 59. ve znění nařízení Rady (ES) č. 865/2007 ze dne 10. července 2007 (Úř. věst. L 192, 24.7.2007, s. 1); nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 ze dne 20. listopadu 2009 (Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 1); nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1152/2012 ze dne 21. listopadu 2012 (Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 30).

(13)  1965 III p. 6452A ve znění nařízení vlády o územních vodách (změna) z roku 1979, 1979 III p. 2866.

(14)  Organizace pro správu moří byla zřízena zákonem o přístupu k mořím a pobřežím z roku 2009, článek 1.

(15)  Zákonné předpisy 2010/490 změněné zákonnými předpisy 2012/1927.

(16)  2009 č. 29.

(17)  Úř. věst. L 358, 31.12.2002, s. 59. ve znění nařízení Rady (ES) č. 865/2007 ze dne 10. července 2007 (Úř. věst. L 192, 24.7.2007, s. 1); nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 ze dne 20. listopadu 2009 (Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 1); nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1152/2012 ze dne 21. listopadu 2012 (Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 30).

(18)  Lokality významné pro Společenství (SCI) jsou lokality, které schválila Evropská komise, ale vláda Spojeného království je dosud formálně nevyhlásila zvláště chráněnými oblastmi (SAC).

(19)  Formální doporučení agentury Natural England: www.naturalengland.org.uk/ourwork/marine/mpa/ems/submitted.

(20)  Směrnice Rady 92/43/EHS ze dne 21. května 1992 o ochraně přírodních stanovišť, volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin.

(21)  Dokument o politice rybolovu v evropských mořských lokalitách: www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/policy_and_delivery.pdf

(22)  Matice: www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/populated_matrix3.xls

(23)  Přezkum matice a podpůrných důkazů Centrem pro životní prostředí, rybolov a akvakulturu (CEFAS): http://www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/cefas_matrix_review.pdf

(24)  http://ec.europa.eu/environment/nature/natura2000/management/guidance_en.htm

(25)  Formální písemné doporučení agentury Natural England, 2013.

(26)  Doporučení agentury Natural England k otázce nárazníkové zóny, duben 2013. Pro více informací kontaktujte agenturu Natural England.

(27)  Zelená kniha Ministerstva financí (2003) https://www.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/220541/green_book_complete.pdf

(28)  www.legislation.gov.uk/ukpga/2009/23/contents/enacted

(29)  Audit hlubinných útesů pod úrovní odlivu: www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/subtidalbedrock.pdf

(30)  Disponujeme též údaji za rok 2010 a 2011, které rovněž ukazují omezené činnosti.

(31)  www.marinemanagement.org.uk/about/documents/risk-based-enforcement.pdf

(32)  www.marinemanagement.org.uk/about/documents/compliance_enforcement.pdf

(33)  Toto hodnocení rizika bylo zjištěno z původního podání o uplatnění revidovaného přístupu stanoveného Ministerstvem pro životní prostředí, výživu a záležitosti venkova, které bylo předloženo ministrovi.

(34)  Odhady nákladů na prosazování z původního podání o uplatnění revidovaného přístupu stanoveného Ministerstvem pro životní prostředí, výživu a záležitosti venkova, které bylo předloženo ministrovi.

(35)  Pro odhad byla použita kalkulačka pro posouzení dopadů (https://www.gov.uk/government/publications/impact-assessment-calculator–3), přičemž byla uvažována diskontní sazba 3,5 %, hodnotící období 10 let a rok 2013 jako výchozí pro stanovení ceny a současné hodnoty.

(36)  Formální doporučení agentury Natural England: www.naturalengland.org.uk/ourwork/marine/mpa/ems/submitted.

(37)  Formální doporučení agentury Natural England: www.naturalengland.org.uk/ourwork/marine/mpa/ems/submitted.

(38)  Rees, S. E., Attrill, M. J., Austen, M. C., Mangi, S. C., Rodwell, L. D., Tematická analýza nákladů a přínosů chráněné mořské oblasti. Journal of Environment management 114, 2013, s. 476–485.

(39)  Chae, D., Wattage, P., Pascoe, S., Přínosy chráněné mořské oblasti pro rekreaci: Analýza nákladů při cestách na Lundy. Tourism Management 33, 2012, s. 971–977.

(40)  http://www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/ems-consultation.htm

(41)  VTHVR: http://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/594796/2013_App+08+landings+by+rectangle+by+country.xlsx

(42)

BT2= výložníkové vlečné sítě – velikost ok 80–119 mm

(43)

TR2= vlečné sítě pro lov při dně – velikost ok 70–99 mm

(44)

BT2= výložníkové vlečné sítě – velikost ok 80–119 mm

(45)

TR2= vlečné sítě pro lov při dně – velikost ok 70–99 mm

(46)  Lokality významné pro Společenství (SCI) jsou lokality, které schválila Evropská komise, ale vláda Spojeného království je dosud formálně nevyhlásila zvláště chráněnými oblastmi (SAC).

(47)  Formální doporučení agentury Natural England: www.naturalengland.org.uk/ourwork/marine/mpa/ems/submitted.

(48)  Směrnice Rady 92/43/EHS ze dne 21. května 1992 o ochraně přírodních stanovišť, volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin.

(49)  Dokument o politice rybolovu v evropských mořských lokalitách: www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/policy_and_delivery.pdf

(50)  Matice: www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/populated_matrix3.xls

(51)  http://ec.europa.eu/environment/nature/natura2000/management/guidance_en.htm

(52)  Lokality významné pro Společenství (SCI) jsou lokality, které schválila Evropská komise, ale vláda Spojeného království je dosud formálně nevyhlásila zvláště chráněnými oblastmi (SAC).

(53)  Formální písemné doporučení agentury Natural England, 2013.

(54)  Doporučení agentury Natural England k otázce nárazníkové zóny, duben 2013. Pro více informací kontaktujte agenturu Natural England.

(55)  Zelená kniha Ministerstva financí (2003) https://www.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/220541/green_book_complete.pdf

(56)  www.legislation.gov.uk/ukpga/2009/23/contents/enacted

(57)  Formální doporučení agentury Natural England: k lokalitě: www.naturalengland.org.uk/ourwork/marine/mpa/ems/submitted.

(58)  Audit hlubinných útesů pod úrovní odlivu: www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/subtidalbedrock.pdf

(59)  K dispozici jsou též údaje za rok 2010 a 2011, které rovněž ukazují omezené činnosti.

(60)  Rees, S. E., Attrill, M. J., Austen, M. C., Mangi, S. C., Rodwell, L. D. A thematic cost-benefit analysis of a marine protected area (Tematická analýza nákladů a přínosů chráněné mořské oblasti). Journal of Environment management 114, 2013, s. 476–485.

(61)  www.marinemanagement.org.uk/about/documents/risk-based-enforcement.pdf

(62)  www.marinemanagement.org.uk/about/documents/compliance_enforcement.pdf

(63)  Toto hodnocení rizika vyplývá z původního podání o uplatnění revidovaného přístupu stanoveného Ministerstvem pro životní prostředí, výživu a záležitosti venkova, které bylo předloženo ministrovi.

(64)  Odhady nákladů na prosazování z původního podání o uplatnění revidovaného přístupu stanoveného Ministerstvem pro životní prostředí, výživu a záležitosti venkova, které bylo předloženo ministrovi.

(65)  Pro odhad byla použita kalkulačka posouzení dopadů (https://www.gov.uk/government/publications/impact-assessment-calculator–3), přičemž se uplatnila diskontní sazba 3,5 %, hodnotící období 10 let a rok 2013 jako výchozí pro stanovení ceny a současné hodnoty.

(66)  Formální doporučení agentury Natural England: www.naturalengland.org.uk/ourwork/marine/mpa/ems/submitted

(67)  Formální doporučení agentury Natural England: www.naturalengland.org.uk/ourwork/marine/mpa/ems/submitted

(68)  Rees, S. E., Attrill, M. J., Austen, M. C., Mangi, S. C., Rodwell, L. D. A thematic cost-benefit analysis of a marine protected area (Tematická analýza nákladů a přínosů mořské chráněné oblasti). Journal of Environment management 114, 2013, s. 476–485.

(69)  Chae, D., Wattage, P., Pascoe, S. Recreational benefits from marine protected area: A travel cost analysis of Lundy. (Přínosy chráněné mořské oblasti pro rekreaci: analýza nákladů při cestách na Lundy). Tourism Management 33, 2012, s. 971 – 977.

(70)  http://www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/ems-consultation.htm

(71)  VTHVR: http://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/594796/2013_App+08+landings+by+rectangle+by+country.xlsx

(72)

BT2= výložníkové vlečné sítě – velikost ok 80–119 mm

(73)

TR2= vlečné sítě pro lov při dně – velikost ok 70–99 mm

(74)

BT2= výložníkové vlečné sítě – velikost ok 80–119 mm

(75)

TR2= vlečné sítě pro lov při dně – velikost ok 70–99 mm

(76)  Lokality významné pro Společenství jsou lokality, které schválila Evropská komise, které však ještě nebyly formálně označeny vládou Spojeného království jako zvláštní oblasti ochrany.

(77)  Formální zpráva organizací Natural England a JNCC pro danou lokalitu: http://jncc.defra.gov.uk/pdf/HHW_Reg%2035_Conservation%20Advice_v6.0.pdf

(78)  Směrnice Rady 92/43/EHS ze dne 21. května 1992 o ochraně přírodních stanovišť, volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin.

(79)  Dokument o politice rybolovu v evropských mořských lokalitách: www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/policy_and_delivery.pdf

(80)  Matice: www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/populated_matrix3.xls

(81)  Přezkum matice a podpůrných důkazů Centrem pro životní prostředí, rybolov a akvakulturu (CEFAS): http://www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/cefas_matrix_review.pdf

(82)  Formální písemné doporučení agentury Natural England, 2013.

(83)  Doporučení agentury Natural England k otázce nárazníkové zóny, duben 2013. Pro více informací kontaktujte agenturu Natural England.

(84)  Zelená kniha Ministerstva financí (2003): https://www.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/220541/green_book_complete.pdf

(85)  www.legislation.gov.uk/ukpga/2009/23/contents/enacted

(86)  Formální doporučení agentury Natural England: www.naturalengland.org.uk/ourwork/marine/mpa/ems/submitted.

(87)  Viz audit červených rizik pro prvek Sabellaria spinulosa: www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/sabellaria.pdf

(88)  Viz audit červených rizik pro prvek Sabellaria spinulosa: www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/sabellaria.pdf

(89)  Pozn.: z důvodu omezených údajů a omezených údajů získaných prostřednictvím systému VMS nejsou v konkrétní evropské mořské lokalitě možné odhady.

(90)  www.marinemanagement.org.uk/about/documents/risk-based-enforcement.pdf

(91)  www.marinemanagement.org.uk/about/documents/compliance_enforcement.pdf

(92)  Odhady nákladů na prosazování z původního podání o uplatnění revidovaného přístupu stanoveného Ministerstvem pro životní prostředí, výživu a záležitosti venkova, které bylo předloženo ministrovi.

(93)  Pro odhad byla použita kalkulačka posouzení dopadů (https://www.gov.uk/government/publications/impact-assessment-calculator–3), přičemž byla uvažována diskontní sazba 3,5 %, hodnotící období 10 let a rok 2013 jako výchozí pro stanovení ceny a současné hodnoty.

(94)  Rees, S. E., Attrill, M. J., Austen, M. C., Mangi, S. C., Rodwell, L. D. A thematic cost-benefit analysis of a marine protected area (Tematická analýza nákladů a přínosů mořské chráněné oblasti). Journal of Environment management 114, 2013, s. 476–485.

(95)  Chae, D., Wattage, P., Pascoe, S. Recreational benefits from marine protected area: A travel cost analysis of Lundy (Přínosy chráněné mořské oblasti pro rekreaci: analýza nákladů při cestách na Lundy). Tourism Management 33, 2012, s. 971 – 977.

(96)  http://www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/ems-consultation.htm

(97)  VTHVR: http://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/594796/2013_App+08+landings+by+rectangle+by+country.xlsx

(98)

BT2= výložníkové vlečné sítě – velikost ok 80–119 mm

(99)

TR2= vlečné sítě pro lov při dně – velikost ok 70–99 mm

---