# Uradni list L 69/2014

| | ISSN 1977-0804
  doi:10.3000/19770804.L_2014.069.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 69 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 578. marec 2014 |

ISSN 1977-0804

doi:10.3000/19770804.L_2014.069.slv

Uradni list

Evropske unije

L 69

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 578. marec 2014

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MEDNARODNI SPORAZUMI |
| | * | Obvestilo o datumu začetka veljavnosti Protokola o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega prispevka, določenih v Sporazumu o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko skupnostjo na eni strani ter vlado Danske in lokalno vlado Grenlandije na drugi strani | 1 |
| | | 2014/122/EU |
| | * | Sklep Sveta z dne 11. februarja 2014 o podpisu Protokola k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani in Švicarsko konfederacijo na drugi o prostem pretoku oseb glede sodelovanja Republike Hrvaške kot pogodbenice Sporazuma po njenem pristopu k Evropski uniji, v imenu Evropske unije in njenih držav članic | 2 |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 214/2014 z dne 25. februarja 2014 o spremembi prilog II, IV, XI, XII in XVIII k Direktivi 2007/46/ES Evropskega Parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira za odobritev motornih in priklopnih vozil ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila (
  1
  ) | 3 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 215/2014 z dne 7. marca 2014 o določitvi pravil za izvajanje Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo v zvezi z metodologijami za določitev podpore ciljem na področju podnebnih sprememb, določitvijo mejnikov in ciljnih vrednosti v okviru uspešnosti ter nomenklaturo kategorij ukrepov za strukturne in investicijske sklade | 65 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 216/2014 z dne 7. marca 2014 o spremembi Uredbe (ES) št. 2075/2005 o določitvi posebnih predpisov za uradni nadzor trihinele v mesu (
  1
  ) | 85 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 217/2014 z dne 7. marca 2014 o spremembi Uredbe (ES) št. 2073/2005 v zvezi s salmonelo v klavnih trupih prašičev (
  1
  ) | 93 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 218/2014 z dne 7. marca 2014 o spremembi prilog k uredbama (ES) št. 853/2004 in (ES) št. 854/2004 Evropskega parlamenta in Sveta ter k Uredbi Komisije (ES) št. 2074/2005 (
  1
  ) | 95 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 219/2014 z dne 7. marca 2014 o spremembi Priloge I k Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 854/2004 v zvezi s posebnimi zahtevami za post mortem pregled domačih prašičev (
  1
  ) | 99 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 220/2014 z dne 7. marca 2014 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 479/2009 glede sklicevanj na Evropski sistem nacionalnih in regionalnih računov v Evropski uniji | 101 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 221/2014 z dne 7. marca 2014 o spremembi Uredbe Komisije (ES) št. 288/2009 glede določitve okvirne dodelitve pomoči v okviru sistema razdeljevanja sadja in zelenjave v šolah | 102 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 222/2014 z dne 7. marca 2014 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 105 |
| | | SKLEPI |
| | | 2014/123/EU |
| | * | Sklep Evropske centralne banke z dne 4. februarja 2014 o določitvi kreditnih institucij, ki so predmet celovite ocene (ECB/2014/3) | 107 |
| | | PRIPOROČILA |
| | | 2014/124/EU |
| | * | Priporočilo Komisije z dne 7. marca 2014 o krepitvi načela enakega plačila za ženske in moške s preglednostjo (
  1
  ) | 112 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

MEDNARODNI SPORAZUMI

*

Obvestilo o datumu začetka veljavnosti Protokola o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega prispevka, določenih v Sporazumu o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko skupnostjo na eni strani ter vlado Danske in lokalno vlado Grenlandije na drugi strani

1

2014/122/EU

*

Sklep Sveta z dne 11. februarja 2014 o podpisu Protokola k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani in Švicarsko konfederacijo na drugi o prostem pretoku oseb glede sodelovanja Republike Hrvaške kot pogodbenice Sporazuma po njenem pristopu k Evropski uniji, v imenu Evropske unije in njenih držav članic

2

UREDBE

*

Uredba Komisije (EU) št. 214/2014 z dne 25. februarja 2014 o spremembi prilog II, IV, XI, XII in XVIII k Direktivi 2007/46/ES Evropskega Parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira za odobritev motornih in priklopnih vozil ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila (
  1
  )

1

3

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 215/2014 z dne 7. marca 2014 o določitvi pravil za izvajanje Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo v zvezi z metodologijami za določitev podpore ciljem na področju podnebnih sprememb, določitvijo mejnikov in ciljnih vrednosti v okviru uspešnosti ter nomenklaturo kategorij ukrepov za strukturne in investicijske sklade

65

*

Uredba Komisije (EU) št. 216/2014 z dne 7. marca 2014 o spremembi Uredbe (ES) št. 2075/2005 o določitvi posebnih predpisov za uradni nadzor trihinele v mesu (
  1
  )

1

85

*

Uredba Komisije (EU) št. 217/2014 z dne 7. marca 2014 o spremembi Uredbe (ES) št. 2073/2005 v zvezi s salmonelo v klavnih trupih prašičev (
  1
  )

1

93

*

Uredba Komisije (EU) št. 218/2014 z dne 7. marca 2014 o spremembi prilog k uredbama (ES) št. 853/2004 in (ES) št. 854/2004 Evropskega parlamenta in Sveta ter k Uredbi Komisije (ES) št. 2074/2005 (
  1
  )

1

95

*

Uredba Komisije (EU) št. 219/2014 z dne 7. marca 2014 o spremembi Priloge I k Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 854/2004 v zvezi s posebnimi zahtevami za post mortem pregled domačih prašičev (
  1
  )

post mortem

1

99

*

Uredba Komisije (EU) št. 220/2014 z dne 7. marca 2014 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 479/2009 glede sklicevanj na Evropski sistem nacionalnih in regionalnih računov v Evropski uniji

101

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 221/2014 z dne 7. marca 2014 o spremembi Uredbe Komisije (ES) št. 288/2009 glede določitve okvirne dodelitve pomoči v okviru sistema razdeljevanja sadja in zelenjave v šolah

102

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 222/2014 z dne 7. marca 2014 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

105

SKLEPI

2014/123/EU

*

Sklep Evropske centralne banke z dne 4. februarja 2014 o določitvi kreditnih institucij, ki so predmet celovite ocene (ECB/2014/3)

(ECB/2014/3)

107

PRIPOROČILA

2014/124/EU

*

Priporočilo Komisije z dne 7. marca 2014 o krepitvi načela enakega plačila za ženske in moške s preglednostjo (
  1
  )

1

112

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

MEDNARODNI SPORAZUMI

| 8.3.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 69/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 69/1

---

Obvestilo o datumu začetka veljavnosti Protokola o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega prispevka, določenih v Sporazumu o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko skupnostjo na eni strani ter vlado Danske in lokalno vlado Grenlandije na drugi strani

Po podpisu 18. septembra 2012 so Vlada Danske, lokalna vlada Grenlandije in Evropska unija 21. decembra 2012, 28. decembra 2012 oziroma 29. januarja 2014 poslale uradna obvestila, da so zaključile notranje postopke za sklenitev sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju.

Protokol je v skladu s tem na podlagi člena 13.1 Sporazuma začel veljati 29. januarja 2014.

---

| 8.3.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 69/2 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 69/2

---

SKLEP SVETA

z dne 11. februarja 2014

o podpisu Protokola k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani in Švicarsko konfederacijo na drugi o prostem pretoku oseb glede sodelovanja Republike Hrvaške kot pogodbenice Sporazuma po njenem pristopu k Evropski uniji, v imenu Evropske unije in njenih držav članic

(2014/122/EU)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 217 v povezavi s členom 218(5) in drugim pododstavkom člena 218(8) Pogodbe,

ob upoštevanju Akta o pristopu Republike Hrvaške in zlasti člena 6(2) Akta,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 24. septembra 2012 pooblastil Komisijo za začetek pogajanj s Švicarsko konfederacijo v zvezi s prilagoditivijo, preko pogajanj o Protokolu (v nadaljnjem besedilu: Protokol), Sporazuma med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani in Švicarsko konfederacijo na drugi o prostem pretoku oseb glede sodelovanja Hrvaške kot pogodbenice Sporazuma, da se upošteva širitev Evropske unije. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 24. septembra 2012 pooblastil Komisijo za začetek pogajanj s Švicarsko konfederacijo v zvezi s prilagoditivijo, preko pogajanj o Protokolu (v nadaljnjem besedilu: Protokol), Sporazuma med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani in Švicarsko konfederacijo na drugi o prostem pretoku oseb glede sodelovanja Hrvaške kot pogodbenice Sporazuma, da se upošteva širitev Evropske unije.

| (2) | Pogajanja o Protokolu so se pred kratkim zaključila. |
| --- | --- |

(2)

Pogajanja o Protokolu so se pred kratkim zaključila.

| (3) | Zato bi bilo treba Protokol podpisati v imenu Evropske unije in njenih držav članic s pridržkom njegove poznejše sklenitve – |
| --- | --- |

(3)

Zato bi bilo treba Protokol podpisati v imenu Evropske unije in njenih držav članic s pridržkom njegove poznejše sklenitve –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Podpis Protokola k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani in Švicarsko konfederacijo na drugi o prostem pretoku oseb glede sodelovanju Republike Hrvaške kot pogodbenice Sporazuma po njenem pristopu k Evropski uniji, v imenu Evropske unije in njenih držav članic, se odobri s pridržkom sklenitve navedenega protokola.

Člen 2

Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo, pooblaščeno za podpis Protokola v imenu Unije in njenih držav članic.

Člen 3

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 11. februarja 2014

Za Svet

Predsednik

E. VENIZELOS

---

UREDBE

| 8.3.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 69/3 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 69/3

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 214/2014

z dne 25. februarja 2014

o spremembi prilog II, IV, XI, XII in XVIII k Direktivi 2007/46/ES Evropskega Parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira za odobritev motornih in priklopnih vozil ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 2007/46/ES Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 5. septembra 2007 o vzpostavitvi okvira za odobritev motornih in priklopnih vozil ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila (Okvirna direktiva) (1), in zlasti člena 39(2) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva 2007/46/ES vzpostavlja usklajen okvir, ki vsebuje upravne predpise in splošne tehnične zahteve za vsa nova vozila. Zlasti navaja regulativne akte, ki določajo tehnične zahteve, ki jih morajo izpolnjevati vozila za podelitev ES-homologacije. Poleg tega je Direktiva 2007/46/ES uvedla obvezno homologacijo celotnega vozila za vozila za posebne namene v skladu s časovnim razporedom iz Priloge XIX k navedeni direktivi. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva 2007/46/ES vzpostavlja usklajen okvir, ki vsebuje upravne predpise in splošne tehnične zahteve za vsa nova vozila. Zlasti navaja regulativne akte, ki določajo tehnične zahteve, ki jih morajo izpolnjevati vozila za podelitev ES-homologacije. Poleg tega je Direktiva 2007/46/ES uvedla obvezno homologacijo celotnega vozila za vozila za posebne namene v skladu s časovnim razporedom iz Priloge XIX k navedeni direktivi.

| (2) | Uredba (ES) št. 661/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (2) je uvedla nove varnostne elemente za vozila, razveljavila več direktiv in zagotovila, da jih nadomestijo ustrezni pravilniki Ekonomske komisije ZN za Evropo (UN/ECE). |
| --- | --- |

(2)

Uredba (ES) št. 661/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (2) je uvedla nove varnostne elemente za vozila, razveljavila več direktiv in zagotovila, da jih nadomestijo ustrezni pravilniki Ekonomske komisije ZN za Evropo (UN/ECE).

| (3) | Priloga XI k Direktivi 2007/46/ES vsebuje seznam regulativnih aktov za ES-homologacijo za vozila za posebne namene in posebne določbe za takšna vozila. Treba je prilagoditi Prilogo XI, da bo upoštevala spremembe, uvedene z Uredbo (ES) št. 661/2009. Velja datum začetka uporabe Uredbe (ES) št. 661/2009. |
| --- | --- |

(3)

Priloga XI k Direktivi 2007/46/ES vsebuje seznam regulativnih aktov za ES-homologacijo za vozila za posebne namene in posebne določbe za takšna vozila. Treba je prilagoditi Prilogo XI, da bo upoštevala spremembe, uvedene z Uredbo (ES) št. 661/2009. Velja datum začetka uporabe Uredbe (ES) št. 661/2009.

| (4) | Da bi dosegli harmonizacijo tehničnih zahtev, ki veljajo za ES-homologacijo celotnega vozila za vozila za posebne namene, je treba spremeniti Prilogo II k Direktivi 2007/46/ES in določiti strožje zahteve za reševalna vozila in vozila, dostopna z invalidskim vozičkom. Da bi imela industrija dovolj časa za prilagoditev vozil, te strožje zahteve veljajo samo za nove tipe vozil. |
| --- | --- |

(4)

Da bi dosegli harmonizacijo tehničnih zahtev, ki veljajo za ES-homologacijo celotnega vozila za vozila za posebne namene, je treba spremeniti Prilogo II k Direktivi 2007/46/ES in določiti strožje zahteve za reševalna vozila in vozila, dostopna z invalidskim vozičkom. Da bi imela industrija dovolj časa za prilagoditev vozil, te strožje zahteve veljajo samo za nove tipe vozil.

| (5) | Priloga XVIII k Direktivi 2007/46/ES je bila pomembna za registracijo vozil za posebne namene na podlagi nedodelanih vozil z nacionalno homologacijo. Ker bodo ES-homologacije zamenjale nacionalne homologacije v skladu z datumi iz Priloge XIX k Direktivi 2007/46/ES, je treba ob koncu prehodnega obdobja, predvidenega v Prilogi XIX k Direktivi 2007/46/ES, Prilogo XVIII črtati. |
| --- | --- |

(5)

Priloga XVIII k Direktivi 2007/46/ES je bila pomembna za registracijo vozil za posebne namene na podlagi nedodelanih vozil z nacionalno homologacijo. Ker bodo ES-homologacije zamenjale nacionalne homologacije v skladu z datumi iz Priloge XIX k Direktivi 2007/46/ES, je treba ob koncu prehodnega obdobja, predvidenega v Prilogi XIX k Direktivi 2007/46/ES, Prilogo XVIII črtati.

| (6) | Del II Priloge IV k Direktivi 2007/46/ES navaja pravilnike UN/ECE, ki so priznani kot alternativa direktivam iz dela I Priloge IV. Ker je večina teh direktiv od 1. novembra 2014 razveljavljenih z Uredbo (ES) št. 661/2009 in sprejetjem novega pravilnika UN/ECE o varnosti pešcev, je treba posodobiti ustrezne vnose v delu II Priloge IV k Direktivi 2007/46/ES. Poleg tega je treba v Prilogi IV k tej direktivi popraviti več napak. |
| --- | --- |

(6)

Del II Priloge IV k Direktivi 2007/46/ES navaja pravilnike UN/ECE, ki so priznani kot alternativa direktivam iz dela I Priloge IV. Ker je večina teh direktiv od 1. novembra 2014 razveljavljenih z Uredbo (ES) št. 661/2009 in sprejetjem novega pravilnika UN/ECE o varnosti pešcev, je treba posodobiti ustrezne vnose v delu II Priloge IV k Direktivi 2007/46/ES. Poleg tega je treba v Prilogi IV k tej direktivi popraviti več napak.

| (7) | Priloga XII k Direktivi 2007/46/ES je bila na isti dan spremenjena z Uredbo Komisije (EU) št. 1229/2012 (3) in Uredbo Komisije (EU) št. 1230/2012 (4), kar lahko vodi do nejasnosti glede števila enot, dovoljenih za vozila s homologacijo male serije, saj je bila Uredba (EU) št. 1229/2012 pripravljena za objavo po Uredbi (EU) št. 1230/2012. Za odpravo te negotovosti je treba ponovno objaviti konsolidirano različico Priloge XII, kakor je bila spremenjena s tema pravnima dokumentoma. |
| --- | --- |

(7)

Priloga XII k Direktivi 2007/46/ES je bila na isti dan spremenjena z Uredbo Komisije (EU) št. 1229/2012 (3) in Uredbo Komisije (EU) št. 1230/2012 (4), kar lahko vodi do nejasnosti glede števila enot, dovoljenih za vozila s homologacijo male serije, saj je bila Uredba (EU) št. 1229/2012 pripravljena za objavo po Uredbi (EU) št. 1230/2012. Za odpravo te negotovosti je treba ponovno objaviti konsolidirano različico Priloge XII, kakor je bila spremenjena s tema pravnima dokumentoma.

| (8) | Direktivo 2007/46/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(8)

Direktivo 2007/46/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (9) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Tehničnega odbora za motorna vozila – |
| --- | --- |

(9)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Tehničnega odbora za motorna vozila –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Direktiva 2007/46/ES se spremeni:

| 1. | priloge II, IV, XI in XII se spremenijo v skladu s Prilogo k tej uredbi; |
| --- | --- |

1.

priloge II, IV, XI in XII se spremenijo v skladu s Prilogo k tej uredbi;

| 2. | Priloga XVIII se črta. |
| --- | --- |

2.

Priloga XVIII se črta.

Člen 2

Od 1. novembra 2014 nacionalni organi obravnavajo potrdila o skladnosti za vozila kot neveljavna za namen člena 26(1), razen če so bile zadevne homologacije posodobljene v skladu z zahtevami iz Priloge XI k Direktivi 2007/46/ES, kakor je bila spremenjena s to uredbo.

Dodatne zahteve glede prostora za bolnike v reševalnih vozilih iz Dodatka 1 Priloge XI k Direktivi 2007/46/ES ter dodatne zahteve za preskušanje sistema za pritrditev invalidskega vozička in zadrževalnega sistema za uporabnika invalidskega vozička za vozila, dostopna z invalidskim vozičkom, iz Dodatka 3 Priloge XI k Direktivi 2007/46/ES se uporabljajo od 1. novembra 2014 samo za nove tipe vozil.

Člen 3

Ta uredba začne veljati 20. dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 1(2), člen 2 ter točka 1(a) in točka 2(b)(i) Priloge se uporabljajo od 1. novembra 2014.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 25. februarja 2014

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 263, 9.10.2007, str. 1.

1

(2)  Uredba (ES) št. 661/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o zahtevah za homologacijo za splošno varnost motornih vozil, njihovih priklopnikov ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila (UL L 200, 31.7.2009, str. 1).

2

(3)  Uredba Komisije (EU) št. 1229/2012 z dne 10. decembra 2012 o spremembi prilog IV in XII k Direktivi 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira za odobritev motornih in priklopnih vozil ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila (Okvirna direktiva) (UL L 353, 21.12.2012, str. 1).

3

(4)  Uredba Komisije (EU) št. 1230/2012 z dne 12. decembra 2012 o izvajanju Uredbe (ES) št. 661/2009 Evropskega parlamenta in Sveta glede zahtev za homologacijo za mase in mere motornih vozil in njihovih priklopnikov ter o spremembi Direktive 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 353, 21.12.2012, str. 31).

4

---

PRILOGA

Direktiva 2007/46/ES se spremeni:

| 1. | v delu A Priloge II






  (a) | točka 5.3 se spremeni:






  „5.3 | Reševalno vozilo | SC | motorno vozilo kategorije M za prevoz bolnih ali poškodovanih oseb, ki je posebej opremljeno za ta namen.“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

1.

v delu A Priloge II

(a)

točka 5.3 se spremeni:

„5.3

Reševalno vozilo

SC

motorno vozilo kategorije M za prevoz bolnih ali poškodovanih oseb, ki je posebej opremljeno za ta namen.“

| (b) | dodata se naslednji točki 5.11 in 5.12:








  „5.11 | Motorno vozilo za prevoz izrednega tovora | SL | cestno vlečno vozilo ali sedlasti vlačilec kategorije N3, ki izpolnjuje vse naslednje pogoje:






  (a) | več kot dve osi in vsaj polovica osi (dve osi od treh pri vozilih s tremi osmi ter smiselno pri vozilih s petimi osmi) je konstruiranih tako, da so gnane sočasno, ne glede na to, ali se lahko pogon ene od osi izklopi; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(b)

dodata se naslednji točki 5.11 in 5.12:

„5.11

Motorno vozilo za prevoz izrednega tovora

SL

cestno vlečno vozilo ali sedlasti vlačilec kategorije N3, ki izpolnjuje vse naslednje pogoje:

(a)

več kot dve osi in vsaj polovica osi (dve osi od treh pri vozilih s tremi osmi ter smiselno pri vozilih s petimi osmi) je konstruiranih tako, da so gnane sočasno, ne glede na to, ali se lahko pogon ene od osi izklopi;

| (b) | vozilo je zasnovano za vleko in potiskanje priklopnika za prevoz izrednega tovora kategorije O4; |
| --- | --- |

(b)

vozilo je zasnovano za vleko in potiskanje priklopnika za prevoz izrednega tovora kategorije O4;

| (c) | moč motorja je najmanj 350 kW; in |
| --- | --- |

(c)

moč motorja je najmanj 350 kW; in

| (d) | vozilo je lahko opremljeno z dodatno sprednjo napravo za spenjanje za težko maso vlečenega vozila |
| --- | --- |

(d)

vozilo je lahko opremljeno z dodatno sprednjo napravo za spenjanje za težko maso vlečenega vozila

5.12

Vozilo za prevoz različne opreme

SM

terensko vozilo kategorije N (kakor je opredeljeno v točki 2.3), zasnovano in izdelano za vleko, potiskanje, prevažanje in uporabo nekatere zamenljive opreme;

| (a) | z vsaj dvema mestoma za pritrditev te opreme; |
| --- | --- |

(a)

z vsaj dvema mestoma za pritrditev te opreme;

| (b) | s standardiziranimi, mehanskimi, hidravličnimi in/ali električnimi vmesniki (npr. odjem moči) za pogon in uporabo navedene opreme in |
| --- | --- |

(b)

s standardiziranimi, mehanskimi, hidravličnimi in/ali električnimi vmesniki (npr. odjem moči) za pogon in uporabo navedene opreme in

| (c) | ki izpolnjuje opredelitev standarda ISO 3833-1977, oddelek 3.1.4 (posebno vozilo). |
| --- | --- |

(c)

ki izpolnjuje opredelitev standarda ISO 3833-1977, oddelek 3.1.4 (posebno vozilo).

Če je vozilo opremljeno s pomožno ploščadjo za tovor, njegova največja dolžina ne preseže:

| (a) | 1,4-kratnika tistega koloteka vozila (prednjega ali zadnjega), ki je večji pri dvoosnem vozilu; |
| --- | --- |

(a)

1,4-kratnika tistega koloteka vozila (prednjega ali zadnjega), ki je večji pri dvoosnem vozilu;

| (b) | 2,0-kratnika tistega koloteka vozila (prednjega ali zadnjega), ki je večji pri vozilu z najmanj tremi osmi“ |
| --- | --- |

(b)

2,0-kratnika tistega koloteka vozila (prednjega ali zadnjega), ki je večji pri vozilu z najmanj tremi osmi“

| 2. | Priloga IV se spremeni:






  (a) | del I se spremeni:






  (i) | v tabeli se vnos 2 preštevilči v 2A in vnos 38A se spremeni:

















  „38A | Nasloni za glavo, ločeni ali vgrajeni v naslonjala sedežev | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 25 | X“ | | | | | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

2.

Priloga IV se spremeni:

(a)

del I se spremeni:

(i)

v tabeli se vnos 2 preštevilči v 2A in vnos 38A se spremeni:

„38A

Nasloni za glavo, ločeni ali vgrajeni v naslonjala sedežev

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 25

X“

| (ii) | v tabeli 1 Dodatka 1 se dodata vnosa 3B in 38A:









  „3B | Naprave za zaščito pred podletom od zadaj in njihova vgradnja; zaščita pred podletom od zadaj | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 58 | | B“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(ii)

v tabeli 1 Dodatka 1 se dodata vnosa 3B in 38A:

„3B

Naprave za zaščito pred podletom od zadaj in njihova vgradnja; zaščita pred podletom od zadaj

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 58

B“

| „38A | Nasloni za glavo | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 25 | | X“ |
| --- | --- | --- | --- | --- |

„38A

Nasloni za glavo

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 25

X“

| (iii) | v tabeli 2 Dodatka 1 se vnos 38 črta in vstavi se vnos 3B:









  „3B | Naprave za zaščito pred podletom od zadaj in njihova vgradnja; zaščita pred podletom od zadaj | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 58 | | B“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(iii)

v tabeli 2 Dodatka 1 se vnos 38 črta in vstavi se vnos 3B:

„3B

Naprave za zaščito pred podletom od zadaj in njihova vgradnja; zaščita pred podletom od zadaj

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 58

B“

| (b) | del II se spremeni:






  (i) | točke 2 do 57 tabele se črtajo; |
| --- | --- | --- |

(b)

del II se spremeni:

(i)

točke 2 do 57 tabele se črtajo;

| (ii) | vstavi se naslednja točka 58:








  „58. | Zaščita pešcev | 127 | 00 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Zaviranje (pomoč pri zaviranju) | 13-H | 00(Dodatek 9 in naprej)“ |

(ii)

vstavi se naslednja točka 58:

„58.

Zaščita pešcev

127

00

Zaviranje (pomoč pri zaviranju)

13-H

00(Dodatek 9 in naprej)“

| 3. | Priloga XI se nadomesti z naslednjim:„
  PRILOGA XI

  LASTNOSTI VOZIL ZA POSEBNE NAMENE IN DOLOČBE ZA ES-HOMOLOGACIJO TEH VOZIL



  Dodatek 1

  Bivalna vozila, reševalna vozila in pogrebna vozila












  Postavka | Predmet | Sklic na regulativni akt | M1 ≤ 2 500 kg (1) | M1 > 2 500 kg (1) | M2 | M3 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Dovoljena raven hrupa | Direktiva 70/157/EGS | H | G + H | G + H | G + H |
| 2 | Emisije (Euro 5 in 6) – lahka vozila/dostop do informacij | Uredba (ES) št. 715/2007 | Q (1) | G+Q (1) | G+Q (1) | |
| 3 | Posode za gorivo/naprave za zaščito pred podletom od zadaj | Direktiva 70/221/EGS | F (2) | F (2) | F (2) | F (2) |
| 3A | Preprečevanje tveganj požara (posode za tekoče gorivo) | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 34 | F (2) | F (2) | F (2) | F (2) |
| 3B | Naprave za zaščito pred podletom od zadaj in njihova vgradnja; zaščita pred podletom od zadaj | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 58 | X | X | X | X |
| 4 | Prostor za pritrditev registrske tablice na zadnji strani vozil | Direktiva 70/222/EGS | X | X | X | X |
| 4A | Prostor za namestitev in pritrditev zadnjih registrskih tablic | Uredba (ES) št. 661/2009
  Uredba (EU) št. 1003/2010 | X | X | X | X |
| 5 | Sila na volanu | Direktiva 70/311/EGS | X | G | G | G |
| 5A | Krmilje | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 79 | X | G | G | G |
| 6 | Ključavnice in tečaji vrat | Direktiva 70/387/EGS | B | G + B | | |
| 6A | Dostop do vozila in sposobnost manevriranja | Uredba (ES) št. 661/2009
  Uredba (EU) št. 130/2012 | X | X | | |
| 6B | Ključavnice in tečaji vrat | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 11 | B | G + B | | |
| 7 | Zvočna opozorilna naprava | Direktiva 70/388/EGS | X | X | X | X |
| 7A | Zvočne signalne naprave in signali | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 28 | X | X | X | X |
| 8 | Naprave za posredno gledanje | Direktiva 2003/97/ES | X | G | G | G |
| 8A | Naprave za posredno gledanje in njihova vgradnja | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 46 | X | G | G | G |
| 9 | Zaviranje | Direktiva 71/320/EGS | X | G | G | G |
| 9A | Zaviranje vozil in priklopnikov | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 13-H | X (4) | G + A1 | | |
| 9B | Zaviranje vozil in priklopnikov | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 13 | | | G (3) | G (3) |
| 10 | Radijske motnje (elektromagnetna združljivost) | Direktiva 72/245/EGS | X | X | X | X |
| 10A | Elektromagnetna združljivost | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 10 | X | X | X | X |
| 12 | Notranja oprema | Direktiva 74/60/EGS | C | G + C | | |
| 12A | Notranja oprema | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 21 | C | G + C | | |
| 13 | Zaščita pred nedovoljeno uporabo in naprava za imobilizacijo | Direktiva 74/61/EGS | X | G | G | G |
| 13A | Zaščita motornih vozil pred nedovoljeno uporabo | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 18 | | | G (4A) | G (4A) |
| 13B | Zaščita motornih vozil pred nedovoljeno uporabo | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 116 | X | G | | |
| 14 | Zaščita voznika pred krmiljem pri trčenju | Direktiva 74/297/EGS | X | G | | |
| 14A | Zaščita voznika pred krmilnim mehanizmom pri trčenju | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 12 | X | G | | |
| 15 | Trdnost sedežev | Direktiva 74/408/EGS | D | G + D | G + D | G + D |
| 15A | Sedeži, njihova pritrdišča in nasloni za glavo | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 17 | D | G + D | G + D (4B) | G + D (4B) |
| 15B | Sedeži v avtobusih | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 80 | | | X | X |
| 16 | Zunanji štrleči deli | Direktiva 74/483/EGS | X za kabino; A + Z za preostali del | G za kabino; A + Z za preostali del | | |
| 16A | Zunanji štrleči deli | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 26 | X za kabino; A + Z za preostali del | G za kabino; A + Z za preostali del | | |
| 17 | Merilnik hitrosti in vzvratna prestava | Direktiva 75/443/EGS | X | X | X | X |
| 17A | Dostop do vozila in sposobnost manevriranja | Uredba (ES) št. 661/2009
  Uredba (EU) št. 130/2012 | X | X | X | X |
| 17B | Oprema za merjenje hitrosti in njena vgradnja | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 39 | X | X | X | X |
| 18 | Tablica proizvajalca | Direktiva 76/114/EGS | X | X | X | X |
| 18A | Predpisane tablice proizvajalca in identifikacijska številka vozila | Uredba (ES) št. 661/2009
  Uredba (EU) št. 19/2011 | X | X | X | X |
| 19 | Pritrdišča varnostnih pasov | Direktiva 76/115/EGS | D | G + L | G + L | G + L |
| 19A | Pritrdišča varnostnih pasov, pritrdilni sistemi ISOFIX in pritrdišča za zgornje privezi ISOFIX | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 14 | D | G + L | G + L | G + L |
| 20 | Vgradnja svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav | Direktiva 76/756/EGS | A + N | A + G + N za kabino; A + N za preostali del | A + G + N za kabino; A + N za preostali del | A + G + N za kabino; A + N za preostali del |
| 20A | Vgradnja svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 48 | A + N | A + G + N za kabino; A + N za preostali del | A + G + N za kabino; A + N za preostali del | A + G + N za kabino; A + N za preostali del |
| 21 | Odsevniki | Direktiva 76/757/EGS | X | X | X | X |
| 21A | Odsevne naprave za motorna vozila in njihove priklopnike | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 3 | X | X | X | X |
| 22 | Gabaritne, prednje pozicijske, zadnje pozicijske, zavorne, dnevne, bočne svetilke | Direktiva 76/758/EGS | X | X | X | X |
| 22A | Sprednje in zadnje pozicijske svetilke, zavorne svetilke in gabaritne svetilke za motorna vozila in njihove priklopnike | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 7 | X | X | X | X |
| 22B | Svetilke za dnevno vožnjo za motorna vozila | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 87 | X | X | X | X |
| 22C | Bočne svetilke za motorna vozila in njihove priklopnike | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 91 | X | X | X | X |
| 23 | Smerne svetilke | Direktiva 76/759/EGS | X | X | X | X |
| 23A | Smerne svetilke za motorna vozila in njihove priklopnike | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 6 | X | X | X | X |
| 24 | Svetilke za zadnje registrske tablice | Direktiva 76/760/EGS | X | X | X | X |
| 24A | Naprave za osvetlitev zadnjih registrskih tablic za motorna vozila in njihove priklopnike | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 4 | X | X | X | X |
| 25 | Žarometi (vključno z žarnicami) | Direktiva 76/761/EGS | X | X | X | X |
| 25A | ‚Sealed-beam‘ žarometi motornih vozil (SB-žarometi) za evropski asimetrični kratki in/ali dolgi svetlobni pramen | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 31 | X | X | X | X |
| 25B | Žarnice z žarilno nitko za uporabo v homologiranih svetilkah vozil na motorni pogon in njihovih priklopnikov | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 37 | X | X | X | X |
| 25C | Žarometi motornih vozil, opremljeni s svetlobnimi viri, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 98 | X | X | X | X |
| 25D | Svetlobni viri, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu, za uporabo v homologiranih svetilkah, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu, v vozilih na motorni pogon | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 99 | X | X | X | X |
| 25E | Žarometi motornih vozil za asimetrični kratki svetlobni pramen in/ali dolgi svetlobni pramen, ki so opremljeni z žarnico z žarilno nitko in/ali moduli LED | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 112 | X | X | X | X |
| 25F | Nastavljivi sistemi sprednje osvetlitve (AFS) za motorna vozila | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 123 | X | X | X | X |
| 26 | Žarometi za meglo | Direktiva 76/762/EGS | X | X | X | X |
| 26A | Žarometi za meglo za motorna vozila | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 19 | X | X | X | X |
| 27 | Vlečne kljuke | Direktiva 77/389/EGS | E | E | E | E |
| 27A | Naprava za vleko | Uredba (ES) št. 661/2009
  Uredba (EU) št. 1005/2010 | E | E | E | E |
| 28 | Zadnje svetilke za meglo | Direktiva 77/538/EGS | X | X | X | X |
| 28A | Zadnje svetilke za meglo za motorna vozila in njihove priklopnike | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 38 | X | X | X | X |
| 29 | Žarometi za vzvratno vožnjo | Direktiva 77/539/EGS | X | X | X | X |
| 29A | Žarometi za vzvratno vožnjo za motorna vozila in njihove priklopnike | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 23 | X | X | X | X |
| 30 | Parkirne svetilke | Direktiva 77/540/EGS | X | X | X | X |
| 30A | Parkirne svetilke za vozila na motorni pogon | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 77 | X | X | X | X |
| 31 | Varnostni pasovi in sistemi za zadrževanje | Direktiva 77/541/EGS | D | G + M | G + M | G + M |
| 31A | Varnostni pasovi, sistemi za zadrževanje potnikov, sistemi za zadrževanje otrok in sistemi za zadrževanje otrok ISOFIX | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 16 | D | G + M | G + M | G + M |
| 32 | Prednje vidno polje | Direktiva 77/649/EGS | X | G | | |
| 32A | Prednje vidno polje | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 125 | X | G | | |
| 33 | Označevanje naprav za upravljanje, kontrolnih svetilk in kazalnikov | Direktiva 78/316/EGS | X | X | X | X |
| 33A | Namestitev in označevanje naprav za ročno upravljanje, kontrolnih svetilk in kazalnikov | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 121 | X | X | X | X |
| 34 | Odleditev in sušenje zastekljenih površin | Direktiva 78/317/EGS | X | G (5) | (5) | (5) |
| 34A | Sistemi za odleditev in sušenje vetrobranskega stekla | Uredba (ES) št. 661/2009
  Uredba (EU) št. 672/2010 | X | G(5) | (5) | (5) |
| 35 | Pranje/brisanje zastekljenih površin | Direktiva 78/318/EGS | X | G (6) | (6) | (6) |
| 35A | Sistemi za brisanje in pranje vetrobranskega stekla | Uredba (ES) št. 661/2009
  Uredba (EU) št. 1008/2010 | X | G (6) | (6) | (6) |
| 36 | Ogrevalni sistemi | Direktiva 2001/56/ES | X | X | X | X |
| 36A | Ogrevalni sistemi | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 122 | X | X | X | X |
| 37 | Okrovi koles | Direktiva 78/549/EGS | X | G | | |
| 37A | Okrovi koles | Uredba (ES) št. 661/2009
  Uredba (EU) št. 1009/2010 | X | G | | |
| 38 | Nasloni za glavo | Direktiva 78/932/EGS | D | G + D | | |
| 38A | Nasloni za glavo, ločeni ali vgrajeni v naslonjala sedežev | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 25 | D | G + D | A | A |
| 41 | Emisije težkih vozil (Euro IV in V) | Direktiva 2005/55/ES | H (8) | G + H (8) | G + H (8) | G + H (8) |
| 41A | Emisije težkih vozil (Euro VI) – dostop do informacij | Uredba (ES) št. 595/2009 | G + H (9) | G + H (9) | G + H (9) | G + H (9) |
| 44 | Mase in mere osebnih vozil | Direktiva 92/21/EGS | X | X | | |
| 44A | Mase in mere | Uredba (ES) št. 661/2009
  Uredba (EU) št. 1230/2012 | X | X | | |
| 45 | Varnostna zasteklitev | Direktiva 92/22/EGS | J | G + J | G + J | G + J |
| 45A | Materiali za varnostno zasteklitev in njihova vgradnja | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 43 | J | G + J | G + J | G + J |
| 46 | Pnevmatike | Direktiva 92/23/EGS | X | G | G | G |
| 46A | Namestitev pnevmatik | Uredba (ES) št. 661/2009
  Uredba (EU) št. 458/2011 | X | G | G | G |
| 46B | Pnevmatike za motorna vozila in njihove priklopnike (razred C1) | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 30 | X | G | | |
| 46C | Pnevmatike za gospodarska vozila in njihove priklopnike (razreda C2 in C3) | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 54 | — | G | G | G |
| 46D | Emisije kotalnega hrupa pnevmatik, oprijem na mokrih površinah in kotalni upor (razredi C1, C2 in C3) | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 117 | X | G | G | G |
| 46E | Zasilna nadomestna enota, pnevmatike s podaljšano mobilnostjo/sistem pnevmatik s podaljšano mobilnostjo in sistem za nadzor tlaka v pnevmatikah | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 64 | X | G | | |
| 47 | Naprave za omejevanje hitrosti | Direktiva 92/24/EGS | | | X | X |
| 47A | Omejevanje hitrosti vozil | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 89 | | | X | X |
| 48 | Mase in mere (razen vozil iz postavke 44) | Direktiva 97/27/ES | | | X | X |
| 48A | Mase in mere | Uredba (ES) št. 661/2009
  Uredba (EU) št. 1230/2012 | | | X | X |
| 50 | Spoji | Direktiva 94/20/ES | X (10) | G(10) | G(10) | G(10) |
| 50A | Sestavni deli mehanskih sistemov za spenjanje med seboj povezanih vozil | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 55 | X(10) | G(10) | G(10) | G(10) |
| 51 | Vnetljivost | Direktiva 95/28/ES | | | | G za kabino; X za preostali del |
| 51A | Gorljivost materialov, ki se uporabljajo za notranjo opremo določenih kategorij motornih vozil | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 118 | | | | G za kabino; X za preostali del |
| 52 | Avtobusi | Direktiva 2001/85/ES | | | A | A |
| 52A | Vozila kategorij M2 in M3 | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 107 | | | A | A |
| 52B | Trdnost nadgradnje avtobusov | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 66 | | | A | A |
| 53 | Čelni trk | Direktiva 96/79/ES | N/A | N/A | | |
| 53A | Zaščita potnikov pri čelnem trku | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 94 | N/A | N/A | | |
| 54 | Bočni trk | Direktiva 96/27/ES | N/A | N/A | | |
| 54A | Zaščita potnikov pri bočnem trku | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 95 | N/A | N/A | | |
| 58 | Zaščita pešcev | Uredba (ES) št. 78/2009 | X | N/A.
  Vsak prednji zaščitni sistem, dobavljen z vozilom, mora biti skladen in označen. | | |
| 59 | Možnost recikliranja | Direktiva 2005/64/ES | N/A | N/A | | |
| 61 | Klimatska naprava | Direktiva 2006/40/ES | X | G (14) | | |
| 62 | Vodikov sistem | Uredba (ES) št. 79/2009 | X | X | X | X |
| 63 | Splošna varnost | Uredba (ES) št. 661/2009 | X (15) | X (15) | X (15) | X (15) |
| 64 | Kazalniki menjanja prestav | Uredba (ES) št. 661/2009
  Uredba (EU) št. 65/2012 | X | G | | |
| 65 | Napredni sistem za zaviranje v sili | Uredba (ES) št. 661/2009
  Uredba (EU) št. 347/2012 | | | N/A (16) | N/A (16) |
| 66 | Sistem opozarjanja pred zapustitvijo voznega pasu | Uredba (ES) št. 661/2009
  Uredba (EU) št. 351/2012 | | | N/A (17) | N/A (17) |
| 67 | Posebni sestavni deli za utekočinjen zemeljski plin (LPG) in njihova vgradnja v motorna vozila | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 67 | X | X | X | X |
| 68 | Alarmni sistemi vozil (VAS) | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 97 | X | G | | |
| 69 | Varnost električne opreme | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 100 | X | X | X | X |
| 70 | Posebni sestavni deli za stisnjen zemeljski plin (CNG) in njihova vgradnja v motorna vozila | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 110 | X | X | X | X |

3.

Priloga XI se nadomesti z naslednjim:

PRILOGA XI

LASTNOSTI VOZIL ZA POSEBNE NAMENE IN DOLOČBE ZA ES-HOMOLOGACIJO TEH VOZIL

Dodatek 1

Bivalna vozila, reševalna vozila in pogrebna vozila

Postavka

Predmet

Sklic na regulativni akt

M1 ≤ 2 500 kg (1)

M1 > 2 500 kg (1)

M2

M3

1

Dovoljena raven hrupa

Direktiva 70/157/EGS

H

G + H

G + H

G + H

2

Emisije (Euro 5 in 6) – lahka vozila/dostop do informacij

Uredba (ES) št. 715/2007

Q (1)

G+Q (1)

G+Q (1)

3

Posode za gorivo/naprave za zaščito pred podletom od zadaj

Direktiva 70/221/EGS

F (2)

F (2)

F (2)

F (2)

3A

Preprečevanje tveganj požara (posode za tekoče gorivo)

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 34

F (2)

F (2)

F (2)

F (2)

3B

Naprave za zaščito pred podletom od zadaj in njihova vgradnja; zaščita pred podletom od zadaj

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 58

X

X

X

X

4

Prostor za pritrditev registrske tablice na zadnji strani vozil

Direktiva 70/222/EGS

X

X

X

X

4A

Prostor za namestitev in pritrditev zadnjih registrskih tablic

Uredba (ES) št. 661/2009

Uredba (EU) št. 1003/2010

X

X

X

X

5

Sila na volanu

Direktiva 70/311/EGS

X

G

G

G

5A

Krmilje

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 79

X

G

G

G

6

Ključavnice in tečaji vrat

Direktiva 70/387/EGS

B

G + B

6A

Dostop do vozila in sposobnost manevriranja

Uredba (ES) št. 661/2009

Uredba (EU) št. 130/2012

X

X

6B

Ključavnice in tečaji vrat

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 11

B

G + B

7

Zvočna opozorilna naprava

Direktiva 70/388/EGS

X

X

X

X

7A

Zvočne signalne naprave in signali

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 28

X

X

X

X

8

Naprave za posredno gledanje

Direktiva 2003/97/ES

X

G

G

G

8A

Naprave za posredno gledanje in njihova vgradnja

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 46

X

G

G

G

9

Zaviranje

Direktiva 71/320/EGS

X

G

G

G

9A

Zaviranje vozil in priklopnikov

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 13-H

X (4)

G + A1

9B

Zaviranje vozil in priklopnikov

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 13

G (3)

G (3)

10

Radijske motnje (elektromagnetna združljivost)

Direktiva 72/245/EGS

X

X

X

X

10A

Elektromagnetna združljivost

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 10

X

X

X

X

12

Notranja oprema

Direktiva 74/60/EGS

C

G + C

12A

Notranja oprema

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 21

C

G + C

13

Zaščita pred nedovoljeno uporabo in naprava za imobilizacijo

Direktiva 74/61/EGS

X

G

G

G

13A

Zaščita motornih vozil pred nedovoljeno uporabo

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 18

G (4A)

G (4A)

13B

Zaščita motornih vozil pred nedovoljeno uporabo

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 116

X

G

14

Zaščita voznika pred krmiljem pri trčenju

Direktiva 74/297/EGS

X

G

14A

Zaščita voznika pred krmilnim mehanizmom pri trčenju

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 12

X

G

15

Trdnost sedežev

Direktiva 74/408/EGS

D

G + D

G + D

G + D

15A

Sedeži, njihova pritrdišča in nasloni za glavo

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 17

D

G + D

G + D (4B)

G + D (4B)

15B

Sedeži v avtobusih

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 80

X

X

16

Zunanji štrleči deli

Direktiva 74/483/EGS

X za kabino; A + Z za preostali del

G za kabino; A + Z za preostali del

16A

Zunanji štrleči deli

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 26

X za kabino; A + Z za preostali del

G za kabino; A + Z za preostali del

17

Merilnik hitrosti in vzvratna prestava

Direktiva 75/443/EGS

X

X

X

X

17A

Dostop do vozila in sposobnost manevriranja

Uredba (ES) št. 661/2009

Uredba (EU) št. 130/2012

X

X

X

X

17B

Oprema za merjenje hitrosti in njena vgradnja

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 39

X

X

X

X

18

Tablica proizvajalca

Direktiva 76/114/EGS

X

X

X

X

18A

Predpisane tablice proizvajalca in identifikacijska številka vozila

Uredba (ES) št. 661/2009

Uredba (EU) št. 19/2011

X

X

X

X

19

Pritrdišča varnostnih pasov

Direktiva 76/115/EGS

D

G + L

G + L

G + L

19A

Pritrdišča varnostnih pasov, pritrdilni sistemi ISOFIX in pritrdišča za zgornje privezi ISOFIX

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 14

D

G + L

G + L

G + L

20

Vgradnja svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav

Direktiva 76/756/EGS

A + N

A + G + N za kabino; A + N za preostali del

A + G + N za kabino; A + N za preostali del

A + G + N za kabino; A + N za preostali del

20A

Vgradnja svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 48

A + N

A + G + N za kabino; A + N za preostali del

A + G + N za kabino; A + N za preostali del

A + G + N za kabino; A + N za preostali del

21

Odsevniki

Direktiva 76/757/EGS

X

X

X

X

21A

Odsevne naprave za motorna vozila in njihove priklopnike

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 3

X

X

X

X

22

Gabaritne, prednje pozicijske, zadnje pozicijske, zavorne, dnevne, bočne svetilke

Direktiva 76/758/EGS

X

X

X

X

22A

Sprednje in zadnje pozicijske svetilke, zavorne svetilke in gabaritne svetilke za motorna vozila in njihove priklopnike

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 7

X

X

X

X

22B

Svetilke za dnevno vožnjo za motorna vozila

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 87

X

X

X

X

22C

Bočne svetilke za motorna vozila in njihove priklopnike

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 91

X

X

X

X

23

Smerne svetilke

Direktiva 76/759/EGS

X

X

X

X

23A

Smerne svetilke za motorna vozila in njihove priklopnike

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 6

X

X

X

X

24

Svetilke za zadnje registrske tablice

Direktiva 76/760/EGS

X

X

X

X

24A

Naprave za osvetlitev zadnjih registrskih tablic za motorna vozila in njihove priklopnike

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 4

X

X

X

X

25

Žarometi (vključno z žarnicami)

Direktiva 76/761/EGS

X

X

X

X

25A

‚Sealed-beam‘ žarometi motornih vozil (SB-žarometi) za evropski asimetrični kratki in/ali dolgi svetlobni pramen

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 31

X

X

X

X

25B

Žarnice z žarilno nitko za uporabo v homologiranih svetilkah vozil na motorni pogon in njihovih priklopnikov

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 37

X

X

X

X

25C

Žarometi motornih vozil, opremljeni s svetlobnimi viri, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 98

X

X

X

X

25D

Svetlobni viri, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu, za uporabo v homologiranih svetilkah, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu, v vozilih na motorni pogon

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 99

X

X

X

X

25E

Žarometi motornih vozil za asimetrični kratki svetlobni pramen in/ali dolgi svetlobni pramen, ki so opremljeni z žarnico z žarilno nitko in/ali moduli LED

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 112

X

X

X

X

25F

Nastavljivi sistemi sprednje osvetlitve (AFS) za motorna vozila

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 123

X

X

X

X

26

Žarometi za meglo

Direktiva 76/762/EGS

X

X

X

X

26A

Žarometi za meglo za motorna vozila

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 19

X

X

X

X

27

Vlečne kljuke

Direktiva 77/389/EGS

E

E

E

E

27A

Naprava za vleko

Uredba (ES) št. 661/2009

Uredba (EU) št. 1005/2010

E

E

E

E

28

Zadnje svetilke za meglo

Direktiva 77/538/EGS

X

X

X

X

28A

Zadnje svetilke za meglo za motorna vozila in njihove priklopnike

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 38

X

X

X

X

29

Žarometi za vzvratno vožnjo

Direktiva 77/539/EGS

X

X

X

X

29A

Žarometi za vzvratno vožnjo za motorna vozila in njihove priklopnike

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 23

X

X

X

X

30

Parkirne svetilke

Direktiva 77/540/EGS

X

X

X

X

30A

Parkirne svetilke za vozila na motorni pogon

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 77

X

X

X

X

31

Varnostni pasovi in sistemi za zadrževanje

Direktiva 77/541/EGS

D

G + M

G + M

G + M

31A

Varnostni pasovi, sistemi za zadrževanje potnikov, sistemi za zadrževanje otrok in sistemi za zadrževanje otrok ISOFIX

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 16

D

G + M

G + M

G + M

32

Prednje vidno polje

Direktiva 77/649/EGS

X

G

32A

Prednje vidno polje

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 125

X

G

33

Označevanje naprav za upravljanje, kontrolnih svetilk in kazalnikov

Direktiva 78/316/EGS

X

X

X

X

33A

Namestitev in označevanje naprav za ročno upravljanje, kontrolnih svetilk in kazalnikov

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 121

X

X

X

X

34

Odleditev in sušenje zastekljenih površin

Direktiva 78/317/EGS

X

G (5)

(5)

(5)

34A

Sistemi za odleditev in sušenje vetrobranskega stekla

Uredba (ES) št. 661/2009

Uredba (EU) št. 672/2010

X

G(5)

(5)

(5)

35

Pranje/brisanje zastekljenih površin

Direktiva 78/318/EGS

X

G (6)

(6)

(6)

35A

Sistemi za brisanje in pranje vetrobranskega stekla

Uredba (ES) št. 661/2009

Uredba (EU) št. 1008/2010

X

G (6)

(6)

(6)

36

Ogrevalni sistemi

Direktiva 2001/56/ES

X

X

X

X

36A

Ogrevalni sistemi

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 122

X

X

X

X

37

Okrovi koles

Direktiva 78/549/EGS

X

G

37A

Okrovi koles

Uredba (ES) št. 661/2009

Uredba (EU) št. 1009/2010

X

G

38

Nasloni za glavo

Direktiva 78/932/EGS

D

G + D

38A

Nasloni za glavo, ločeni ali vgrajeni v naslonjala sedežev

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 25

D

G + D

A

A

41

Emisije težkih vozil (Euro IV in V)

Direktiva 2005/55/ES

H (8)

G + H (8)

G + H (8)

G + H (8)

41A

Emisije težkih vozil (Euro VI) – dostop do informacij

Uredba (ES) št. 595/2009

G + H (9)

G + H (9)

G + H (9)

G + H (9)

44

Mase in mere osebnih vozil

Direktiva 92/21/EGS

X

X

44A

Mase in mere

Uredba (ES) št. 661/2009

Uredba (EU) št. 1230/2012

X

X

45

Varnostna zasteklitev

Direktiva 92/22/EGS

J

G + J

G + J

G + J

45A

Materiali za varnostno zasteklitev in njihova vgradnja

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 43

J

G + J

G + J

G + J

46

Pnevmatike

Direktiva 92/23/EGS

X

G

G

G

46A

Namestitev pnevmatik

Uredba (ES) št. 661/2009

Uredba (EU) št. 458/2011

X

G

G

G

46B

Pnevmatike za motorna vozila in njihove priklopnike (razred C1)

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 30

X

G

46C

Pnevmatike za gospodarska vozila in njihove priklopnike (razreda C2 in C3)

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 54

—

G

G

G

46D

Emisije kotalnega hrupa pnevmatik, oprijem na mokrih površinah in kotalni upor (razredi C1, C2 in C3)

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 117

X

G

G

G

46E

Zasilna nadomestna enota, pnevmatike s podaljšano mobilnostjo/sistem pnevmatik s podaljšano mobilnostjo in sistem za nadzor tlaka v pnevmatikah

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 64

X

G

47

Naprave za omejevanje hitrosti

Direktiva 92/24/EGS

X

X

47A

Omejevanje hitrosti vozil

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 89

X

X

48

Mase in mere (razen vozil iz postavke 44)

Direktiva 97/27/ES

X

X

48A

Mase in mere

Uredba (ES) št. 661/2009

Uredba (EU) št. 1230/2012

X

X

50

Spoji

Direktiva 94/20/ES

X (10)

G(10)

G(10)

G(10)

50A

Sestavni deli mehanskih sistemov za spenjanje med seboj povezanih vozil

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 55

X(10)

G(10)

G(10)

G(10)

51

Vnetljivost

Direktiva 95/28/ES

G za kabino; X za preostali del

51A

Gorljivost materialov, ki se uporabljajo za notranjo opremo določenih kategorij motornih vozil

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 118

G za kabino; X za preostali del

52

Avtobusi

Direktiva 2001/85/ES

A

A

52A

Vozila kategorij M2 in M3

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 107

A

A

52B

Trdnost nadgradnje avtobusov

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 66

A

A

53

Čelni trk

Direktiva 96/79/ES

N/A

N/A

53A

Zaščita potnikov pri čelnem trku

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 94

N/A

N/A

54

Bočni trk

Direktiva 96/27/ES

N/A

N/A

54A

Zaščita potnikov pri bočnem trku

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 95

N/A

N/A

58

Zaščita pešcev

Uredba (ES) št. 78/2009

X

N/A.

Vsak prednji zaščitni sistem, dobavljen z vozilom, mora biti skladen in označen.

59

Možnost recikliranja

Direktiva 2005/64/ES

N/A

N/A

61

Klimatska naprava

Direktiva 2006/40/ES

X

G (14)

62

Vodikov sistem

Uredba (ES) št. 79/2009

X

X

X

X

63

Splošna varnost

Uredba (ES) št. 661/2009

X (15)

X (15)

X (15)

X (15)

64

Kazalniki menjanja prestav

Uredba (ES) št. 661/2009

Uredba (EU) št. 65/2012

X

G

65

Napredni sistem za zaviranje v sili

Uredba (ES) št. 661/2009

Uredba (EU) št. 347/2012

N/A (16)

N/A (16)

66

Sistem opozarjanja pred zapustitvijo voznega pasu

Uredba (ES) št. 661/2009

Uredba (EU) št. 351/2012

N/A (17)

N/A (17)

67

Posebni sestavni deli za utekočinjen zemeljski plin (LPG) in njihova vgradnja v motorna vozila

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 67

X

X

X

X

68

Alarmni sistemi vozil (VAS)

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 97

X

G

69

Varnost električne opreme

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 100

X

X

X

X

70

Posebni sestavni deli za stisnjen zemeljski plin (CNG) in njihova vgradnja v motorna vozila

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 110

X

X

X

X

Dodatne zahteve za reševalna vozila

Prostor za bolnike v reševalnih vozilih mora izpolnjevati zahteve standarda EN 1789:2007 +A1: 2010 +A2:2014 Medicinska vozila in njihova oprema – reševalna vozila, razen oddelka 6.5, seznam opreme. Skladnost se dokaže s poročilom tehnične službe o preskusu. Če je predviden prostor za invalidski voziček, veljajo zahteve iz Dodatka 3 o sistemu za pritrjevanje invalidskega vozička in zadrževalnem sistemu za potnike.

Dodatek 2

Neprebojna vozila

| Postavka | Predmet | Sklic na regulativni akt | M1 | M2 | M3 | N1 | N2 | N3 | O1 | O2 | O3 | O4 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Dovoljena raven hrupa | Direktiva 70/157/EGS | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 2 | Emisije (Euro 5 in 6) – lahka vozila/dostop do informacij | Uredba (ES) št. 715/2007 | A (1) | A (1) | | A (1) | A (1) | | | | | |
| 3 | Posode za gorivo/naprave za zaščito pred podletom od zadaj | Direktiva 70/221/EGS | X (2) | X (2) | X (2) | X (2) | X (2) | X (2) | X | X | X | X |
| 3A | Preprečevanje tveganj požara (posode za tekoče gorivo) | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 34 | X (2) | X (2) | X (2) | X (2) | X (2) | X (2) | X | X | X | X |
| 3B | Naprave za zaščito pred podletom od zadaj in njihova vgradnja; zaščita pred podletom od zadaj | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 58 | X | X | X | X | A | A | X | X | X | X |
| 4 | Prostor za pritrditev registrske tablice na zadnji strani vozil | Direktiva 70/222/EGS | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 4A | Prostor za namestitev in pritrditev zadnjih registrskih tablic | Uredba (ES) št. 661/2009
  Uredba (EU) št. 1003/2010 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 5 | Sila na volanu | Direktiva 70/311/EGS | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 5A | Krmilje | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 79 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 6 | Ključavnice in tečaji vrat | Direktiva 70/387/EGS | X | | | X | X | X | | | | |
| 6A | Dostop do vozila in sposobnost manevriranja | Uredba (ES) št. 661/2009
  Uredba (EU) št. 130/2012 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 6B | Ključavnice in tečaji vrat | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 11 | X | | | X | | | | | | |
| 7 | Zvočna opozorilna naprava | Direktiva 70/388/EGS | A + K | A + K | A + K | A + K | A + K | A + K | | | | |
| 7A | Zvočne signalne naprave in signali | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 28 | A + K | A + K | A + K | A + K | A + K | A + K | | | | |
| 8 | Naprave za posredno gledanje | Direktiva 2003/97/ES | A | A | A | A | A | A | | | | |
| 8A | Naprave za posredno gledanje in njihova vgradnja | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 46 | A | A | A | A | A | A | | | | |
| 9 | Zaviranje | Direktiva 71/320/EGS | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 9A | Zaviranje vozil in priklopnikov | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 13 | | X (3) | X (3) | X (3) | X (3) | X (3) | X (3) | X (3) | X (3) | X (3) |
| 9B | Zaviranje osebnih avtomobilov | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 13-H | X (4) | | | X (4) | | | | | | |
| 10 | Radijske motnje (elektromagnetna združljivost) | Direktiva 72/245/EGS | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 10A | Elektromagnetna združljivost | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 10 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 12 | Notranja oprema | Direktiva 74/60/EGS | A | | | | | | | | | |
| 12A | Notranja oprema | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 21 | A | | | | | | | | | |
| 13 | Zaščita pred nedovoljeno uporabo in naprava za imobilizacijo | Direktiva 74/61/EGS | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 13A | Zaščita motornih vozil pred nedovoljeno uporabo | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 18 | | X (4A) | X (4A) | | X (4A) | X (4A) | | | | |
| 13B | Zaščita motornih vozil pred nedovoljeno uporabo | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 116 | X | | | X | | | | | | |
| 14 | Zaščita voznika pred krmiljem pri trčenju | Direktiva 74/297/EGS | N/A | | | N/A | | | | | | |
| 14A | Zaščita voznika pred krmilnim mehanizmom pri trčenju | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 12 | N/A | | | N/A | | | | | | |
| 15 | Trdnost sedežev | Direktiva 74/408/EGS | X | D | D | D | D | D | | | | |
| 15A | Sedeži, njihova pritrdišča in nasloni za glavo | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 17 | X | D (4B) | D (4B) | D | D | D | | | | |
| 15B | Sedeži v avtobusih | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 80 | | D | D | | | | | | | |
| 16 | Zunanji štrleči deli | Direktiva 74/483/EGS | A | | | | | | | | | |
| 16A | Zunanji štrleči deli | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 26 | A | | | | | | | | | |
| 17 | Merilnik hitrosti in vzvratna prestava | Direktiva 75/443/EGS | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 17A | Dostop do vozila in sposobnost manevriranja | Uredba (ES) št. 661/2009
  Uredba (EU) št. 130/2012 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 17B | Oprema za merjenje hitrosti in njena vgradnja | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 39 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 18 | Predpisane tablice | Direktiva 76/114/EGS | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 18A | Predpisane tablice proizvajalca in identifikacijska številka vozila | Uredba (ES) št. 661/2009
  Uredba (EU) št. 19/2011 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 19 | Pritrdišča varnostnih pasov | Direktiva 76/115/EGS | A | A | A | A | A | A | | | | |
| 19A | Pritrdišča varnostnih pasov, pritrdilni sistemi ISOFIX in pritrdišča za zgornje privezi ISOFIX | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 14 | A | A | A | A | A | A | | | | |
| 20 | Vgradnja svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav | Direktiva 76/756/EGS | A+N | A+N | A+N | A+N | A+N | A+N | A+N | A+N | A+N | A+N |
| 20A | Vgradnja svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 48 | A+N | A+N | A+N | A+N | A+N | A+N | A+N | A+N | A+N | A+N |
| 21 | Odsevniki | Direktiva 76/757/EGS | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 21A | Odsevne naprave za motorna vozila in njihove priklopnike | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 3 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 22 | Gabaritne, prednje pozicijske, zadnje pozicijske, zavorne, bočne svetilke in svetilke za dnevno vožnjo | Direktiva 76/758/EGS | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 22A | Sprednje in zadnje pozicijske svetilke, zavorne svetilke in gabaritne svetilke za motorna vozila in njihove priklopnike | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 7 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 22B | Svetilke za dnevno vožnjo za motorna vozila | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 87 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 22C | Bočne svetilke za motorna vozila in njihove priklopnike | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 91 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 23 | Smerne svetilke | Direktiva 76/759/EGS | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 23A | Smerne svetilke za motorna vozila in njihove priklopnike | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 6 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 24 | Svetilke za zadnje registrske tablice | Direktiva 76/760/EGS | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 24A | Naprave za osvetlitev zadnjih registrskih tablic za motorna vozila in njihove priklopnike | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 4 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 25 | Žarometi (vključno z žarnicami) | Direktiva 76/761/EGS | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 25A | ‚Sealed-beam‘ žarometi motornih vozil (SB-žarometi) za evropski asimetrični kratki in/ali dolgi svetlobni pramen | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 31 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 25B | Žarnice z žarilno nitko za uporabo v homologiranih svetilkah vozil na motorni pogon in njihovih priklopnikov | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 37 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 25C | Žarometi motornih vozil, opremljeni s svetlobnimi viri, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 98 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 25D | Svetlobni viri, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu, za uporabo v homologiranih svetilkah, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu, v vozilih na motorni pogon | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 99 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 25E | Žarometi motornih vozil za asimetrični kratki svetlobni pramen in/ali dolgi svetlobni pramen, ki so opremljeni z žarnico z žarilno nitko in/ali moduli LED | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 112 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 25F | Nastavljivi sistemi sprednje osvetlitve (AFS) za motorna vozila | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 123 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 26 | Žarometi za meglo | Direktiva 76/762/EGS | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 26A | Žarometi za meglo za motorna vozila | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 19 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 27 | Vlečne kljuke | Direktiva 77/389/EGS | A | A | A | A | A | A | | | | |
| 27A | Naprava za vleko | Uredba (ES) št. 661/2009
  Uredba (EU) št. 1005/2010 | A | A | A | A | A | A | | | | |
| 28 | Zadnje svetilke za meglo | Direktiva 77/538/EGS | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 28A | Zadnje svetilke za meglo za motorna vozila in njihove priklopnike | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 38 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 29 | Žarometi za vzvratno vožnjo | Direktiva 77/539/EGS | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 29A | Žarometi za vzvratno vožnjo za motorna vozila in njihove priklopnike | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 23 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 30 | Parkirne svetilke | Direktiva 77/540/EGS | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 30A | Parkirne svetilke za vozila na motorni pogon | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 77 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 31 | Varnostni pasovi in sistemi za zadrževanje | Direktiva 77/541/EGS | A | A | A | A | A | A | | | | |
| 31A | Varnostni pasovi, sistemi za zadrževanje potnikov, sistemi za zadrževanje otrok in sistemi za zadrževanje otrok ISOFIX | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 16 | A | A | A | A | A | A | | | | |
| 32 | Prednje vidno polje | Direktiva 77/649/EGS | S | | | | | | | | | |
| 32A | Prednje vidno polje | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 125 | S | | | | | | | | | |
| 33 | Označevanje naprav za upravljanje, kontrolnih svetilk in kazalnikov | Direktiva 78/316/EGS | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 33A | Namestitev in označevanje naprav za ročno upravljanje, kontrolnih svetilk in kazalnikov | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 121 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 34 | Odleditev in sušenje zastekljenih površin | Direktiva 78/317/EGS | A | (5) | (5) | (5) | (5) | (5) | | | | |
| 34A | Sistemi za odleditev in sušenje vetrobranskega stekla | Uredba (ES) št. 661/2009
  Uredba (EU) št. 672/2010 | A | (5) | (5) | (5) | (5) | (5) | | | | |
| 35 | Pranje/brisanje zastekljenih površin | Direktiva 78/318/EGS | A | (6) | (6) | (6) | (6) | (6) | | | | |
| 35A | Sistemi za brisanje in pranje vetrobranskega stekla | Uredba (ES) št. 661/2009
  Uredba (EU) št. 1008/2010 | A | (6) | (6) | (6) | (6) | (6) | | | | |
| 36 | Ogrevalni sistemi | Direktiva 2001/56/ES | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 36A | Ogrevalni sistemi | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 122 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 37 | Okrovi koles | Direktiva 78/549/EGS | X | | | | | | | | | |
| 37A | Okrovi koles | Uredba (ES) št. 661/2009
  Uredba (EU) št. 1009/2010 | X | | | | | | | | | |
| 38 | Nasloni za glavo | Direktiva 78/932/EGS | X | | | | | | | | | |
| 38A | Nasloni za glavo, ločeni ali vgrajeni v naslonjala sedežev | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 25 | X | | | | | | | | | |
| 41 | Emisije težkih vozil (Euro IV in V) | Direktiva 2005/55/ES | A (8) | X (8) | X | X (8) | X (8) | X | | | | |
| 41A | Emisije težkih vozil (Euro VI) – dostop do informacij | Uredba (ES) št. 595/2009 | X (9) | X (9) | X | X (9) | X (9) | X | | | | |
| 42 | Bočna zaščita | Direktiva 89/297/EGS | | | | | X | X | | | X | X |
| 42A | Bočna zaščita tovornih vozil | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 73 | | | | | X | X | | | X | X |
| 43 | Sistemi za preprečevanje škropljenja izpod koles | Direktiva 91/226/EGS | | | | X | X | X | X | X | X | X |
| 43A | Sistemi za preprečevanje škropljenja | Uredba (ES) št. 661/2009
  Uredba (EU) št. 109/2011 | | | | X | X | X | X | X | X | X |
| 44 | Mase in mere osebnih vozil | Direktiva 92/21/EGS | X | | | | | | | | | |
| 44A | Mase in mere | Uredba (ES) št. 661/2009
  Uredba (EU) št. 1230/2012 | X | | | | | | | | | |
| 45 | Varnostna zasteklitev | Direktiva 92/22/EGS | N/A | N/A | N/A | N/A | N/A | N/A | N/A | N/A | N/A | N/A |
| 45A | Materiali za varnostno zasteklitev in njihova vgradnja | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 43 | N/A | N/A | N/A | N/A | N/A | N/A | N/A | N/A | N/A | N/A |
| 46 | Pnevmatike | Direktiva 92/23/EGS | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| 46A | Namestitev pnevmatik | Uredba (ES) št. 661/2009
  Uredba (EU) št. 458/2011 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| 46B | Pnevmatike za motorna vozila in njihove priklopnike (razred C1) | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 30 | A | | | A | | | A | A | | |
| 46C | Pnevmatike za gospodarska vozila in njihove priklopnike (razreda C2 in C3) | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 54 | | A | A | A | A | A | | | A | A |
| 46D | Emisije kotalnega hrupa pnevmatik, oprijem na mokrih površinah in kotalni upor (razredi C1, C2 in C3) | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 117 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| 46E | Zasilna nadomestna enota, pnevmatike s podaljšano mobilnostjo/sistem pnevmatik s podaljšano mobilnostjo in sistem za nadzor tlaka v pnevmatikah | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 64 | A (9A) | | | A (9A) | | | | | | |
| 47 | Naprave za omejevanje hitrosti | Direktiva 92/24/EGS | | X | X | | X | X | | | | |
| 47A | Omejevanje hitrosti vozil | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 89 | | X | X | | X | X | | | | |
| 48 | Mase in mere (razen vozil iz postavke 44) | Direktiva 97/27/ES | | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 48A | Mase in mere | Uredba (ES) št. 661/2009
  Uredba (EU) št. 1230/2012 | | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 49 | Zunanji štrleči deli kabin | Direktiva 92/114/EGS | | | | A | A | A | | | | |
| 49A | Gospodarska vozila glede na zunanje štrleče dele pred zadnjo steno kabine | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 61 | | | | A | A | A | | | | |
| 50 | Spoji | Direktiva 94/20/ES | X (10) | X (10) | X (10) | X (10) | X (10) | X (10) | X | X | X | X |
| 50A | Sestavni deli mehanskih sistemov za spenjanje med seboj povezanih vozil | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 55 | X (10) | X (10) | X (10) | X (10) | X (10) | X (10) | X | X | X | X |
| 50B | Naprave za kratko spenjanje vozil; vgradnja homologiranega tipa naprave za kratko spenjanje vozil | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 102 | | | | | X (10) | X (10) | | | X (10) | X (10) |
| 51 | Vnetljivost | Direktiva 95/28/ES | | | X | | | | | | | |
| 51A | Gorljivost materialov, ki se uporabljajo za notranjo opremo določenih kategorij motornih vozil | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 118 | | | X | | | | | | | |
| 52 | Avtobusi | Direktiva 2001/85/ES | | A | A | | | | | | | |
| 52A | Vozila kategorij M2 in M3 | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 107 | | A | A | | | | | | | |
| 52B | Trdnost nadgradnje avtobusov | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 66 | | A | A | | | | | | | |
| 53 | Čelni trk | Direktiva 96/79/ES | N/A | | | | | | | | | |
| 53A | Zaščita potnikov pri čelnem trku | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 94 | N/A | | | | | | | | | |
| 54 | Bočni trk | Direktiva 96/27/ES | N/A | | | N/A | | | | | | |
| 54A | Zaščita potnikov pri bočnem trku | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 95 | N/A | | | N/A | | | | | | |
| 55 | (prazno) | | | | | | | | | | | |
| 56 | Vozila, namenjena za prevoz nevarnega blaga | Direktiva 98/91/ES | | | | X (13) | X (13) | X (13) | X (13) | X (13) | X (13) | X (13) |
| 56A | Vozila, namenjena za prevoz nevarnega blaga | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 105 | | | | X (13) | X (13) | X (13) | X (13) | X (13) | X (13) | X (13) |
| 57 | Zaščita pred podletom od spredaj | Direktiva 2000/40/ES | | | | | X | X | | | | |
| 57A | Naprave za zaščito pred podletom od spredaj in njihova namestitev; zaščita pred podletom od spredaj | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 93 | | | | | X | X | | | | |
| 58 | Zaščita pešcev | Uredba (ES) št. 78/2009 | N/A | | | N/A | | | | | | |
| 59 | Možnost recikliranja | Direktiva 2005/64/ES | N/A | | | N/A | | — | | | | |
| 60 | (prazno) | | | | | | | | | | | |
| 61 | Klimatske naprave | Direktiva 2006/40/ES | X | | | X (14) | | | | | | |
| 62 | Vodikov sistem | Uredba (ES) št. 79/2009 | A | A | A | A | A | A | | | | |
| 63 | Splošna varnost | Uredba (ES) št. 661/2009 | X (15) | X (15) | X (15) | X (15) | X (15) | X (15) | X (15) | X (15) | X (15) | X (15) |
| 64 | Kazalniki menjanja prestav | Uredba (ES) št. 661/2009
  Uredba (EU) št. 65/2012 | X | | | | | | | | | |
| 65 | Napredni sistem za zaviranje v sili | Uredba (ES) št. 661/2009
  Uredba (EU) št. 347/2012 | | (16) | (16) | | (16) | (16) | | | | |
| 66 | Sistem opozarjanja pred zapustitvijo voznega pasu | Uredba (ES) št. 661/2009
  Uredba (EU) št. 351/2012 | | (17) | (17) | | (17) | (17) | | | | |
| 67 | Posebni sestavni deli za utekočinjen zemeljski plin (LPG) in njihova vgradnja v motorna vozila | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 67 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 68 | Alarmni sistemi vozil (VAS) | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 97 | X | | | X | | | | | | |
| 69 | Varnost električne opreme | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 100 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 70 | Posebni sestavni deli za stisnjen zemeljski plin (CNG) in njihova vgradnja v motorna vozila | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 110 | X | X | X | X | X | X | | | | |

Postavka

Predmet

Sklic na regulativni akt

M1

M2

M3

N1

N2

N3

O1

O2

O3

O4

1

Dovoljena raven hrupa

Direktiva 70/157/EGS

X

X

X

X

X

X

2

Emisije (Euro 5 in 6) – lahka vozila/dostop do informacij

Uredba (ES) št. 715/2007

A (1)

A (1)

A (1)

A (1)

3

Posode za gorivo/naprave za zaščito pred podletom od zadaj

Direktiva 70/221/EGS

X (2)

X (2)

X (2)

X (2)

X (2)

X (2)

X

X

X

X

3A

Preprečevanje tveganj požara (posode za tekoče gorivo)

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 34

X (2)

X (2)

X (2)

X (2)

X (2)

X (2)

X

X

X

X

3B

Naprave za zaščito pred podletom od zadaj in njihova vgradnja; zaščita pred podletom od zadaj

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 58

X

X

X

X

A

A

X

X

X

X

4

Prostor za pritrditev registrske tablice na zadnji strani vozil

Direktiva 70/222/EGS

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

4A

Prostor za namestitev in pritrditev zadnjih registrskih tablic

Uredba (ES) št. 661/2009

Uredba (EU) št. 1003/2010

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

5

Sila na volanu

Direktiva 70/311/EGS

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

5A

Krmilje

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 79

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

6

Ključavnice in tečaji vrat

Direktiva 70/387/EGS

X

X

X

X

6A

Dostop do vozila in sposobnost manevriranja

Uredba (ES) št. 661/2009

Uredba (EU) št. 130/2012

X

X

X

X

X

X

6B

Ključavnice in tečaji vrat

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 11

X

X

7

Zvočna opozorilna naprava

Direktiva 70/388/EGS

A + K

A + K

A + K

A + K

A + K

A + K

7A

Zvočne signalne naprave in signali

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 28

A + K

A + K

A + K

A + K

A + K

A + K

8

Naprave za posredno gledanje

Direktiva 2003/97/ES

A

A

A

A

A

A

8A

Naprave za posredno gledanje in njihova vgradnja

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 46

A

A

A

A

A

A

9

Zaviranje

Direktiva 71/320/EGS

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

9A

Zaviranje vozil in priklopnikov

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 13

X (3)

X (3)

X (3)

X (3)

X (3)

X (3)

X (3)

X (3)

X (3)

9B

Zaviranje osebnih avtomobilov

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 13-H

X (4)

X (4)

10

Radijske motnje (elektromagnetna združljivost)

Direktiva 72/245/EGS

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

10A

Elektromagnetna združljivost

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 10

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

12

Notranja oprema

Direktiva 74/60/EGS

A

12A

Notranja oprema

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 21

A

13

Zaščita pred nedovoljeno uporabo in naprava za imobilizacijo

Direktiva 74/61/EGS

X

X

X

X

X

X

13A

Zaščita motornih vozil pred nedovoljeno uporabo

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 18

X (4A)

X (4A)

X (4A)

X (4A)

13B

Zaščita motornih vozil pred nedovoljeno uporabo

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 116

X

X

14

Zaščita voznika pred krmiljem pri trčenju

Direktiva 74/297/EGS

N/A

N/A

14A

Zaščita voznika pred krmilnim mehanizmom pri trčenju

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 12

N/A

N/A

15

Trdnost sedežev

Direktiva 74/408/EGS

X

D

D

D

D

D

15A

Sedeži, njihova pritrdišča in nasloni za glavo

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 17

X

D (4B)

D (4B)

D

D

D

15B

Sedeži v avtobusih

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 80

D

D

16

Zunanji štrleči deli

Direktiva 74/483/EGS

A

16A

Zunanji štrleči deli

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 26

A

17

Merilnik hitrosti in vzvratna prestava

Direktiva 75/443/EGS

X

X

X

X

X

X

17A

Dostop do vozila in sposobnost manevriranja

Uredba (ES) št. 661/2009

Uredba (EU) št. 130/2012

X

X

X

X

X

X

17B

Oprema za merjenje hitrosti in njena vgradnja

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 39

X

X

X

X

X

X

18

Predpisane tablice

Direktiva 76/114/EGS

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

18A

Predpisane tablice proizvajalca in identifikacijska številka vozila

Uredba (ES) št. 661/2009

Uredba (EU) št. 19/2011

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

19

Pritrdišča varnostnih pasov

Direktiva 76/115/EGS

A

A

A

A

A

A

19A

Pritrdišča varnostnih pasov, pritrdilni sistemi ISOFIX in pritrdišča za zgornje privezi ISOFIX

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 14

A

A

A

A

A

A

20

Vgradnja svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav

Direktiva 76/756/EGS

A+N

A+N

A+N

A+N

A+N

A+N

A+N

A+N

A+N

A+N

20A

Vgradnja svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 48

A+N

A+N

A+N

A+N

A+N

A+N

A+N

A+N

A+N

A+N

21

Odsevniki

Direktiva 76/757/EGS

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

21A

Odsevne naprave za motorna vozila in njihove priklopnike

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 3

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

22

Gabaritne, prednje pozicijske, zadnje pozicijske, zavorne, bočne svetilke in svetilke za dnevno vožnjo

Direktiva 76/758/EGS

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

22A

Sprednje in zadnje pozicijske svetilke, zavorne svetilke in gabaritne svetilke za motorna vozila in njihove priklopnike

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 7

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

22B

Svetilke za dnevno vožnjo za motorna vozila

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 87

X

X

X

X

X

X

22C

Bočne svetilke za motorna vozila in njihove priklopnike

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 91

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

23

Smerne svetilke

Direktiva 76/759/EGS

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

23A

Smerne svetilke za motorna vozila in njihove priklopnike

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 6

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

24

Svetilke za zadnje registrske tablice

Direktiva 76/760/EGS

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

24A

Naprave za osvetlitev zadnjih registrskih tablic za motorna vozila in njihove priklopnike

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 4

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

25

Žarometi (vključno z žarnicami)

Direktiva 76/761/EGS

X

X

X

X

X

X

25A

‚Sealed-beam‘ žarometi motornih vozil (SB-žarometi) za evropski asimetrični kratki in/ali dolgi svetlobni pramen

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 31

X

X

X

X

X

X

25B

Žarnice z žarilno nitko za uporabo v homologiranih svetilkah vozil na motorni pogon in njihovih priklopnikov

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 37

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

25C

Žarometi motornih vozil, opremljeni s svetlobnimi viri, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 98

X

X

X

X

X

X

25D

Svetlobni viri, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu, za uporabo v homologiranih svetilkah, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu, v vozilih na motorni pogon

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 99

X

X

X

X

X

X

25E

Žarometi motornih vozil za asimetrični kratki svetlobni pramen in/ali dolgi svetlobni pramen, ki so opremljeni z žarnico z žarilno nitko in/ali moduli LED

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 112

X

X

X

X

X

X

25F

Nastavljivi sistemi sprednje osvetlitve (AFS) za motorna vozila

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 123

X

X

X

X

X

X

26

Žarometi za meglo

Direktiva 76/762/EGS

X

X

X

X

X

X

26A

Žarometi za meglo za motorna vozila

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 19

X

X

X

X

X

X

27

Vlečne kljuke

Direktiva 77/389/EGS

A

A

A

A

A

A

27A

Naprava za vleko

Uredba (ES) št. 661/2009

Uredba (EU) št. 1005/2010

A

A

A

A

A

A

28

Zadnje svetilke za meglo

Direktiva 77/538/EGS

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

28A

Zadnje svetilke za meglo za motorna vozila in njihove priklopnike

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 38

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

29

Žarometi za vzvratno vožnjo

Direktiva 77/539/EGS

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

29A

Žarometi za vzvratno vožnjo za motorna vozila in njihove priklopnike

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 23

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

30

Parkirne svetilke

Direktiva 77/540/EGS

X

X

X

X

X

X

30A

Parkirne svetilke za vozila na motorni pogon

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 77

X

X

X

X

X

X

31

Varnostni pasovi in sistemi za zadrževanje

Direktiva 77/541/EGS

A

A

A

A

A

A

31A

Varnostni pasovi, sistemi za zadrževanje potnikov, sistemi za zadrževanje otrok in sistemi za zadrževanje otrok ISOFIX

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 16

A

A

A

A

A

A

32

Prednje vidno polje

Direktiva 77/649/EGS

S

32A

Prednje vidno polje

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 125

S

33

Označevanje naprav za upravljanje, kontrolnih svetilk in kazalnikov

Direktiva 78/316/EGS

X

X

X

X

X

X

33A

Namestitev in označevanje naprav za ročno upravljanje, kontrolnih svetilk in kazalnikov

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 121

X

X

X

X

X

X

34

Odleditev in sušenje zastekljenih površin

Direktiva 78/317/EGS

A

(5)

(5)

(5)

(5)

(5)

34A

Sistemi za odleditev in sušenje vetrobranskega stekla

Uredba (ES) št. 661/2009

Uredba (EU) št. 672/2010

A

(5)

(5)

(5)

(5)

(5)

35

Pranje/brisanje zastekljenih površin

Direktiva 78/318/EGS

A

(6)

(6)

(6)

(6)

(6)

35A

Sistemi za brisanje in pranje vetrobranskega stekla

Uredba (ES) št. 661/2009

Uredba (EU) št. 1008/2010

A

(6)

(6)

(6)

(6)

(6)

36

Ogrevalni sistemi

Direktiva 2001/56/ES

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

36A

Ogrevalni sistemi

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 122

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

37

Okrovi koles

Direktiva 78/549/EGS

X

37A

Okrovi koles

Uredba (ES) št. 661/2009

Uredba (EU) št. 1009/2010

X

38

Nasloni za glavo

Direktiva 78/932/EGS

X

38A

Nasloni za glavo, ločeni ali vgrajeni v naslonjala sedežev

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 25

X

41

Emisije težkih vozil (Euro IV in V)

Direktiva 2005/55/ES

A (8)

X (8)

X

X (8)

X (8)

X

41A

Emisije težkih vozil (Euro VI) – dostop do informacij

Uredba (ES) št. 595/2009

X (9)

X (9)

X

X (9)

X (9)

X

42

Bočna zaščita

Direktiva 89/297/EGS

X

X

X

X

42A

Bočna zaščita tovornih vozil

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 73

X

X

X

X

43

Sistemi za preprečevanje škropljenja izpod koles

Direktiva 91/226/EGS

X

X

X

X

X

X

X

43A

Sistemi za preprečevanje škropljenja

Uredba (ES) št. 661/2009

Uredba (EU) št. 109/2011

X

X

X

X

X

X

X

44

Mase in mere osebnih vozil

Direktiva 92/21/EGS

X

44A

Mase in mere

Uredba (ES) št. 661/2009

Uredba (EU) št. 1230/2012

X

45

Varnostna zasteklitev

Direktiva 92/22/EGS

N/A

N/A

N/A

N/A

N/A

N/A

N/A

N/A

N/A

N/A

45A

Materiali za varnostno zasteklitev in njihova vgradnja

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 43

N/A

N/A

N/A

N/A

N/A

N/A

N/A

N/A

N/A

N/A

46

Pnevmatike

Direktiva 92/23/EGS

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

46A

Namestitev pnevmatik

Uredba (ES) št. 661/2009

Uredba (EU) št. 458/2011

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

46B

Pnevmatike za motorna vozila in njihove priklopnike (razred C1)

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 30

A

A

A

A

46C

Pnevmatike za gospodarska vozila in njihove priklopnike (razreda C2 in C3)

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 54

A

A

A

A

A

A

A

46D

Emisije kotalnega hrupa pnevmatik, oprijem na mokrih površinah in kotalni upor (razredi C1, C2 in C3)

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 117

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

46E

Zasilna nadomestna enota, pnevmatike s podaljšano mobilnostjo/sistem pnevmatik s podaljšano mobilnostjo in sistem za nadzor tlaka v pnevmatikah

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 64

A (9A)

A (9A)

47

Naprave za omejevanje hitrosti

Direktiva 92/24/EGS

X

X

X

X

47A

Omejevanje hitrosti vozil

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 89

X

X

X

X

48

Mase in mere (razen vozil iz postavke 44)

Direktiva 97/27/ES

X

X

X

X

X

X

X

X

X

48A

Mase in mere

Uredba (ES) št. 661/2009

Uredba (EU) št. 1230/2012

X

X

X

X

X

X

X

X

X

49

Zunanji štrleči deli kabin

Direktiva 92/114/EGS

A

A

A

49A

Gospodarska vozila glede na zunanje štrleče dele pred zadnjo steno kabine

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 61

A

A

A

50

Spoji

Direktiva 94/20/ES

X (10)

X (10)

X (10)

X (10)

X (10)

X (10)

X

X

X

X

50A

Sestavni deli mehanskih sistemov za spenjanje med seboj povezanih vozil

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 55

X (10)

X (10)

X (10)

X (10)

X (10)

X (10)

X

X

X

X

50B

Naprave za kratko spenjanje vozil; vgradnja homologiranega tipa naprave za kratko spenjanje vozil

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 102

X (10)

X (10)

X (10)

X (10)

51

Vnetljivost

Direktiva 95/28/ES

X

51A

Gorljivost materialov, ki se uporabljajo za notranjo opremo določenih kategorij motornih vozil

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 118

X

52

Avtobusi

Direktiva 2001/85/ES

A

A

52A

Vozila kategorij M2 in M3

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 107

A

A

52B

Trdnost nadgradnje avtobusov

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 66

A

A

53

Čelni trk

Direktiva 96/79/ES

N/A

53A

Zaščita potnikov pri čelnem trku

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 94

N/A

54

Bočni trk

Direktiva 96/27/ES

N/A

N/A

54A

Zaščita potnikov pri bočnem trku

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 95

N/A

N/A

55

(prazno)

56

Vozila, namenjena za prevoz nevarnega blaga

Direktiva 98/91/ES

X (13)

X (13)

X (13)

X (13)

X (13)

X (13)

X (13)

56A

Vozila, namenjena za prevoz nevarnega blaga

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 105

X (13)

X (13)

X (13)

X (13)

X (13)

X (13)

X (13)

57

Zaščita pred podletom od spredaj

Direktiva 2000/40/ES

X

X

57A

Naprave za zaščito pred podletom od spredaj in njihova namestitev; zaščita pred podletom od spredaj

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 93

X

X

58

Zaščita pešcev

Uredba (ES) št. 78/2009

N/A

N/A

59

Možnost recikliranja

Direktiva 2005/64/ES

N/A

N/A

—

60

(prazno)

61

Klimatske naprave

Direktiva 2006/40/ES

X

X (14)

62

Vodikov sistem

Uredba (ES) št. 79/2009

A

A

A

A

A

A

63

Splošna varnost

Uredba (ES) št. 661/2009

X (15)

X (15)

X (15)

X (15)

X (15)

X (15)

X (15)

X (15)

X (15)

X (15)

64

Kazalniki menjanja prestav

Uredba (ES) št. 661/2009

Uredba (EU) št. 65/2012

X

65

Napredni sistem za zaviranje v sili

Uredba (ES) št. 661/2009

Uredba (EU) št. 347/2012

(16)

(16)

(16)

(16)

66

Sistem opozarjanja pred zapustitvijo voznega pasu

Uredba (ES) št. 661/2009

Uredba (EU) št. 351/2012

(17)

(17)

(17)

(17)

67

Posebni sestavni deli za utekočinjen zemeljski plin (LPG) in njihova vgradnja v motorna vozila

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 67

X

X

X

X

X

X

68

Alarmni sistemi vozil (VAS)

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 97

X

X

69

Varnost električne opreme

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 100

X

X

X

X

X

X

70

Posebni sestavni deli za stisnjen zemeljski plin (CNG) in njihova vgradnja v motorna vozila

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 110

X

X

X

X

X

X

Dodatek 3

Vozila, dostopna z invalidskim vozičkom

| Postavka | Predmet | Regulativni akt | M1 |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Dovoljena raven hrupa | Direktiva 70/157/EGS | G + W0 |
| 2 | Emisije (Euro 5 in 6) – lahka vozila/dostop do informacij | Uredba (ES) št. 715/2007 | G + W1 |
| 3 | Posode za gorivo/naprave za zaščito pred podletom od zadaj | Direktiva 70/221/EGS | X + W2 |
| 3A | Preprečevanje tveganj požara (posode za tekoče gorivo) | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 34 | X + W2 |
| 3B | Naprave za zaščito pred podletom od zadaj in njihova vgradnja; zaščita pred podletom od zadaj | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 58 | X |
| 4 | Prostor za pritrditev registrske tablice na zadnji strani vozil | Direktiva 70/222/EGS | X |
| 4A | Prostor za namestitev in pritrditev zadnjih registrskih tablic | Uredba (ES) št. 661/2009
  Uredba (EU) št. 1003/2010 | X |
| 5 | Sila na volanu | Direktiva 70/311/EGS | G |
| 5A | Krmilje | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 79 | G |
| 6 | Ključavnice in tečaji vrat | Direktiva 70/387/EGS | X |
| 6A | Dostop do vozila in sposobnost manevriranja | Uredba (ES) št. 661/2009
  Uredba (EU) št. 130/2012 | X |
| 6B | Ključavnice in tečaji vrat | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 11 | X |
| 7 | Zvočna opozorilna naprava | Direktiva 70/388/EGS | X |
| 7A | Zvočne signalne naprave in signali | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 28 | X |
| 8 | Naprave za posredno gledanje | Direktiva 2003/97/ES | X |
| 8A | Naprave za posredno gledanje in njihova vgradnja | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 46 | X |
| 9 | Zaviranje | Direktiva 71/320/EGS | G |
| 9B | Zaviranje osebnih avtomobilov | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 13-H | G + A1 |
| 10 | Radijske motnje (elektromagnetna združljivost) | Direktiva 72/245/EGS | X |
| 10A | Elektromagnetna združljivost | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 10 | X |
| 12 | Notranja oprema | Direktiva 74/60/EGS | G + C |
| 12A | Notranja oprema | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 21 | G + C |
| 13 | Zaščita pred nedovoljeno uporabo in naprava za imobilizacijo | Direktiva 74/61/EGS | X |
| 13B | Zaščita motornih vozil pred nedovoljeno uporabo | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 116 | X |
| 14 | Zaščita voznika pred krmiljem pri trčenju | Direktiva 74/297/EGS | G |
| 14A | Zaščita voznika pred krmilnim mehanizmom pri trčenju | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 12 | G |
| 15 | Trdnost sedežev | Direktiva 74/408/EGS | G + W3 |
| 15A | Sedeži, njihova pritrdišča in nasloni za glavo | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 17 | G + W3 |
| 16 | Zunanji štrleči deli | Direktiva 74/483/EGS | G + W4 |
| 16A | Zunanji štrleči deli | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 26 | G + W4 |
| 17 | Merilnik hitrosti in vzvratna prestava | Direktiva 75/443/EGS | X |
| 17A | Dostop do vozila in sposobnost manevriranja | Uredba (ES) št. 661/2009
  Uredba (EU) št. 130/2012 | X |
| 17B | Oprema za merjenje hitrosti in njena vgradnja | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 39 | X |
| 18 | Predpisane tablice | Direktiva 76/114/EGS | X |
| 18A | Predpisane tablice proizvajalca in identifikacijska številka vozila | Uredba (ES) št. 661/2009
  Uredba (EU) št. 19/2011 | X |
| 19 | Pritrdišča varnostnih pasov | Direktiva 76/115/EGS | X + W5 |
| 19A | Pritrdišča varnostnih pasov, pritrdilni sistemi ISOFIX in pritrdišča za zgornje privezi ISOFIX | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 14 | X + W5 |
| 20 | Vgradnja svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav | Direktiva 76/756/EGS | X |
| 20A | Vgradnja svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 48 | X |
| 21 | Odsevniki | Direktiva 76/757/EGS | X |
| 21A | Odsevne naprave za motorna vozila in njihove priklopnike | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 3 | X |
| 22 | Gabaritne, prednje pozicijske, zadnje pozicijske, zavorne, bočne svetilke in svetilke za dnevno vožnjo | Direktiva 76/758/EGS | X |
| 22A | Sprednje in zadnje pozicijske svetilke, zavorne svetilke in gabaritne svetilke za motorna vozila in njihove priklopnike | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 7 | X |
| 22B | Svetilke za dnevno vožnjo za motorna vozila | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 87 | X |
| 22C | Bočne svetilke za motorna vozila in njihove priklopnike | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 91 | X |
| 23 | Smerne svetilke | Direktiva 76/759/EGS | X |
| 23A | Smerne svetilke za motorna vozila in njihove priklopnike | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 6 | X |
| 24 | Svetilke za zadnje registrske tablice | Direktiva 76/760/EGS | X |
| 24A | Naprave za osvetlitev zadnjih registrskih tablic za motorna vozila in njihove priklopnike | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 4 | X |
| 25 | Žarometi (vključno z žarnicami) | Direktiva 76/761/EGS | X |
| 25A | ‚Sealed-beam‘ žarometi motornih vozil (SB-žarometi) za evropski asimetrični kratki in/ali dolgi svetlobni pramen | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 31 | X |
| 25B | Žarnice z žarilno nitko za uporabo v homologiranih svetilkah vozil na motorni pogon in njihovih priklopnikov | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 37 | X |
| 25C | Žarometi motornih vozil, opremljeni s svetlobnimi viri, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 98 | X |
| 25D | Svetlobni viri, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu, za uporabo v homologiranih svetilkah, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu, v vozilih na motorni pogon | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 99 | X |
| 25E | Žarometi motornih vozil za asimetrični kratki svetlobni pramen in/ali dolgi svetlobni pramen, ki so opremljeni z žarnico z žarilno nitko in/ali moduli LED | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 112 | X |
| 25F | Nastavljivi sistemi sprednje osvetlitve (AFS) za motorna vozila | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 123 | X |
| 26 | Žarometi za meglo | Direktiva 76/762/EGS | X |
| 26A | Žarometi za meglo za motorna vozila | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 19 | X |
| 27 | Vlečne kljuke | Direktiva 77/389/EGS | E |
| 27A | Naprava za vleko | Uredba (ES) št. 661/2009
  Uredba (EU) št. 1005/2010 | E |
| 28 | Zadnje svetilke za meglo | Direktiva 77/538/EGS | X |
| 28A | Zadnje svetilke za meglo za motorna vozila in njihove priklopnike | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 38 | X |
| 29 | Žarometi za vzvratno vožnjo | Direktiva 77/539/EGS | X |
| 29A | Žarometi za vzvratno vožnjo za motorna vozila in njihove priklopnike | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 23 | X |
| 30 | Parkirne svetilke | Direktiva 77/540/EGS | X |
| 30A | Parkirne svetilke za vozila na motorni pogon | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 77 | X |
| 31 | Varnostni pasovi in sistemi za zadrževanje | Direktiva 77/541/EGS | X + W6 |
| 31A | Varnostni pasovi, sistemi za zadrževanje potnikov, sistemi za zadrževanje otrok in sistemi za zadrževanje otrok ISOFIX | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 16 | X + W6 |
| 32 | Prednje vidno polje | Direktiva 77/649/EGS | G |
| 32A | Prednje vidno polje | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 125 | G |
| 33 | Označevanje naprav za upravljanje, kontrolnih svetilk in kazalnikov | Direktiva 78/316/EGS | X |
| 33A | Namestitev in označevanje naprav za ročno upravljanje, kontrolnih svetilk in kazalnikov | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 121 | X |
| 34 | Odleditev in sušenje zastekljenih površin | Direktiva 78/317/EGS | G (5) |
| 34A | Sistemi za odleditev in sušenje vetrobranskega stekla | Uredba (ES) št. 661/2009
  Uredba (EU) št. 672/2010 | G (5) |
| 35 | Pranje/brisanje zastekljenih površin | Direktiva 78/318/EGS | G (6) |
| 35A | Sistemi za brisanje in pranje vetrobranskega stekla | Uredba (ES) št. 661/2009
  Uredba (EU) št. 1008/2010 | G (6) |
| 36 | Ogrevalni sistemi | Direktiva 2001/56/ES | X |
| 36A | Ogrevalni sistemi | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 122 | X |
| 37 | Okrovi koles | Direktiva 78/549/EGS | G |
| 37A | Okrovi koles | Uredba (ES) št. 661/2009
  Uredba (EU) št. 1009/2010 | G |
| 38 | Nasloni za glavo | Direktiva 78/932/EGS | X |
| 38A | Nasloni za glavo, ločeni ali vgrajeni v naslonjala sedežev | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 25 | X |
| 41 | Emisije težkih vozil (Euro IV in V) | Direktiva 2005/55/ES | X + W1 (8) |
| 41A | Emisije težkih vozil (Euro VI) – dostop do informacij | Uredba (ES) št. 595/2009 | X + W1 (9) |
| 44 | Mase in mere osebnih vozil | Direktiva 92/21/EGS | X + W8 |
| 44A | Mase in mere | Uredba (ES) št. 661/2009
  Uredba (EU) št. 1230/2012 | X + W8 |
| 45 | Varnostna zasteklitev | Direktiva 92/22/EGS | G |
| 45A | Materiali za varnostno zasteklitev in njihova vgradnja | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 43 | G |
| 46 | Pnevmatike | Direktiva 92/23/EGS | X |
| 46A | Namestitev pnevmatik | Uredba (ES) št. 661/2009
  Uredba (EU) št. 458/2011 | X |
| 46B | Pnevmatike za motorna vozila in njihove priklopnike (razred C1) | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 30 | X |
| 46D | Emisije kotalnega hrupa pnevmatik, oprijem na mokrih površinah in kotalni upor (razredi C1, C2 in C3) | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 117 | X |
| 46E | Zasilna nadomestna enota, pnevmatike s podaljšano mobilnostjo/sistem pnevmatik s podaljšano mobilnostjo in sistem za nadzor tlaka v pnevmatikah | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 64 | G (9A) |
| 50 | Spoji | Direktiva 94/20/ES | X (10) |
| 50A | Sestavni deli mehanskih sistemov za spenjanje med seboj povezanih vozil | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 55 | X (10) |
| 53 | Čelni trk | Direktiva 96/79/ES | N/A |
| 53A | Zaščita potnikov pri čelnem trku | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 94 | N/A |
| 54 | Bočni trk | Direktiva 96/27/ES | N/A |
| 54A | Zaščita potnikov pri bočnem trku | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 95 | N/A |
| 58 | Zaščita pešcev | Uredba (ES) št. 78/2009 | G |
| 59 | Možnost recikliranja | Direktiva 2005/64/ES | N/A |
| 61 | Klimatske naprave | Direktiva 2006/40/ES | G |
| 62 | Vodikov sistem | Uredba (ES) št. 79/2009 | X |
| 63 | Splošna varnost | Uredba (ES) št. 661/2009 | X (15) |
| 64 | Kazalniki menjanja prestav | Uredba (ES) št. 661/2009
  Uredba (EU) št. 65/2012 | G |
| 67 | Posebni sestavni deli za utekočinjen zemeljski plin (LPG) in njihova vgradnja v motorna vozila | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 67 | X |
| 68 | Alarmni sistemi vozil (VAS) | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 97 | X |
| 69 | Varnost električne opreme | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 100 | X |
| 70 | Posebni sestavni deli za stisnjen zemeljski plin (CNG) in njihova vgradnja v motorna vozila | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 110 | X |

Postavka

Predmet

Regulativni akt

M1

1

Dovoljena raven hrupa

Direktiva 70/157/EGS

G + W0

2

Emisije (Euro 5 in 6) – lahka vozila/dostop do informacij

Uredba (ES) št. 715/2007

G + W1

3

Posode za gorivo/naprave za zaščito pred podletom od zadaj

Direktiva 70/221/EGS

X + W2

3A

Preprečevanje tveganj požara (posode za tekoče gorivo)

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 34

X + W2

3B

Naprave za zaščito pred podletom od zadaj in njihova vgradnja; zaščita pred podletom od zadaj

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 58

X

4

Prostor za pritrditev registrske tablice na zadnji strani vozil

Direktiva 70/222/EGS

X

4A

Prostor za namestitev in pritrditev zadnjih registrskih tablic

Uredba (ES) št. 661/2009

Uredba (EU) št. 1003/2010

X

5

Sila na volanu

Direktiva 70/311/EGS

G

5A

Krmilje

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 79

G

6

Ključavnice in tečaji vrat

Direktiva 70/387/EGS

X

6A

Dostop do vozila in sposobnost manevriranja

Uredba (ES) št. 661/2009

Uredba (EU) št. 130/2012

X

6B

Ključavnice in tečaji vrat

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 11

X

7

Zvočna opozorilna naprava

Direktiva 70/388/EGS

X

7A

Zvočne signalne naprave in signali

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 28

X

8

Naprave za posredno gledanje

Direktiva 2003/97/ES

X

8A

Naprave za posredno gledanje in njihova vgradnja

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 46

X

9

Zaviranje

Direktiva 71/320/EGS

G

9B

Zaviranje osebnih avtomobilov

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 13-H

G + A1

10

Radijske motnje (elektromagnetna združljivost)

Direktiva 72/245/EGS

X

10A

Elektromagnetna združljivost

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 10

X

12

Notranja oprema

Direktiva 74/60/EGS

G + C

12A

Notranja oprema

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 21

G + C

13

Zaščita pred nedovoljeno uporabo in naprava za imobilizacijo

Direktiva 74/61/EGS

X

13B

Zaščita motornih vozil pred nedovoljeno uporabo

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 116

X

14

Zaščita voznika pred krmiljem pri trčenju

Direktiva 74/297/EGS

G

14A

Zaščita voznika pred krmilnim mehanizmom pri trčenju

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 12

G

15

Trdnost sedežev

Direktiva 74/408/EGS

G + W3

15A

Sedeži, njihova pritrdišča in nasloni za glavo

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 17

G + W3

16

Zunanji štrleči deli

Direktiva 74/483/EGS

G + W4

16A

Zunanji štrleči deli

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 26

G + W4

17

Merilnik hitrosti in vzvratna prestava

Direktiva 75/443/EGS

X

17A

Dostop do vozila in sposobnost manevriranja

Uredba (ES) št. 661/2009

Uredba (EU) št. 130/2012

X

17B

Oprema za merjenje hitrosti in njena vgradnja

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 39

X

18

Predpisane tablice

Direktiva 76/114/EGS

X

18A

Predpisane tablice proizvajalca in identifikacijska številka vozila

Uredba (ES) št. 661/2009

Uredba (EU) št. 19/2011

X

19

Pritrdišča varnostnih pasov

Direktiva 76/115/EGS

X + W5

19A

Pritrdišča varnostnih pasov, pritrdilni sistemi ISOFIX in pritrdišča za zgornje privezi ISOFIX

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 14

X + W5

20

Vgradnja svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav

Direktiva 76/756/EGS

X

20A

Vgradnja svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 48

X

21

Odsevniki

Direktiva 76/757/EGS

X

21A

Odsevne naprave za motorna vozila in njihove priklopnike

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 3

X

22

Gabaritne, prednje pozicijske, zadnje pozicijske, zavorne, bočne svetilke in svetilke za dnevno vožnjo

Direktiva 76/758/EGS

X

22A

Sprednje in zadnje pozicijske svetilke, zavorne svetilke in gabaritne svetilke za motorna vozila in njihove priklopnike

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 7

X

22B

Svetilke za dnevno vožnjo za motorna vozila

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 87

X

22C

Bočne svetilke za motorna vozila in njihove priklopnike

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 91

X

23

Smerne svetilke

Direktiva 76/759/EGS

X

23A

Smerne svetilke za motorna vozila in njihove priklopnike

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 6

X

24

Svetilke za zadnje registrske tablice

Direktiva 76/760/EGS

X

24A

Naprave za osvetlitev zadnjih registrskih tablic za motorna vozila in njihove priklopnike

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 4

X

25

Žarometi (vključno z žarnicami)

Direktiva 76/761/EGS

X

25A

‚Sealed-beam‘ žarometi motornih vozil (SB-žarometi) za evropski asimetrični kratki in/ali dolgi svetlobni pramen

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 31

X

25B

Žarnice z žarilno nitko za uporabo v homologiranih svetilkah vozil na motorni pogon in njihovih priklopnikov

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 37

X

25C

Žarometi motornih vozil, opremljeni s svetlobnimi viri, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 98

X

25D

Svetlobni viri, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu, za uporabo v homologiranih svetilkah, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu, v vozilih na motorni pogon

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 99

X

25E

Žarometi motornih vozil za asimetrični kratki svetlobni pramen in/ali dolgi svetlobni pramen, ki so opremljeni z žarnico z žarilno nitko in/ali moduli LED

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 112

X

25F

Nastavljivi sistemi sprednje osvetlitve (AFS) za motorna vozila

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 123

X

26

Žarometi za meglo

Direktiva 76/762/EGS

X

26A

Žarometi za meglo za motorna vozila

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 19

X

27

Vlečne kljuke

Direktiva 77/389/EGS

E

27A

Naprava za vleko

Uredba (ES) št. 661/2009

Uredba (EU) št. 1005/2010

E

28

Zadnje svetilke za meglo

Direktiva 77/538/EGS

X

28A

Zadnje svetilke za meglo za motorna vozila in njihove priklopnike

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 38

X

29

Žarometi za vzvratno vožnjo

Direktiva 77/539/EGS

X

29A

Žarometi za vzvratno vožnjo za motorna vozila in njihove priklopnike

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 23

X

30

Parkirne svetilke

Direktiva 77/540/EGS

X

30A

Parkirne svetilke za vozila na motorni pogon

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 77

X

31

Varnostni pasovi in sistemi za zadrževanje

Direktiva 77/541/EGS

X + W6

31A

Varnostni pasovi, sistemi za zadrževanje potnikov, sistemi za zadrževanje otrok in sistemi za zadrževanje otrok ISOFIX

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 16

X + W6

32

Prednje vidno polje

Direktiva 77/649/EGS

G

32A

Prednje vidno polje

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 125

G

33

Označevanje naprav za upravljanje, kontrolnih svetilk in kazalnikov

Direktiva 78/316/EGS

X

33A

Namestitev in označevanje naprav za ročno upravljanje, kontrolnih svetilk in kazalnikov

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 121

X

34

Odleditev in sušenje zastekljenih površin

Direktiva 78/317/EGS

G (5)

34A

Sistemi za odleditev in sušenje vetrobranskega stekla

Uredba (ES) št. 661/2009

Uredba (EU) št. 672/2010

G (5)

35

Pranje/brisanje zastekljenih površin

Direktiva 78/318/EGS

G (6)

35A

Sistemi za brisanje in pranje vetrobranskega stekla

Uredba (ES) št. 661/2009

Uredba (EU) št. 1008/2010

G (6)

36

Ogrevalni sistemi

Direktiva 2001/56/ES

X

36A

Ogrevalni sistemi

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 122

X

37

Okrovi koles

Direktiva 78/549/EGS

G

37A

Okrovi koles

Uredba (ES) št. 661/2009

Uredba (EU) št. 1009/2010

G

38

Nasloni za glavo

Direktiva 78/932/EGS

X

38A

Nasloni za glavo, ločeni ali vgrajeni v naslonjala sedežev

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 25

X

41

Emisije težkih vozil (Euro IV in V)

Direktiva 2005/55/ES

X + W1 (8)

41A

Emisije težkih vozil (Euro VI) – dostop do informacij

Uredba (ES) št. 595/2009

X + W1 (9)

44

Mase in mere osebnih vozil

Direktiva 92/21/EGS

X + W8

44A

Mase in mere

Uredba (ES) št. 661/2009

Uredba (EU) št. 1230/2012

X + W8

45

Varnostna zasteklitev

Direktiva 92/22/EGS

G

45A

Materiali za varnostno zasteklitev in njihova vgradnja

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 43

G

46

Pnevmatike

Direktiva 92/23/EGS

X

46A

Namestitev pnevmatik

Uredba (ES) št. 661/2009

Uredba (EU) št. 458/2011

X

46B

Pnevmatike za motorna vozila in njihove priklopnike (razred C1)

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 30

X

46D

Emisije kotalnega hrupa pnevmatik, oprijem na mokrih površinah in kotalni upor (razredi C1, C2 in C3)

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 117

X

46E

Zasilna nadomestna enota, pnevmatike s podaljšano mobilnostjo/sistem pnevmatik s podaljšano mobilnostjo in sistem za nadzor tlaka v pnevmatikah

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 64

G (9A)

50

Spoji

Direktiva 94/20/ES

X (10)

50A

Sestavni deli mehanskih sistemov za spenjanje med seboj povezanih vozil

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 55

X (10)

53

Čelni trk

Direktiva 96/79/ES

N/A

53A

Zaščita potnikov pri čelnem trku

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 94

N/A

54

Bočni trk

Direktiva 96/27/ES

N/A

54A

Zaščita potnikov pri bočnem trku

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 95

N/A

58

Zaščita pešcev

Uredba (ES) št. 78/2009

G

59

Možnost recikliranja

Direktiva 2005/64/ES

N/A

61

Klimatske naprave

Direktiva 2006/40/ES

G

62

Vodikov sistem

Uredba (ES) št. 79/2009

X

63

Splošna varnost

Uredba (ES) št. 661/2009

X (15)

64

Kazalniki menjanja prestav

Uredba (ES) št. 661/2009

Uredba (EU) št. 65/2012

G

67

Posebni sestavni deli za utekočinjen zemeljski plin (LPG) in njihova vgradnja v motorna vozila

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 67

X

68

Alarmni sistemi vozil (VAS)

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 97

X

69

Varnost električne opreme

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 100

X

70

Posebni sestavni deli za stisnjen zemeljski plin (CNG) in njihova vgradnja v motorna vozila

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 110

X

Dodatne zahteve za preskušanje sistema za pritrditev invalidskega vozička in zadrževalnega sistema za uporabnika invalidskega vozička

| Opomba: | Uporabljata se oddelek 1 in oddelek 2 ali 3. |
| --- | --- |

Opomba:

Uporabljata se oddelek 1 in oddelek 2 ali 3.

0.   Opredelitve pojmov

| 0.1 | Nadomestni invalidski voziček je tog preskusni invalidski voziček za ponovno uporabo, kakor je opredeljen v delu 3 standarda ISO 10542-1:2012. |
| --- | --- |

0.1

Nadomestni invalidski voziček je tog preskusni invalidski voziček za ponovno uporabo, kakor je opredeljen v delu 3 standarda ISO 10542-1:2012.

| 0.2 | Točka P predstavlja položaj boka uporabnika invalidskega vozička, ko sedi v nadomestnem invalidskem vozičku, kakor je opredeljeno v delu 3 standarda ISO 10542-1:2012. |
| --- | --- |

0.2

Točka P predstavlja položaj boka uporabnika invalidskega vozička, ko sedi v nadomestnem invalidskem vozičku, kakor je opredeljeno v delu 3 standarda ISO 10542-1:2012.

1.   Splošne zahteve

| 1.1 | Vsako mesto za invalidski voziček ima nameščena pritrdišča, na katera se namesti sistem za pritrditev invalidskega vozička in zadrževalni sistem za uporabnika invalidskega vozička. |
| --- | --- |

1.1

Vsako mesto za invalidski voziček ima nameščena pritrdišča, na katera se namesti sistem za pritrditev invalidskega vozička in zadrževalni sistem za uporabnika invalidskega vozička.

| 1.2 | Spodnja pritrdišča pasu uporabnika invalidskega vozička se namestijo v skladu z odstavkom 5.4.2.2 Pravilnika UN/ECE št. 14-07 glede na točko P na nadomestnem invalidskem vozičku, ko je ta postavljen v položaj za vožnjo, ki ga je določil proizvajalec. Zgornja dejanska pritrdišča se namestijo vsaj 1 100 mm nad vodoravno ravnino, ki teče skozi točke stika med zadnjimi kolesi nadomestnega invalidskega vozička in podom vozila. Ta pogoj mora biti še vedno izpolnjen tudi po izvedbi preskusa v skladu z odstavkom 2. |
| --- | --- |

1.2

Spodnja pritrdišča pasu uporabnika invalidskega vozička se namestijo v skladu z odstavkom 5.4.2.2 Pravilnika UN/ECE št. 14-07 glede na točko P na nadomestnem invalidskem vozičku, ko je ta postavljen v položaj za vožnjo, ki ga je določil proizvajalec. Zgornja dejanska pritrdišča se namestijo vsaj 1 100 mm nad vodoravno ravnino, ki teče skozi točke stika med zadnjimi kolesi nadomestnega invalidskega vozička in podom vozila. Ta pogoj mora biti še vedno izpolnjen tudi po izvedbi preskusa v skladu z odstavkom 2.

| 1.3 | Zaradi skladnosti z določbami Pravilnika UN/ECE št. 16-06, odstavkov 8.2.2 do 8.2.2.4 in 8.3.1 do 8.3.4 se izvede ocena pasov sistema za pritrditev invalidskega vozička in zadrževalnega sistema za uporabnika invalidskega vozička. |
| --- | --- |

1.3

Zaradi skladnosti z določbami Pravilnika UN/ECE št. 16-06, odstavkov 8.2.2 do 8.2.2.4 in 8.3.1 do 8.3.4 se izvede ocena pasov sistema za pritrditev invalidskega vozička in zadrževalnega sistema za uporabnika invalidskega vozička.

| 1.4 | Minimalnega števila pritrdišč ISOFIX za otroške sedeže ni potrebno zagotoviti. Pri večstopenjski homologaciji je treba v primeru, ko je na sistem pritrdišč ISOFIX vplivala prilagoditev, sistem ponovno preizkusiti ali pa se pritrdišča štejejo za neuporabna. V slednjem primeru je treba odstraniti nalepke ISOFIX in o tem ustrezno obvestiti kupca vozila. |
| --- | --- |

1.4

Minimalnega števila pritrdišč ISOFIX za otroške sedeže ni potrebno zagotoviti. Pri večstopenjski homologaciji je treba v primeru, ko je na sistem pritrdišč ISOFIX vplivala prilagoditev, sistem ponovno preizkusiti ali pa se pritrdišča štejejo za neuporabna. V slednjem primeru je treba odstraniti nalepke ISOFIX in o tem ustrezno obvestiti kupca vozila.

2.   Statično preskušanje v vozilu

2.1   Pritrdišča zadrževalnega sistema za uporabnika invalidskega vozička

| 2.1.1 | Pritrdišča zadrževalnega sistema za uporabnika invalidskega vozička vzdržijo statične sile, ki so za pritrdišča zadrževalnega sistema za potnika predpisane v Pravilniku UN/ECE št. 14-07, in statične sile, ki se uporabljajo za pritrdišča mehanizma invalidskega vozička za pritrditev, kakor so določene v točki 2.2 v nadaljevanju. |
| --- | --- |

2.1.1

Pritrdišča zadrževalnega sistema za uporabnika invalidskega vozička vzdržijo statične sile, ki so za pritrdišča zadrževalnega sistema za potnika predpisane v Pravilniku UN/ECE št. 14-07, in statične sile, ki se uporabljajo za pritrdišča mehanizma invalidskega vozička za pritrditev, kakor so določene v točki 2.2 v nadaljevanju.

2.2.   Pritrdišča sistema za pritrditev invalidskega vozička

Pritrdišča sistema za pritrditev invalidskega vozička vzdržijo naslednje sile, ki delujejo preko nadomestnega invalidskega vozička (ali ustreznega nadomestnega invalidskega vozička, katerega dno, višina sedeža in pritrditvene točke za zadrževanje so v skladu s specifikacijami za nadomestni invalidski voziček) vsaj 0,2 sekunde na višini 300 +/- 100 mm od površine, na kateri je nameščen nadomestni invalidski voziček:

| 2.2.1 | pri naprej usmerjenem invalidskem vozičku sočasno silo 24,5 kN, ki sovpada s silo na pritrdišča zadrževalnega sistema za uporabnika, in |
| --- | --- |

2.2.1

pri naprej usmerjenem invalidskem vozičku sočasno silo 24,5 kN, ki sovpada s silo na pritrdišča zadrževalnega sistema za uporabnika, in

| 2.2.2 | drugi preskus, pri katerem se uporabi statična sila 8,2 kN, ki je usmerjena proti zadnjemu delu vozila; |
| --- | --- |

2.2.2

drugi preskus, pri katerem se uporabi statična sila 8,2 kN, ki je usmerjena proti zadnjemu delu vozila;

| 2.2.3 | pri nazaj usmerjenem invalidskem vozičku sočasno silo 8,2 kN, ki sovpada s silo na pritrdišča zadrževalnega sistema za uporabnika, in |
| --- | --- |

2.2.3

pri nazaj usmerjenem invalidskem vozičku sočasno silo 8,2 kN, ki sovpada s silo na pritrdišča zadrževalnega sistema za uporabnika, in

| 2.2.4 | drugi preskus, pri katerem se uporabi statična sila 24,5 kN, ki je usmerjena proti zadnjemu delu vozila. |
| --- | --- |

2.2.4

drugi preskus, pri katerem se uporabi statična sila 24,5 kN, ki je usmerjena proti zadnjemu delu vozila.

2.3   Elementi sistema

| 2.3.1 | Vsi elementi sistema za pritrditev invalidskega vozička in zadrževalnega sistema za uporabnika invalidskega vozička izpolnjujejo ustrezne zahteve standarda ISO 10542-1:2012. Vendar pa se dinamični preskus iz Priloge A ter odstavkov 5.2.2 in 5.2.3 standarda ISO 10542-1:2012 izvede na celotnem sistemu za pritrditev invalidskega vozička in zadrževalnem sistemu za uporabnika invalidskega vozička z uporabo geometrije pritrdišč v vozilu namesto preskusne geometrije iz Priloge A standarda ISO 10542-1:2012. To se lahko izvede znotraj konstrukcije vozila ali pa na nadomestni strukturi, ki je reprezentativna za geometrijo pritrdišč sistema za pritrditev invalidskega vozička in zadrževalnega sistema za uporabnika invalidskega vozička v vozilu. Mesto vsakega pritrdišča je v okviru odstopanja iz točke 7.7.1 Pravilnika UN/ECE št. 16-06. |
| --- | --- |

2.3.1

Vsi elementi sistema za pritrditev invalidskega vozička in zadrževalnega sistema za uporabnika invalidskega vozička izpolnjujejo ustrezne zahteve standarda ISO 10542-1:2012. Vendar pa se dinamični preskus iz Priloge A ter odstavkov 5.2.2 in 5.2.3 standarda ISO 10542-1:2012 izvede na celotnem sistemu za pritrditev invalidskega vozička in zadrževalnem sistemu za uporabnika invalidskega vozička z uporabo geometrije pritrdišč v vozilu namesto preskusne geometrije iz Priloge A standarda ISO 10542-1:2012. To se lahko izvede znotraj konstrukcije vozila ali pa na nadomestni strukturi, ki je reprezentativna za geometrijo pritrdišč sistema za pritrditev invalidskega vozička in zadrževalnega sistema za uporabnika invalidskega vozička v vozilu. Mesto vsakega pritrdišča je v okviru odstopanja iz točke 7.7.1 Pravilnika UN/ECE št. 16-06.

| 2.3.2 | Če je del sistema za pritrditev invalidskega vozička in zadrževalnega sistema za uporabnika invalidskega vozička, namenjen zadrževanju uporabnika, odobren v skladu s Pravilnikom UN/ECE št. 16-06, se izvede dinamični preskus celotnega sistema za pritrditev invalidskega vozička in zadrževalnega sistema za uporabnika invalidskega vozička iz odstavka 2.3.1, za zahteve iz odstavkov 5.1, 5.3 in 5.4 standarda ISO 10542-1:2012 pa se šteje, da so izpolnjene. |
| --- | --- |

2.3.2

Če je del sistema za pritrditev invalidskega vozička in zadrževalnega sistema za uporabnika invalidskega vozička, namenjen zadrževanju uporabnika, odobren v skladu s Pravilnikom UN/ECE št. 16-06, se izvede dinamični preskus celotnega sistema za pritrditev invalidskega vozička in zadrževalnega sistema za uporabnika invalidskega vozička iz odstavka 2.3.1, za zahteve iz odstavkov 5.1, 5.3 in 5.4 standarda ISO 10542-1:2012 pa se šteje, da so izpolnjene.

3.   Dinamično preskušanje v vozilu

| 3.1 | Za celoten sestav sistema za pritrditev invalidskega vozička in zadrževalnega sistema za uporabnika invalidskega vozička se izvede dinamični preskus v vozilu v skladu z odstavkoma 5.2.2 in 5.2.3 ter Prilogo A standarda ISO 10542-1:2012, pri čemer se vsi elementi/pritrdišča preskušajo hkrati s pomočjo gole karoserije vozila ali reprezentativne konstrukcije. |
| --- | --- |

3.1

Za celoten sestav sistema za pritrditev invalidskega vozička in zadrževalnega sistema za uporabnika invalidskega vozička se izvede dinamični preskus v vozilu v skladu z odstavkoma 5.2.2 in 5.2.3 ter Prilogo A standarda ISO 10542-1:2012, pri čemer se vsi elementi/pritrdišča preskušajo hkrati s pomočjo gole karoserije vozila ali reprezentativne konstrukcije.

| 3.2 | Sestavni deli sistema za pritrditev invalidskega vozička in zadrževalnega sistema za uporabnika invalidskega vozička izpolnjujejo ustrezne zahteve iz odstavkov 5.1, 5.3 in 5.4 standarda ISO 10542-1:2012. Za te zahteve se šteje, da so glede zadrževalnega sistema za uporabnika izpolnjene, če je odobren v skladu s Pravilnikom UN/ECE št. 16-06. |
| --- | --- |

3.2

Sestavni deli sistema za pritrditev invalidskega vozička in zadrževalnega sistema za uporabnika invalidskega vozička izpolnjujejo ustrezne zahteve iz odstavkov 5.1, 5.3 in 5.4 standarda ISO 10542-1:2012. Za te zahteve se šteje, da so glede zadrževalnega sistema za uporabnika izpolnjene, če je odobren v skladu s Pravilnikom UN/ECE št. 16-06.

Dodatek 4

Druga vozila za posebne namene (vključno s posebno skupino, vozili za prevoz različne opreme in bivalnimi prikolicami)

Zahteve Priloge IV morajo biti izpolnjene v največji možni meri: Uporaba izjem je dovoljena le, če proizvajalec dokaže homologacijskemu organu, da vozilo zaradi posebnih opravil ne more ustrezati vsem zahtevam.

| Postavka | Predmet | Sklic na regulativni akt | M2 | M3 | N1 | N2 | N3 | O1 | O2 | O3 | O4 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Dovoljena raven hrupa | Direktiva 70/157/EGS | H | H | H | H | H | | | | |
| 2 | Emisije (Euro 5 in 6) – lahka vozila/dostop do informacij | Uredba (ES) št. 715/2007 | Q (1) | | Q + V1 (1) | Q + V1 (1) | | | | | |
| 3 | Posode za gorivo/naprave za zaščito pred podletom od zadaj | Direktiva 70/221/EGS | F (2) | F (2) | F (2) | F (2) | F (2) | X | X | X | X |
| 3A | Preprečevanje tveganj požara (posode za tekoče gorivo) | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 34 | F | F | F | F | F | X | X | X | X |
| 3B | Naprave za zaščito pred podletom od zadaj in njihova vgradnja; zaščita pred podletom od zadaj | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 58 | X | X | A | A | A | X | X | X | X |
| 4 | Prostor za pritrditev registrske tablice na zadnji strani vozil | Direktiva 70/222/EGS | A+ R | A+ R | A+ R | A+ R | A+ R | A+ R | A+ R | A+ R | A+ R |
| 4A | Prostor za namestitev in pritrditev zadnjih registrskih tablic | Uredba (ES) št. 661/2009
  Uredba (EU) št. 1003/2010 | A+ R | A+ R | A+ R | A+ R | A+ R | A+ R | A+ R | A+ R | A+ R |
| 5 | Sila na volanu | Direktiva 70/311/EGS | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 5A | Krmilje | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 79 | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 6 | Ključavnice in tečaji vrat | Direktiva 70/387/EGS | | | B | B | B | | | | |
| 6A | Dostop do vozila in sposobnost manevriranja | Uredba (ES) št. 661/2009
  Uredba (EU) št. 130/2012 | X | X | B | B | B | | | | |
| 6B | Ključavnice in tečaji vrat | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 11 | | | B | | | | | | |
| 7 | Zvočna opozorilna naprava | Direktiva 70/388/EGS | X | X | X | X | X | | | | |
| 7A | Zvočne signalne naprave in signali | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 28 | X | X | X | X | X | | | | |
| 8 | Naprave za posredno gledanje | Direktiva 2003/97/ES | X | X | X | X | X | | | | |
| 8A | Naprave za posredno gledanje in njihova vgradnja | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 46 | X | X | X | X | X | | | | |
| 9 | Zaviranje | Direktiva 71/320/EGS | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 9A | Zaviranje vozil in priklopnikov | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 13 | X (3) | X (3) | X (3) | X+ U1 (3) | X + U1 (3) | X | X | X (3) | X (3) |
| 9B | Zaviranje osebnih avtomobilov | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 13-H | | | X (4) | | | | | | |
| 10 | Radijske motnje (elektromagnetna združljivost) | Direktiva 72/245/EGS | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 10A | Elektromagnetna združljivost | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 10 | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 13 | Zaščita pred nedovoljeno uporabo in naprava za imobilizacijo | Direktiva 74/61/EGS | X | X | X | X | X | | | | |
| 13A | Zaščita motornih vozil pred nedovoljeno uporabo | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 18 | X (4A) | X (4A) | | X (4A) | X (4A) | | | | |
| 13B | Zaščita motornih vozil pred nedovoljeno uporabo | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 116 | | | X | | | | | | |
| 14 | Zaščita voznika pred krmiljem pri trčenju | Direktiva 74/297/EGS | | | X | | | | | | |
| 14A | Zaščita voznika pred krmilnim mehanizmom pri trčenju | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 12 | | | X | | | | | | |
| 15 | Trdnost sedežev | Direktiva 74/408/EGS | D | D | D | D | D | | | | |
| 15A | Sedeži, njihova pritrdišča in nasloni za glavo | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 17 | D (4B) | D (4B) | D | D | D | | | | |
| 15B | Sedeži v avtobusih | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 80 | D | D | | | | | | | |
| 17 | Merilnik hitrosti in vzvratna prestava | Direktiva 75/443/EGS | X | X | X | X | X | | | | |
| 17A | Dostop do vozila in sposobnost manevriranja | Uredba (ES) št. 661/2009
  Uredba (EU) št. 130/2012 | X | X | X | X | X | | | | |
| 17B | Oprema za merjenje hitrosti in njena vgradnja | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 39 | X | X | X | X | X | | | | |
| 18 | Predpisane tablice | Direktiva 76/114/EGS | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 18A | Predpisane tablice proizvajalca in identifikacijska številka vozila | Uredba (ES) št. 661/2009
  Uredba (EU) št. 19/2011 | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 19 | Pritrdišča varnostnih pasov | Direktiva 76/115/EGS | D | D | D | D | D | | | | |
| 19A | Pritrdišča varnostnih pasov, pritrdilni sistemi ISOFIX in pritrdišča za zgornje privezi ISOFIX | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 14 | D | D | D | D | D | | | | |
| 20 | Vgradnja svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav | Direktiva 76/756/EGS | A + N | A + N | A + N | A + N | A + N | A + N | A + N | A + N | A + N |
| 20A | Vgradnja svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 48 | A + N | A + N | A + N | A + N | A + N | A + N | A + N | A + N | A + N |
| 21 | Odsevniki | Direktiva 76/757/EGS | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 21A | Odsevne naprave za motorna vozila in njihove priklopnike | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 3 | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 22 | Gabaritne, prednje pozicijske, zadnje pozicijske, zavorne, bočne svetilke in svetilke za dnevno vožnjo | Direktiva 76/758/EGS | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 22A | Sprednje in zadnje pozicijske svetilke, zavorne svetilke in gabaritne svetilke za motorna vozila in njihove priklopnike | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 7 | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 22B | Svetilke za dnevno vožnjo za motorna vozila | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 87 | X | X | X | X | X | | | | |
| 22C | Bočne svetilke za motorna vozila in njihove priklopnike | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 91 | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 23 | Smerne svetilke | Direktiva 76/759/EGS | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 23A | Smerne svetilke za motorna vozila in njihove priklopnike | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 6 | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 24 | Svetilke za zadnje registrske tablice | Direktiva 76/760/EGS | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 24A | Naprave za osvetlitev zadnjih registrskih tablic za motorna vozila in njihove priklopnike | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 4 | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 25 | Žarometi (vključno z žarnicami) | Direktiva 76/761/EGS | X | X | X | X | X | | | | |
| 25A | ‚Sealed-beam‘ žarometi motornih vozil (SB-žarometi) za evropski asimetrični kratki in/ali dolgi svetlobni pramen | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 31 | X | X | X | X | X | | | | |
| 25B | Žarnice z žarilno nitko za uporabo v homologiranih svetilkah vozil na motorni pogon in njihovih priklopnikov | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 37 | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 25C | Žarometi motornih vozil, opremljeni s svetlobnimi viri, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 98 | X | X | X | X | X | | | | |
| 25D | Svetlobni viri, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu, za uporabo v homologiranih svetilkah, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu, v vozilih na motorni pogon | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 99 | X | X | X | X | X | | | | |
| 25E | Žarometi motornih vozil za asimetrični kratki svetlobni pramen in/ali dolgi svetlobni pramen, ki so opremljeni z žarnico z žarilno nitko in/ali moduli LED | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 112 | X | X | X | X | X | | | | |
| 25F | Nastavljivi sistemi sprednje osvetlitve (AFS) za motorna vozila | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 123 | X | X | X | X | X | | | | |
| 26 | Žarometi za meglo | Direktiva 76/762/EGS | X | X | X | X | X | | | | |
| 26A | Žarometi za meglo za motorna vozila | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 19 | X | X | X | X | X | | | | |
| 27 | Vlečne kljuke | Direktiva 77/389/EGS | A | A | A | A | A | | | | |
| 27A | Naprava za vleko | Uredba (ES) št. 661/2009
  Uredba (EU) št. 1005/2010 | A | A | A | A | A | | | | |
| 28 | Zadnje svetilke za meglo | Direktiva 77/538/EGS | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 28A | Zadnje svetilke za meglo za motorna vozila in njihove priklopnike | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 38 | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 29 | Žarometi za vzvratno vožnjo | Direktiva 77/539/EGS | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 29A | Žarometi za vzvratno vožnjo za motorna vozila in njihove priklopnike | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 23 | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 30 | Parkirne svetilke | Direktiva 77/540/EGS | X | X | X | X | X | | | | |
| 30A | Parkirne svetilke za vozila na motorni pogon | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 77 | X | X | X | X | X | | | | |
| 31 | Varnostni pasovi in sistemi za zadrževanje | Direktiva 77/541/EGS | D | D | D | D | D | | | | |
| 31A | Varnostni pasovi, sistemi za zadrževanje potnikov, sistemi za zadrževanje otrok in sistemi za zadrževanje otrok ISOFIX | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 16 | D | D | D | D | D | | | | |
| 33 | Označevanje naprav za upravljanje, kontrolnih svetilk in kazalnikov | Direktiva 78/316/EGS | X | X | X | X | X | | | | |
| 33A | Namestitev in označevanje naprav za ročno upravljanje, kontrolnih svetilk in kazalnikov | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 121 | X | X | X | X | X | | | | |
| 34 | Odleditev in sušenje zastekljenih površin | Direktiva 78/317/EGS | (5) | (5) | (5) | (5) | (5) | | | | |
| 34A | Sistemi za odleditev in sušenje vetrobranskega stekla | Uredba (ES) št. 661/2009
  Uredba (EU) št. 672/2010 | (5) | (5) | (5) | (5) | (5) | | | | |
| 35 | Pranje/brisanje zastekljenih površin | Direktiva 78/318/EGS | (6) | (6) | (6) | (6) | (6) | | | | |
| 35A | Sistemi za brisanje in pranje vetrobranskega stekla | Uredba (ES) št. 661/2009
  Uredba (EU) št. 1008/2010 | (6) | (6) | (6) | (6) | (6) | | | | |
| 36 | Ogrevalni sistemi | Direktiva 2001/56/ES | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 36A | Ogrevalni sistemi | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 122 | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 38A | Nasloni za glavo, ločeni ali vgrajeni v naslonjala sedežev | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 25 | X | | | | | | | | |
| 41 | Emisije težkih vozil (Euro IV in V) | Direktiva 2005/55/ES | H (8) | H | H (8) | H (8) | H | | | | |
| 41A | Emisije težkih vozil (Euro VI) – dostop do informacij | Uredba (ES) št. 595/2009 | H (9) | H | H (9) | H (9) | H | | | | |
| 42 | Bočna zaščita | Direktiva 89/297/EGS | | | | X | X | | | X | X |
| 42A | Bočna zaščita tovornih vozil | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 73 | | | | X | X | | | X | X |
| 43 | Sistemi za preprečevanje škropljenja izpod koles | Direktiva 91/226/EGS | | | X | X | X | X | X | X | X |
| 43A | Sistemi za preprečevanje škropljenja | Uredba (ES) št. 661/2009
  Uredba (EU) št. 109/2011 | | | X | X | X | X | X | X | X |
| 45 | Varnostna zasteklitev | Direktiva 92/22/EGS | J | J | J | J | J | J | J | J | J |
| 45A | Materiali za varnostno zasteklitev in njihova vgradnja | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 43 | J | J | J | J | J | J | J | J | J |
| 46 | Pnevmatike | Direktiva 92/23/EGS | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 46A | Namestitev pnevmatik | Uredba (ES) št. 661/2009
  Uredba (EU) št. 458/2011 | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 46B | Pnevmatike za motorna vozila in njihove priklopnike (razred C1) | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 30 | | | X | | | X | X | | |
| 46C | Pnevmatike za gospodarska vozila in njihove priklopnike (razreda C2 in C3) | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 54 | X | X | X | X | X | | | X | X |
| 46D | Emisije kotalnega hrupa pnevmatik, oprijem na mokrih površinah in kotalni upor (razredi C1, C2 in C3) | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 117 | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 46E | Zasilna nadomestna enota, pnevmatike s podaljšano mobilnostjo/sistem pnevmatik s podaljšano mobilnostjo in sistem za nadzor tlaka v pnevmatikah | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 64 | | | X (9A) | | | | | | |
| 47 | Naprave za omejevanje hitrosti | Direktiva 92/24/EGS | X | X | | X | X | | | | |
| 47A | Omejevanje hitrosti vozil | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 89 | X | X | | X | X | | | | |
| 48 | Mase in mere (razen vozil iz postavke 44) | Direktiva 97/27/ES | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 48A | Mase in mere | Uredba (ES) št. 661/2009
  Uredba (EU) št. 1230/2012 | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 49 | Zunanji štrleči deli kabin | Direktiva 92/114/EGS | | | X | X | X | | | | |
| 49A | Gospodarska vozila glede na zunanje štrleče dele pred zadnjo steno kabine | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 61 | | | X | X | X | | | | |
| 50 | Spoji | Direktiva 94/20/ES | X (10) | X (10) | X (10) | X (10) | X (10) | X | X | X | X |
| 50A | Sestavni deli mehanskih sistemov za spenjanje med seboj povezanih vozil | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 55 | X (10) | X (10) | X (10) | X (10) | X (10) | X | X | X | X |
| 50B | Naprave za kratko spenjanje vozil; vgradnja homologiranega tipa naprave za kratko spenjanje vozil | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 102 | | | | X (10) | X (10) | | | X (10) | X (10) |
| 51 | Vnetljivost | Direktiva 95/28/ES | | X | | | | | | | |
| 51A | Gorljivost materialov, ki se uporabljajo za notranjo opremo določenih kategorij motornih vozil | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 118 | | X | | | | | | | |
| 52 | Avtobusi | Direktiva 2001/85/ES | X | X | | | | | | | |
| 52A | Vozila kategorij M2 in M3 | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 107 | X | X | | | | | | | |
| 52B | Trdnost nadgradnje avtobusov | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 66 | X | X | | | | | | | |
| 54 | Bočni trk | Direktiva 96/27/ES | | | A | | | | | | |
| 54A | Zaščita potnikov pri bočnem trku | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 95 | | | A | | | | | | |
| 56 | Vozila, namenjena za prevoz nevarnega blaga | Direktiva 98/91/ES | | | X (13) | X (13) | X (13) | X (13) | X (13) | X (13) | X (13) |
| 56A | Vozila, namenjena za prevoz nevarnega blaga | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 105 | | | X (13) | X (13) | X (13) | X (13) | X (13) | X (13) | X (13) |
| 57 | Zaščita pred podletom od spredaj | Direktiva 2000/40/ES | | | | X | X | | | | |
| 57A | Naprave za zaščito pred podletom od spredaj in njihova namestitev; zaščita pred podletom od spredaj | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 93 | | | | X | X | | | | |
| 58 | Zaščita pešcev | Uredba (ES) št. 78/2009 | | | N/A (2) | | | | | | |
| 59 | Možnost recikliranja | Direktiva 2005/64/ES | | | N/A | | — | | | | |
| 61 | Klimatske naprave | Direktiva 2006/40/ES | | | X (14) | | | | | | |
| 62 | Vodikov sistem | Uredba (ES) št. 79/2009 | X | X | X | X | X | | | | |
| 63 | Splošna varnost | Uredba (ES) št. 661/2009 | X (15) | X (15) | X (15) | X (15) | X (15) | X (15) | X (15) | X (15) | X (15) |
| 65 | Napredni sistem za zaviranje v sili | Uredba (ES) št. 661/2009
  Uredba (EU) št. 347/2012 | N/A | N/A | | N/A | N/A | | | | |
| 66 | Sistem opozarjanja pred zapustitvijo voznega pasu | Uredba (ES) št. 661/2009
  Uredba (EU) št. 351/2012 | N/A | N/A | | N/A | N/A | | | | |
| 67 | Posebni sestavni deli za utekočinjen zemeljski plin (LPG) in njihova vgradnja v motorna vozila | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 67 | X | X | X | X | X | | | | |
| 68 | Alarmni sistemi vozil (VAS) | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 97 | | | X | | | | | | |
| 69 | Varnost električne opreme | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 100 | X | X | X | X | X | | | | |
| 70 | Posebni sestavni deli za stisnjen zemeljski plin (CNG) in njihova vgradnja v motorna vozila | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 110 | X | X | X | X | X | | | | |

Postavka

Predmet

Sklic na regulativni akt

M2

M3

N1

N2

N3

O1

O2

O3

O4

1

Dovoljena raven hrupa

Direktiva 70/157/EGS

H

H

H

H

H

2

Emisije (Euro 5 in 6) – lahka vozila/dostop do informacij

Uredba (ES) št. 715/2007

Q (1)

Q + V1 (1)

Q + V1 (1)

3

Posode za gorivo/naprave za zaščito pred podletom od zadaj

Direktiva 70/221/EGS

F (2)

F (2)

F (2)

F (2)

F (2)

X

X

X

X

3A

Preprečevanje tveganj požara (posode za tekoče gorivo)

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 34

F

F

F

F

F

X

X

X

X

3B

Naprave za zaščito pred podletom od zadaj in njihova vgradnja; zaščita pred podletom od zadaj

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 58

X

X

A

A

A

X

X

X

X

4

Prostor za pritrditev registrske tablice na zadnji strani vozil

Direktiva 70/222/EGS

A+ R

A+ R

A+ R

A+ R

A+ R

A+ R

A+ R

A+ R

A+ R

4A

Prostor za namestitev in pritrditev zadnjih registrskih tablic

Uredba (ES) št. 661/2009

Uredba (EU) št. 1003/2010

A+ R

A+ R

A+ R

A+ R

A+ R

A+ R

A+ R

A+ R

A+ R

5

Sila na volanu

Direktiva 70/311/EGS

X

X

X

X

X

X

X

X

X

5A

Krmilje

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 79

X

X

X

X

X

X

X

X

X

6

Ključavnice in tečaji vrat

Direktiva 70/387/EGS

B

B

B

6A

Dostop do vozila in sposobnost manevriranja

Uredba (ES) št. 661/2009

Uredba (EU) št. 130/2012

X

X

B

B

B

6B

Ključavnice in tečaji vrat

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 11

B

7

Zvočna opozorilna naprava

Direktiva 70/388/EGS

X

X

X

X

X

7A

Zvočne signalne naprave in signali

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 28

X

X

X

X

X

8

Naprave za posredno gledanje

Direktiva 2003/97/ES

X

X

X

X

X

8A

Naprave za posredno gledanje in njihova vgradnja

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 46

X

X

X

X

X

9

Zaviranje

Direktiva 71/320/EGS

X

X

X

X

X

X

X

X

X

9A

Zaviranje vozil in priklopnikov

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 13

X (3)

X (3)

X (3)

X+ U1 (3)

X + U1 (3)

X

X

X (3)

X (3)

9B

Zaviranje osebnih avtomobilov

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 13-H

X (4)

10

Radijske motnje (elektromagnetna združljivost)

Direktiva 72/245/EGS

X

X

X

X

X

X

X

X

X

10A

Elektromagnetna združljivost

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 10

X

X

X

X

X

X

X

X

X

13

Zaščita pred nedovoljeno uporabo in naprava za imobilizacijo

Direktiva 74/61/EGS

X

X

X

X

X

13A

Zaščita motornih vozil pred nedovoljeno uporabo

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 18

X (4A)

X (4A)

X (4A)

X (4A)

13B

Zaščita motornih vozil pred nedovoljeno uporabo

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 116

X

14

Zaščita voznika pred krmiljem pri trčenju

Direktiva 74/297/EGS

X

14A

Zaščita voznika pred krmilnim mehanizmom pri trčenju

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 12

X

15

Trdnost sedežev

Direktiva 74/408/EGS

D

D

D

D

D

15A

Sedeži, njihova pritrdišča in nasloni za glavo

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 17

D (4B)

D (4B)

D

D

D

15B

Sedeži v avtobusih

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 80

D

D

17

Merilnik hitrosti in vzvratna prestava

Direktiva 75/443/EGS

X

X

X

X

X

17A

Dostop do vozila in sposobnost manevriranja

Uredba (ES) št. 661/2009

Uredba (EU) št. 130/2012

X

X

X

X

X

17B

Oprema za merjenje hitrosti in njena vgradnja

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 39

X

X

X

X

X

18

Predpisane tablice

Direktiva 76/114/EGS

X

X

X

X

X

X

X

X

X

18A

Predpisane tablice proizvajalca in identifikacijska številka vozila

Uredba (ES) št. 661/2009

Uredba (EU) št. 19/2011

X

X

X

X

X

X

X

X

X

19

Pritrdišča varnostnih pasov

Direktiva 76/115/EGS

D

D

D

D

D

19A

Pritrdišča varnostnih pasov, pritrdilni sistemi ISOFIX in pritrdišča za zgornje privezi ISOFIX

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 14

D

D

D

D

D

20

Vgradnja svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav

Direktiva 76/756/EGS

A + N

A + N

A + N

A + N

A + N

A + N

A + N

A + N

A + N

20A

Vgradnja svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 48

A + N

A + N

A + N

A + N

A + N

A + N

A + N

A + N

A + N

21

Odsevniki

Direktiva 76/757/EGS

X

X

X

X

X

X

X

X

X

21A

Odsevne naprave za motorna vozila in njihove priklopnike

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 3

X

X

X

X

X

X

X

X

X

22

Gabaritne, prednje pozicijske, zadnje pozicijske, zavorne, bočne svetilke in svetilke za dnevno vožnjo

Direktiva 76/758/EGS

X

X

X

X

X

X

X

X

X

22A

Sprednje in zadnje pozicijske svetilke, zavorne svetilke in gabaritne svetilke za motorna vozila in njihove priklopnike

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 7

X

X

X

X

X

X

X

X

X

22B

Svetilke za dnevno vožnjo za motorna vozila

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 87

X

X

X

X

X

22C

Bočne svetilke za motorna vozila in njihove priklopnike

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 91

X

X

X

X

X

X

X

X

X

23

Smerne svetilke

Direktiva 76/759/EGS

X

X

X

X

X

X

X

X

X

23A

Smerne svetilke za motorna vozila in njihove priklopnike

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 6

X

X

X

X

X

X

X

X

X

24

Svetilke za zadnje registrske tablice

Direktiva 76/760/EGS

X

X

X

X

X

X

X

X

X

24A

Naprave za osvetlitev zadnjih registrskih tablic za motorna vozila in njihove priklopnike

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 4

X

X

X

X

X

X

X

X

X

25

Žarometi (vključno z žarnicami)

Direktiva 76/761/EGS

X

X

X

X

X

25A

‚Sealed-beam‘ žarometi motornih vozil (SB-žarometi) za evropski asimetrični kratki in/ali dolgi svetlobni pramen

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 31

X

X

X

X

X

25B

Žarnice z žarilno nitko za uporabo v homologiranih svetilkah vozil na motorni pogon in njihovih priklopnikov

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 37

X

X

X

X

X

X

X

X

X

25C

Žarometi motornih vozil, opremljeni s svetlobnimi viri, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 98

X

X

X

X

X

25D

Svetlobni viri, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu, za uporabo v homologiranih svetilkah, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu, v vozilih na motorni pogon

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 99

X

X

X

X

X

25E

Žarometi motornih vozil za asimetrični kratki svetlobni pramen in/ali dolgi svetlobni pramen, ki so opremljeni z žarnico z žarilno nitko in/ali moduli LED

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 112

X

X

X

X

X

25F

Nastavljivi sistemi sprednje osvetlitve (AFS) za motorna vozila

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 123

X

X

X

X

X

26

Žarometi za meglo

Direktiva 76/762/EGS

X

X

X

X

X

26A

Žarometi za meglo za motorna vozila

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 19

X

X

X

X

X

27

Vlečne kljuke

Direktiva 77/389/EGS

A

A

A

A

A

27A

Naprava za vleko

Uredba (ES) št. 661/2009

Uredba (EU) št. 1005/2010

A

A

A

A

A

28

Zadnje svetilke za meglo

Direktiva 77/538/EGS

X

X

X

X

X

X

X

X

X

28A

Zadnje svetilke za meglo za motorna vozila in njihove priklopnike

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 38

X

X

X

X

X

X

X

X

X

29

Žarometi za vzvratno vožnjo

Direktiva 77/539/EGS

X

X

X

X

X

X

X

X

X

29A

Žarometi za vzvratno vožnjo za motorna vozila in njihove priklopnike

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 23

X

X

X

X

X

X

X

X

X

30

Parkirne svetilke

Direktiva 77/540/EGS

X

X

X

X

X

30A

Parkirne svetilke za vozila na motorni pogon

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 77

X

X

X

X

X

31

Varnostni pasovi in sistemi za zadrževanje

Direktiva 77/541/EGS

D

D

D

D

D

31A

Varnostni pasovi, sistemi za zadrževanje potnikov, sistemi za zadrževanje otrok in sistemi za zadrževanje otrok ISOFIX

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 16

D

D

D

D

D

33

Označevanje naprav za upravljanje, kontrolnih svetilk in kazalnikov

Direktiva 78/316/EGS

X

X

X

X

X

33A

Namestitev in označevanje naprav za ročno upravljanje, kontrolnih svetilk in kazalnikov

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 121

X

X

X

X

X

34

Odleditev in sušenje zastekljenih površin

Direktiva 78/317/EGS

(5)

(5)

(5)

(5)

(5)

34A

Sistemi za odleditev in sušenje vetrobranskega stekla

Uredba (ES) št. 661/2009

Uredba (EU) št. 672/2010

(5)

(5)

(5)

(5)

(5)

35

Pranje/brisanje zastekljenih površin

Direktiva 78/318/EGS

(6)

(6)

(6)

(6)

(6)

35A

Sistemi za brisanje in pranje vetrobranskega stekla

Uredba (ES) št. 661/2009

Uredba (EU) št. 1008/2010

(6)

(6)

(6)

(6)

(6)

36

Ogrevalni sistemi

Direktiva 2001/56/ES

X

X

X

X

X

X

X

X

X

36A

Ogrevalni sistemi

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 122

X

X

X

X

X

X

X

X

X

38A

Nasloni za glavo, ločeni ali vgrajeni v naslonjala sedežev

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 25

X

41

Emisije težkih vozil (Euro IV in V)

Direktiva 2005/55/ES

H (8)

H

H (8)

H (8)

H

41A

Emisije težkih vozil (Euro VI) – dostop do informacij

Uredba (ES) št. 595/2009

H (9)

H

H (9)

H (9)

H

42

Bočna zaščita

Direktiva 89/297/EGS

X

X

X

X

42A

Bočna zaščita tovornih vozil

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 73

X

X

X

X

43

Sistemi za preprečevanje škropljenja izpod koles

Direktiva 91/226/EGS

X

X

X

X

X

X

X

43A

Sistemi za preprečevanje škropljenja

Uredba (ES) št. 661/2009

Uredba (EU) št. 109/2011

X

X

X

X

X

X

X

45

Varnostna zasteklitev

Direktiva 92/22/EGS

J

J

J

J

J

J

J

J

J

45A

Materiali za varnostno zasteklitev in njihova vgradnja

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 43

J

J

J

J

J

J

J

J

J

46

Pnevmatike

Direktiva 92/23/EGS

X

X

X

X

X

X

X

X

X

46A

Namestitev pnevmatik

Uredba (ES) št. 661/2009

Uredba (EU) št. 458/2011

X

X

X

X

X

X

X

X

X

46B

Pnevmatike za motorna vozila in njihove priklopnike (razred C1)

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 30

X

X

X

46C

Pnevmatike za gospodarska vozila in njihove priklopnike (razreda C2 in C3)

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 54

X

X

X

X

X

X

X

46D

Emisije kotalnega hrupa pnevmatik, oprijem na mokrih površinah in kotalni upor (razredi C1, C2 in C3)

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 117

X

X

X

X

X

X

X

X

X

46E

Zasilna nadomestna enota, pnevmatike s podaljšano mobilnostjo/sistem pnevmatik s podaljšano mobilnostjo in sistem za nadzor tlaka v pnevmatikah

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 64

X (9A)

47

Naprave za omejevanje hitrosti

Direktiva 92/24/EGS

X

X

X

X

47A

Omejevanje hitrosti vozil

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 89

X

X

X

X

48

Mase in mere (razen vozil iz postavke 44)

Direktiva 97/27/ES

X

X

X

X

X

X

X

X

X

48A

Mase in mere

Uredba (ES) št. 661/2009

Uredba (EU) št. 1230/2012

X

X

X

X

X

X

X

X

X

49

Zunanji štrleči deli kabin

Direktiva 92/114/EGS

X

X

X

49A

Gospodarska vozila glede na zunanje štrleče dele pred zadnjo steno kabine

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 61

X

X

X

50

Spoji

Direktiva 94/20/ES

X (10)

X (10)

X (10)

X (10)

X (10)

X

X

X

X

50A

Sestavni deli mehanskih sistemov za spenjanje med seboj povezanih vozil

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 55

X (10)

X (10)

X (10)

X (10)

X (10)

X

X

X

X

50B

Naprave za kratko spenjanje vozil; vgradnja homologiranega tipa naprave za kratko spenjanje vozil

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 102

X (10)

X (10)

X (10)

X (10)

51

Vnetljivost

Direktiva 95/28/ES

X

51A

Gorljivost materialov, ki se uporabljajo za notranjo opremo določenih kategorij motornih vozil

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 118

X

52

Avtobusi

Direktiva 2001/85/ES

X

X

52A

Vozila kategorij M2 in M3

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 107

X

X

52B

Trdnost nadgradnje avtobusov

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 66

X

X

54

Bočni trk

Direktiva 96/27/ES

A

54A

Zaščita potnikov pri bočnem trku

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 95

A

56

Vozila, namenjena za prevoz nevarnega blaga

Direktiva 98/91/ES

X (13)

X (13)

X (13)

X (13)

X (13)

X (13)

X (13)

56A

Vozila, namenjena za prevoz nevarnega blaga

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 105

X (13)

X (13)

X (13)

X (13)

X (13)

X (13)

X (13)

57

Zaščita pred podletom od spredaj

Direktiva 2000/40/ES

X

X

57A

Naprave za zaščito pred podletom od spredaj in njihova namestitev; zaščita pred podletom od spredaj

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 93

X

X

58

Zaščita pešcev

Uredba (ES) št. 78/2009

N/A (2)

59

Možnost recikliranja

Direktiva 2005/64/ES

N/A

—

61

Klimatske naprave

Direktiva 2006/40/ES

X (14)

62

Vodikov sistem

Uredba (ES) št. 79/2009

X

X

X

X

X

63

Splošna varnost

Uredba (ES) št. 661/2009

X (15)

X (15)

X (15)

X (15)

X (15)

X (15)

X (15)

X (15)

X (15)

65

Napredni sistem za zaviranje v sili

Uredba (ES) št. 661/2009

Uredba (EU) št. 347/2012

N/A

N/A

N/A

N/A

66

Sistem opozarjanja pred zapustitvijo voznega pasu

Uredba (ES) št. 661/2009

Uredba (EU) št. 351/2012

N/A

N/A

N/A

N/A

67

Posebni sestavni deli za utekočinjen zemeljski plin (LPG) in njihova vgradnja v motorna vozila

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 67

X

X

X

X

X

68

Alarmni sistemi vozil (VAS)

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 97

X

69

Varnost električne opreme

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 100

X

X

X

X

X

70

Posebni sestavni deli za stisnjen zemeljski plin (CNG) in njihova vgradnja v motorna vozila

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 110

X

X

X

X

X

Dodatek 5

Avto-dvigala

| Postavka | Predmet | Sklic na regulativni akt | N3 |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Dovoljena raven hrupa | Direktiva 70/157/EGS | T + Z1 |
| 3 | Posode za gorivo/naprave za zaščito pred podletom od zadaj | Direktiva 70/221/EGS | X (2) |
| 3A | Preprečevanje tveganj požara (posode za tekoče gorivo) | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 34 | X |
| 3B | Naprave za zaščito pred podletom od zadaj in njihova vgradnja; zaščita pred podletom od zadaj | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 58 | A |
| 4 | Prostor za pritrditev registrske tablice na zadnji strani vozil | Direktiva 70/222/EGS | X |
| 4A | Prostor za namestitev in pritrditev zadnjih registrskih tablic | Uredba (ES) št. 661/2009
  Uredba (EU) št. 1003/2010 | X |
| 5 | Sila na volanu | Direktiva 70/311/EGS | X
  dovoljeno krmiljenje pajka |
| 5A | Krmilje | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 79 | X
  dovoljeno krmiljenje pajka |
| 6 | Ključavnice in tečaji vrat | Direktiva 70/387/EGS | A |
| 6A | Dostop do vozila in sposobnost manevriranja | Uredba (ES) št. 661/2009
  Uredba (EU) št. 130/2012 | A |
| 7 | Zvočna opozorilna naprava | Direktiva 70/388/EGS | X |
| 7A | Zvočne signalne naprave in signali | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 28 | X |
| 8 | Naprave za posredno gledanje | Direktiva 2003/97/ES | A |
| 8A | Naprave za posredno gledanje in njihova vgradnja | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 46 | X |
| 9 | Zaviranje | Direktiva 71/320/EGS | U |
| 9A | Zaviranje vozil in priklopnikov | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 13 | U (3) |
| 10 | Radijske motnje (elektromagnetna združljivost) | Direktiva 72/245/EGS | X |
| 10A | Elektromagnetna združljivost | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 10 | X |
| 13 | Zaščita pred nedovoljeno uporabo in naprava za imobilizacijo | Direktiva 74/61/EGS | X |
| 13A | Zaščita motornih vozil pred nedovoljeno uporabo | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 18 | X (4A) |
| 15 | Trdnost sedežev | Direktiva 74/408/EGS | D |
| 15A | Sedeži, njihova pritrdišča in nasloni za glavo | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 17 | X |
| 17 | Merilnik hitrosti in vzvratna prestava | Direktiva 75/443/EGS | X |
| 17A | Dostop do vozila in sposobnost manevriranja | Uredba (ES) št. 661/2009
  Uredba (EU) št. 130/2012 | X |
| 17B | Oprema za merjenje hitrosti in njena vgradnja | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 39 | X |
| 18 | Predpisane tablice | Direktiva 76/114/EGS | X |
| 18A | Predpisane tablice proizvajalca in identifikacijska številka vozila | Uredba (ES) št. 661/2009
  Uredba (EU) št. 19/2011 | X |
| 19 | Pritrdišča varnostnih pasov | Direktiva 76/115/EGS | D |
| 19A | Pritrdišča varnostnih pasov, pritrdilni sistemi ISOFIX in pritrdišča za zgornje privezi ISOFIX | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 14 | X |
| 20 | Vgradnja svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav | Direktiva 76/756/EGS | A + Y |
| 20A | Vgradnja svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 48 | A + Y |
| 21 | Odsevniki | Direktiva 76/757/EGS | X |
| 21A | Odsevne naprave za motorna vozila in njihove priklopnike | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 3 | X |
| 22 | Gabaritne, prednje pozicijske, zadnje pozicijske, zavorne, bočne svetilke in svetilke za dnevno vožnjo | Direktiva 76/758/EGS | X |
| 22A | Sprednje in zadnje pozicijske svetilke, zavorne svetilke in gabaritne svetilke za motorna vozila in njihove priklopnike | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 7 | X |
| 22B | Svetilke za dnevno vožnjo za motorna vozila | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 87 | X |
| 22C | Bočne svetilke za motorna vozila in njihove priklopnike | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 91 | X |
| 23 | Smerne svetilke | Direktiva 76/759/EGS | X |
| 23A | Smerne svetilke za motorna vozila in njihove priklopnike | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 6 | X |
| 24 | Svetilke za zadnje registrske tablice | Direktiva 76/760/EGS | X |
| 24A | Naprave za osvetlitev zadnjih registrskih tablic za motorna vozila in njihove priklopnike | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 4 | X |
| 25 | Žarometi (vključno z žarnicami) | Direktiva 76/761/EGS | X |
| 25A | ‚Sealed-beam‘ žarometi motornih vozil (SB-žarometi) za evropski asimetrični kratki in/ali dolgi svetlobni pramen | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 31 | X |
| 25B | Žarnice z žarilno nitko za uporabo v homologiranih svetilkah vozil na motorni pogon in njihovih priklopnikov | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 37 | X |
| 25C | Žarometi motornih vozil, opremljeni s svetlobnimi viri, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 98 | X |
| 25D | Svetlobni viri, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu, za uporabo v homologiranih svetilkah, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu, v vozilih na motorni pogon | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 99 | X |
| 25E | Žarometi motornih vozil za asimetrični kratki svetlobni pramen in/ali dolgi svetlobni pramen, ki so opremljeni z žarnico z žarilno nitko in/ali moduli LED | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 112 | X |
| 25F | Nastavljivi sistemi sprednje osvetlitve (AFS) za motorna vozila | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 123 | X |
| 26 | Žarometi za meglo | Direktiva 76/762/EGS | X |
| 26A | Žarometi za meglo za motorna vozila | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 19 | X |
| 27 | Vlečne kljuke | Direktiva 77/389/EGS | A |
| 27A | Naprava za vleko | Uredba (ES) št. 661/2009
  Uredba (EU) št. 1005/2010 | A |
| 28 | Zadnje svetilke za meglo | Direktiva 77/538/EGS | X |
| 28A | Zadnje svetilke za meglo za motorna vozila in njihove priklopnike | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 38 | X |
| 29 | Žarometi za vzvratno vožnjo | Direktiva 77/539/EGS | X |
| 29A | Žarometi za vzvratno vožnjo za motorna vozila in njihove priklopnike | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 23 | X |
| 30 | Parkirne svetilke | Direktiva 77/540/EGS | X |
| 30A | Parkirne svetilke za vozila na motorni pogon | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 77 | X |
| 31 | Varnostni pasovi in sistemi za zadrževanje | Direktiva 77/541/EGS | D |
| 31A | Varnostni pasovi, sistemi za zadrževanje potnikov, sistemi za zadrževanje otrok in sistemi za zadrževanje otrok ISOFIX | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 16 | X |
| 33 | Označevanje naprav za upravljanje, kontrolnih svetilk in kazalnikov | Direktiva 78/316/EGS | X |
| 33A | Namestitev in označevanje naprav za ročno upravljanje, kontrolnih svetilk in kazalnikov | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 121 | X |
| 34 | Odleditev in sušenje zastekljenih površin | Direktiva 78/317/EGS | (5) |
| 34A | Sistemi za odleditev in sušenje vetrobranskega stekla | Uredba (ES) št. 661/2009
  Uredba (EU) št. 672/2010 | (5) |
| 35 | Pranje/brisanje zastekljenih površin | Direktiva 78/318/EGS | (6) |
| 35A | Sistemi za brisanje in pranje vetrobranskega stekla | Uredba (ES) št. 661/2009
  Uredba (EU) št. 1008/2010 | (6) |
| 36 | Ogrevalni sistemi | Direktiva 2001/56/ES | X |
| 36A | Ogrevalni sistemi | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 122 | X |
| 41 | Emisije težkih vozil (Euro IV in V) | Direktiva 2005/55/ES | V |
| 41A | Emisije težkih vozil (Euro VI) – dostop do informacij | Uredba (ES) št. 595/2009 | V |
| 42 | Bočna zaščita | Direktiva 89/297/EGS | X |
| 42A | Bočna zaščita tovornih vozil | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 73 | A |
| 43 | Sistemi za preprečevanje škropljenja izpod koles | Direktiva 91/226/EGS | X |
| 43A | Sistemi za preprečevanje škropljenja | Uredba (ES) št. 661/2009
  Uredba (EU) št. 109/2011 | Z1 |
| 45 | Varnostna zasteklitev | Direktiva 92/22/EGS | J |
| 45A | Materiali za varnostno zasteklitev in njihova vgradnja | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 43 | J |
| 46 | Pnevmatike | Direktiva 92/23/EGS | X |
| 46A | Namestitev pnevmatik | Uredba (ES) št. 661/2009
  Uredba (EU) št. 458/2011 | X |
| 46C | Pnevmatike za gospodarska vozila in njihove priklopnike (razreda C2 in C3) | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 54 | X |
| 46D | Emisije kotalnega hrupa pnevmatik, oprijem na mokrih površinah in kotalni upor (razredi C1, C2 in C3) | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 117 | X |
| 47 | Naprave za omejevanje hitrosti | Direktiva 92/24/EGS | X |
| 47A | Omejevanje hitrosti vozil | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 89 | X |
| 48 | Mase in mere (razen vozil iz postavke 44) | Direktiva 97/27/ES | X |
| 48A | Mase in mere | Uredba (ES) št. 661/2009
  Uredba (EU) št. 1230/2012 | A |
| 49 | Zunanji štrleči deli kabin | Direktiva 92/114/EGS | X |
| 49A | Gospodarska vozila glede na zunanje štrleče dele pred zadnjo steno kabine | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 61 | A |
| 50 | Spoji | Direktiva 94/20/ES | X (10) |
| 50A | Sestavni deli mehanskih sistemov za spenjanje med seboj povezanih vozil | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 55 | X (10) |
| 50B | Naprave za kratko spenjanje vozil; vgradnja homologiranega tipa naprave za kratko spenjanje vozil | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 102 | X (10) |
| 57 | Zaščita pred podletom od spredaj | Direktiva 2000/40/ES | Z1 |
| 57A | Naprave za zaščito pred podletom od spredaj in njihova namestitev; zaščita pred podletom od spredaj | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 93 | X |
| 62 | Vodikov sistem | Uredba (ES) št. 79/2009 | X |
| 63 | Splošna varnost | Uredba (ES) št. 661/2009 | X (15) |
| 65 | Napredni sistem za zaviranje v sili | Uredba (ES) št. 661/2009
  Uredba (EU) št. 347/2012 | N/A (16) |
| 66 | Sistem opozarjanja pred zapustitvijo voznega pasu | Uredba (ES) št. 661/2009
  Uredba (EU) št. 351/2012 | N/A (17) |
| 67 | Posebni sestavni deli za utekočinjen zemeljski plin (LPG) in njihova vgradnja v motorna vozila | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 67 | X |
| 69 | Varnost električne opreme | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 100 | X |
| 70 | Posebni sestavni deli za stisnjen zemeljski plin (CNG) in njihova vgradnja v motorna vozila | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 110 | X |

Postavka

Predmet

Sklic na regulativni akt

N3

1

Dovoljena raven hrupa

Direktiva 70/157/EGS

T + Z1

3

Posode za gorivo/naprave za zaščito pred podletom od zadaj

Direktiva 70/221/EGS

X (2)

3A

Preprečevanje tveganj požara (posode za tekoče gorivo)

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 34

X

3B

Naprave za zaščito pred podletom od zadaj in njihova vgradnja; zaščita pred podletom od zadaj

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 58

A

4

Prostor za pritrditev registrske tablice na zadnji strani vozil

Direktiva 70/222/EGS

X

4A

Prostor za namestitev in pritrditev zadnjih registrskih tablic

Uredba (ES) št. 661/2009

Uredba (EU) št. 1003/2010

X

5

Sila na volanu

Direktiva 70/311/EGS

X

dovoljeno krmiljenje pajka

5A

Krmilje

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 79

X

dovoljeno krmiljenje pajka

6

Ključavnice in tečaji vrat

Direktiva 70/387/EGS

A

6A

Dostop do vozila in sposobnost manevriranja

Uredba (ES) št. 661/2009

Uredba (EU) št. 130/2012

A

7

Zvočna opozorilna naprava

Direktiva 70/388/EGS

X

7A

Zvočne signalne naprave in signali

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 28

X

8

Naprave za posredno gledanje

Direktiva 2003/97/ES

A

8A

Naprave za posredno gledanje in njihova vgradnja

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 46

X

9

Zaviranje

Direktiva 71/320/EGS

U

9A

Zaviranje vozil in priklopnikov

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 13

U (3)

10

Radijske motnje (elektromagnetna združljivost)

Direktiva 72/245/EGS

X

10A

Elektromagnetna združljivost

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 10

X

13

Zaščita pred nedovoljeno uporabo in naprava za imobilizacijo

Direktiva 74/61/EGS

X

13A

Zaščita motornih vozil pred nedovoljeno uporabo

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 18

X (4A)

15

Trdnost sedežev

Direktiva 74/408/EGS

D

15A

Sedeži, njihova pritrdišča in nasloni za glavo

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 17

X

17

Merilnik hitrosti in vzvratna prestava

Direktiva 75/443/EGS

X

17A

Dostop do vozila in sposobnost manevriranja

Uredba (ES) št. 661/2009

Uredba (EU) št. 130/2012

X

17B

Oprema za merjenje hitrosti in njena vgradnja

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 39

X

18

Predpisane tablice

Direktiva 76/114/EGS

X

18A

Predpisane tablice proizvajalca in identifikacijska številka vozila

Uredba (ES) št. 661/2009

Uredba (EU) št. 19/2011

X

19

Pritrdišča varnostnih pasov

Direktiva 76/115/EGS

D

19A

Pritrdišča varnostnih pasov, pritrdilni sistemi ISOFIX in pritrdišča za zgornje privezi ISOFIX

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 14

X

20

Vgradnja svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav

Direktiva 76/756/EGS

A + Y

20A

Vgradnja svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 48

A + Y

21

Odsevniki

Direktiva 76/757/EGS

X

21A

Odsevne naprave za motorna vozila in njihove priklopnike

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 3

X

22

Gabaritne, prednje pozicijske, zadnje pozicijske, zavorne, bočne svetilke in svetilke za dnevno vožnjo

Direktiva 76/758/EGS

X

22A

Sprednje in zadnje pozicijske svetilke, zavorne svetilke in gabaritne svetilke za motorna vozila in njihove priklopnike

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 7

X

22B

Svetilke za dnevno vožnjo za motorna vozila

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 87

X

22C

Bočne svetilke za motorna vozila in njihove priklopnike

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 91

X

23

Smerne svetilke

Direktiva 76/759/EGS

X

23A

Smerne svetilke za motorna vozila in njihove priklopnike

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 6

X

24

Svetilke za zadnje registrske tablice

Direktiva 76/760/EGS

X

24A

Naprave za osvetlitev zadnjih registrskih tablic za motorna vozila in njihove priklopnike

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 4

X

25

Žarometi (vključno z žarnicami)

Direktiva 76/761/EGS

X

25A

‚Sealed-beam‘ žarometi motornih vozil (SB-žarometi) za evropski asimetrični kratki in/ali dolgi svetlobni pramen

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 31

X

25B

Žarnice z žarilno nitko za uporabo v homologiranih svetilkah vozil na motorni pogon in njihovih priklopnikov

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 37

X

25C

Žarometi motornih vozil, opremljeni s svetlobnimi viri, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 98

X

25D

Svetlobni viri, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu, za uporabo v homologiranih svetilkah, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu, v vozilih na motorni pogon

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 99

X

25E

Žarometi motornih vozil za asimetrični kratki svetlobni pramen in/ali dolgi svetlobni pramen, ki so opremljeni z žarnico z žarilno nitko in/ali moduli LED

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 112

X

25F

Nastavljivi sistemi sprednje osvetlitve (AFS) za motorna vozila

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 123

X

26

Žarometi za meglo

Direktiva 76/762/EGS

X

26A

Žarometi za meglo za motorna vozila

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 19

X

27

Vlečne kljuke

Direktiva 77/389/EGS

A

27A

Naprava za vleko

Uredba (ES) št. 661/2009

Uredba (EU) št. 1005/2010

A

28

Zadnje svetilke za meglo

Direktiva 77/538/EGS

X

28A

Zadnje svetilke za meglo za motorna vozila in njihove priklopnike

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 38

X

29

Žarometi za vzvratno vožnjo

Direktiva 77/539/EGS

X

29A

Žarometi za vzvratno vožnjo za motorna vozila in njihove priklopnike

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 23

X

30

Parkirne svetilke

Direktiva 77/540/EGS

X

30A

Parkirne svetilke za vozila na motorni pogon

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 77

X

31

Varnostni pasovi in sistemi za zadrževanje

Direktiva 77/541/EGS

D

31A

Varnostni pasovi, sistemi za zadrževanje potnikov, sistemi za zadrževanje otrok in sistemi za zadrževanje otrok ISOFIX

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 16

X

33

Označevanje naprav za upravljanje, kontrolnih svetilk in kazalnikov

Direktiva 78/316/EGS

X

33A

Namestitev in označevanje naprav za ročno upravljanje, kontrolnih svetilk in kazalnikov

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 121

X

34

Odleditev in sušenje zastekljenih površin

Direktiva 78/317/EGS

(5)

34A

Sistemi za odleditev in sušenje vetrobranskega stekla

Uredba (ES) št. 661/2009

Uredba (EU) št. 672/2010

(5)

35

Pranje/brisanje zastekljenih površin

Direktiva 78/318/EGS

(6)

35A

Sistemi za brisanje in pranje vetrobranskega stekla

Uredba (ES) št. 661/2009

Uredba (EU) št. 1008/2010

(6)

36

Ogrevalni sistemi

Direktiva 2001/56/ES

X

36A

Ogrevalni sistemi

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 122

X

41

Emisije težkih vozil (Euro IV in V)

Direktiva 2005/55/ES

V

41A

Emisije težkih vozil (Euro VI) – dostop do informacij

Uredba (ES) št. 595/2009

V

42

Bočna zaščita

Direktiva 89/297/EGS

X

42A

Bočna zaščita tovornih vozil

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 73

A

43

Sistemi za preprečevanje škropljenja izpod koles

Direktiva 91/226/EGS

X

43A

Sistemi za preprečevanje škropljenja

Uredba (ES) št. 661/2009

Uredba (EU) št. 109/2011

Z1

45

Varnostna zasteklitev

Direktiva 92/22/EGS

J

45A

Materiali za varnostno zasteklitev in njihova vgradnja

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 43

J

46

Pnevmatike

Direktiva 92/23/EGS

X

46A

Namestitev pnevmatik

Uredba (ES) št. 661/2009

Uredba (EU) št. 458/2011

X

46C

Pnevmatike za gospodarska vozila in njihove priklopnike (razreda C2 in C3)

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 54

X

46D

Emisije kotalnega hrupa pnevmatik, oprijem na mokrih površinah in kotalni upor (razredi C1, C2 in C3)

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 117

X

47

Naprave za omejevanje hitrosti

Direktiva 92/24/EGS

X

47A

Omejevanje hitrosti vozil

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 89

X

48

Mase in mere (razen vozil iz postavke 44)

Direktiva 97/27/ES

X

48A

Mase in mere

Uredba (ES) št. 661/2009

Uredba (EU) št. 1230/2012

A

49

Zunanji štrleči deli kabin

Direktiva 92/114/EGS

X

49A

Gospodarska vozila glede na zunanje štrleče dele pred zadnjo steno kabine

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 61

A

50

Spoji

Direktiva 94/20/ES

X (10)

50A

Sestavni deli mehanskih sistemov za spenjanje med seboj povezanih vozil

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 55

X (10)

50B

Naprave za kratko spenjanje vozil; vgradnja homologiranega tipa naprave za kratko spenjanje vozil

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 102

X (10)

57

Zaščita pred podletom od spredaj

Direktiva 2000/40/ES

Z1

57A

Naprave za zaščito pred podletom od spredaj in njihova namestitev; zaščita pred podletom od spredaj

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 93

X

62

Vodikov sistem

Uredba (ES) št. 79/2009

X

63

Splošna varnost

Uredba (ES) št. 661/2009

X (15)

65

Napredni sistem za zaviranje v sili

Uredba (ES) št. 661/2009

Uredba (EU) št. 347/2012

N/A (16)

66

Sistem opozarjanja pred zapustitvijo voznega pasu

Uredba (ES) št. 661/2009

Uredba (EU) št. 351/2012

N/A (17)

67

Posebni sestavni deli za utekočinjen zemeljski plin (LPG) in njihova vgradnja v motorna vozila

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 67

X

69

Varnost električne opreme

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 100

X

70

Posebni sestavni deli za stisnjen zemeljski plin (CNG) in njihova vgradnja v motorna vozila

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 110

X

Dodatek 6

Vozila za prevoz izrednega tovora

| Postavka | Predmet | Sklic na regulativni akt | N3 | O4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Dovoljena raven hrupa | Direktiva 70/157/EGS | T | |
| 3 | Posode za gorivo/naprave za zaščito pred podletom od zadaj | Direktiva 70/221/EGS | X (2) | X |
| 3A | Preprečevanje tveganj požara (posode za tekoče gorivo) | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 34 | X | X |
| 3B | Naprave za zaščito pred podletom od zadaj in njihova vgradnja; zaščita pred podletom od zadaj | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 58 | A | A |
| 4 | Prostor za pritrditev registrske tablice na zadnji strani vozil | Direktiva 70/222/EGS | X | A + R |
| 4A | Prostor za namestitev in pritrditev zadnjih registrskih tablic | Uredba (ES) št. 661/2009
  Uredba (EU) št. 1003/2010 | X | A + R |
| 5 | Sila na volanu | Direktiva 70/311/EGS | X
  dovoljeno krmiljenje pajka | X |
| 5A | Krmilje | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 79 | X
  dovoljeno krmiljenje pajka | X |
| 6 | Ključavnice in tečaji vrat | Direktiva 70/387/EGS | X | |
| 6A | Dostop do vozila in sposobnost manevriranja | Uredba (ES) št. 661/2009
  Uredba (EU) št. 130/2012 | X | |
| 7 | Zvočna opozorilna naprava | Direktiva 70/388/EGS | X | |
| 7A | Zvočne signalne naprave in signali | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 28 | X | |
| 8 | Naprave za posredno gledanje | Direktiva 2003/97/ES | X | |
| 8A | Naprave za posredno gledanje in njihova vgradnja | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 46 | X | |
| 9 | Zaviranje | Direktiva 71/320/EGS | U | X |
| 9A | Zaviranje vozil in priklopnikov | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 13 | U (3) | X (3) |
| 10 | Radijske motnje (elektromagnetna združljivost) | Direktiva 72/245/EGS | X | X |
| 10A | Elektromagnetna združljivost | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 10 | X | X |
| 13 | Zaščita pred nedovoljeno uporabo in naprava za imobilizacijo | Direktiva 74/61/EGS | X | |
| 13A | Zaščita motornih vozil pred nedovoljeno uporabo | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 18 | X (4A) | |
| 15 | Trdnost sedežev | Direktiva 74/408/EGS | X | |
| 15A | Sedeži, njihova pritrdišča in nasloni za glavo | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 17 | X | |
| 17 | Merilnik hitrosti in vzvratna prestava | Direktiva 75/443/EGS | X | |
| 17A | Dostop do vozila in sposobnost manevriranja | Uredba (ES) št. 661/2009
  Uredba (EU) št. 130/2012 | X | |
| 17B | Oprema za merjenje hitrosti in njena vgradnja | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 39 | X | |
| 18 | Predpisane tablice | Direktiva 76/114/EGS | X | X |
| 18A | Predpisane tablice proizvajalca in identifikacijska številka vozila | Uredba (ES) št. 661/2009
  Uredba (EU) št. 19/2011 | X | X |
| 19 | Pritrdišča varnostnih pasov | Direktiva 76/115/EGS | X | |
| 19A | Pritrdišča varnostnih pasov, pritrdilni sistemi ISOFIX in pritrdišča za zgornje privezi ISOFIX | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 14 | X | |
| 20 | Vgradnja svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav | Direktiva 76/756/EGS | X | A + N |
| 20A | Vgradnja svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 48 | X | A + N |
| 21 | Odsevniki | Direktiva 76/757/EGS | X | X |
| 21A | Odsevne naprave za motorna vozila in njihove priklopnike | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 3 | X | X |
| 22 | Gabaritne, prednje pozicijske, zadnje pozicijske, zavorne, bočne svetilke in svetilke za dnevno vožnjo | Direktiva 76/758/EGS | X | X |
| 22A | Sprednje in zadnje pozicijske svetilke, zavorne svetilke in gabaritne svetilke za motorna vozila in njihove priklopnike | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 7 | X | X |
| 22B | Svetilke za dnevno vožnjo za motorna vozila | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 87 | X | |
| 22C | Bočne svetilke za motorna vozila in njihove priklopnike | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 91 | X | X |
| 23 | Smerne svetilke | Direktiva 76/759/EGS | X | X |
| 23A | Smerne svetilke za motorna vozila in njihove priklopnike | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 6 | X | X |
| 24 | Svetilke za zadnje registrske tablice | Direktiva 76/760/EGS | X | X |
| 24A | Naprave za osvetlitev zadnjih registrskih tablic za motorna vozila in njihove priklopnike | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 4 | X | X |
| 25 | Žarometi (vključno z žarnicami) | Direktiva 76/761/EGS | X | |
| 25A | ‚Sealed-beam‘ žarometi motornih vozil (SB-žarometi) za evropski asimetrični kratki in/ali dolgi svetlobni pramen | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 31 | X | |
| 25B | Žarnice z žarilno nitko za uporabo v homologiranih svetilkah vozil na motorni pogon in njihovih priklopnikov | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 37 | X | X |
| 25C | Žarometi motornih vozil, opremljeni s svetlobnimi viri, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 98 | X | |
| 25D | Svetlobni viri, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu, za uporabo v homologiranih svetilkah, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu, v vozilih na motorni pogon | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 99 | X | |
| 25E | Žarometi motornih vozil za asimetrični kratki svetlobni pramen in/ali dolgi svetlobni pramen, ki so opremljeni z žarnico z žarilno nitko in/ali moduli LED | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 112 | X | |
| 25F | Nastavljivi sistemi sprednje osvetlitve (AFS) za motorna vozila | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 123 | X | |
| 26 | Žarometi za meglo | Direktiva 76/762/EGS | X | |
| 26A | Žarometi za meglo za motorna vozila | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 19 | X | |
| 27 | Vlečne kljuke | Direktiva 77/389/EGS | A | |
| 27A | Naprava za vleko | Uredba (ES) št. 661/2009
  Uredba (EU) št. 1005/2010 | A | |
| 28 | Zadnje svetilke za meglo | Direktiva 77/538/EGS | X | X |
| 28A | Zadnje svetilke za meglo za motorna vozila in njihove priklopnike | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 38 | X | X |
| 29 | Žarometi za vzvratno vožnjo | Direktiva 77/539/EGS | X | X |
| 29A | Žarometi za vzvratno vožnjo za motorna vozila in njihove priklopnike | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 23 | X | X |
| 30 | Parkirne svetilke | Direktiva 77/540/EGS | X | |
| 30A | Parkirne svetilke za vozila na motorni pogon | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 77 | X | |
| 31 | Varnostni pasovi in sistemi za zadrževanje | Direktiva 77/541/EGS | X | |
| 31A | Varnostni pasovi, sistemi za zadrževanje potnikov, sistemi za zadrževanje otrok in sistemi za zadrževanje otrok ISOFIX | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 16 | X | |
| 33 | Označevanje naprav za upravljanje, kontrolnih svetilk in kazalnikov | Direktiva 78/316/EGS | X | |
| 33A | Namestitev in označevanje naprav za ročno upravljanje, kontrolnih svetilk in kazalnikov | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 121 | X | |
| 34 | Odleditev in sušenje zastekljenih površin | Direktiva 78/317/EGS | (5) | |
| 34A | Sistemi za odleditev in sušenje vetrobranskega stekla | Uredba (ES) št. 661/2009
  Uredba (EU) št. 672/2010 | (5) | |
| 35 | Pranje/brisanje zastekljenih površin | Direktiva 78/318/EGS | (6) | |
| 35A | Sistemi za brisanje in pranje vetrobranskega stekla | Uredba (ES) št. 661/2009
  Uredba (EU) št. 1008/2010 | (6) | |
| 36 | Ogrevalni sistemi | Direktiva 2001/56/ES | X | |
| 36A | Ogrevalni sistemi | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 122 | X | |
| 38A | Nasloni za glavo, ločeni ali vgrajeni v naslonjala sedežev | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 25 | X | |
| 41 | Emisije težkih vozil (Euro IV in V) | Direktiva 2005/55/ES | X (8) | |
| 41A | Emisije težkih vozil (Euro VI) – dostop do informacij | Uredba (ES) št. 595/2009 | X (9) | |
| 42 | Bočna zaščita | Direktiva 89/297/EGS | X | A |
| 42A | Bočna zaščita tovornih vozil | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 73 | X | A |
| 43 | Sistemi za preprečevanje škropljenja izpod koles | Direktiva 91/226/EGS | X | A |
| 43A | Sistemi za preprečevanje škropljenja | Uredba (ES) št. 661/2009
  Uredba (EU) št. 109/2011 | X | A |
| 45 | Varnostna zasteklitev | Direktiva 92/22/EGS | X | |
| 45A | Materiali za varnostno zasteklitev in njihova vgradnja | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 43 | X | |
| 46 | Pnevmatike | Direktiva 92/23/EGS | X | I |
| 46A | Namestitev pnevmatik | Uredba (ES) št. 661/2009
  Uredba (EU) št. 458/2011 | X | I |
| 46C | Pnevmatike za gospodarska vozila in njihove priklopnike (razreda C2 in C3) | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 54 | X | I |
| 46D | Emisije kotalnega hrupa pnevmatik, oprijem na mokrih površinah in kotalni upor (razredi C1, C2 in C3) | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 117 | X | I |
| 47 | Naprave za omejevanje hitrosti | Direktiva 92/24/EGS | X | |
| 47A | Omejevanje hitrosti vozil | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 89 | X | |
| 48 | Mase in mere (razen vozil iz postavke 44) | Direktiva 97/27/ES | X | X |
| 48A | Mase in mere | Uredba (ES) št. 661/2009
  Uredba (EU) št. 1230/2012 | A | A |
| 49 | Zunanji štrleči deli kabin | Direktiva 92/114/EGS | A | |
| 49A | Gospodarska vozila glede na zunanje štrleče dele pred zadnjo steno kabine | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 61 | A | |
| 50 | Spoji | Direktiva 94/20/ES | X (10) | X |
| 50A | Sestavni deli mehanskih sistemov za spenjanje med seboj povezanih vozil | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 55 | X (10) | X |
| 50B | Naprave za kratko spenjanje vozil; vgradnja homologiranega tipa naprave za kratko spenjanje vozil | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 102 | X (10) | X (10) |
| 56 | Vozila, namenjena za prevoz nevarnega blaga | Direktiva 98/91/ES | X (13) | X (13) |
| 56A | Vozila, namenjena za prevoz nevarnega blaga | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 105 | X (13) | X (13) |
| 57 | Zaščita pred podletom od spredaj | Direktiva 2000/40/ES | A | |
| 57A | Naprave za zaščito pred podletom od spredaj in njihova namestitev; zaščita pred podletom od spredaj | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 93 | A | |
| 62 | Vodikov sistem | Uredba (ES) št. 79/2009 | X | |
| 63 | Splošna varnost | Uredba (ES) št. 661/2009 | X (15) | X (15) |
| 65 | Napredni sistem za zaviranje v sili | Uredba (ES) št. 661/2009
  Uredba (EU) št. 347/2012 | N/A (16) | |
| 66 | Sistem opozarjanja pred zapustitvijo voznega pasu | Uredba (ES) št. 661/2009
  Uredba (EU) št. 351/2012 | N/A (17) | |
| 67 | Posebni sestavni deli za utekočinjen zemeljski plin (LPG) in njihova vgradnja v motorna vozila | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 67 | X | |
| 69 | Varnost električne opreme | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 100 | X | |
| 70 | Posebni sestavni deli za stisnjen zemeljski plin (CNG) in njihova vgradnja v motorna vozila | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 110 | X | |

Postavka

Predmet

Sklic na regulativni akt

N3

O4

1

Dovoljena raven hrupa

Direktiva 70/157/EGS

T

3

Posode za gorivo/naprave za zaščito pred podletom od zadaj

Direktiva 70/221/EGS

X (2)

X

3A

Preprečevanje tveganj požara (posode za tekoče gorivo)

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 34

X

X

3B

Naprave za zaščito pred podletom od zadaj in njihova vgradnja; zaščita pred podletom od zadaj

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 58

A

A

4

Prostor za pritrditev registrske tablice na zadnji strani vozil

Direktiva 70/222/EGS

X

A + R

4A

Prostor za namestitev in pritrditev zadnjih registrskih tablic

Uredba (ES) št. 661/2009

Uredba (EU) št. 1003/2010

X

A + R

5

Sila na volanu

Direktiva 70/311/EGS

X

dovoljeno krmiljenje pajka

X

5A

Krmilje

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 79

X

dovoljeno krmiljenje pajka

X

6

Ključavnice in tečaji vrat

Direktiva 70/387/EGS

X

6A

Dostop do vozila in sposobnost manevriranja

Uredba (ES) št. 661/2009

Uredba (EU) št. 130/2012

X

7

Zvočna opozorilna naprava

Direktiva 70/388/EGS

X

7A

Zvočne signalne naprave in signali

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 28

X

8

Naprave za posredno gledanje

Direktiva 2003/97/ES

X

8A

Naprave za posredno gledanje in njihova vgradnja

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 46

X

9

Zaviranje

Direktiva 71/320/EGS

U

X

9A

Zaviranje vozil in priklopnikov

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 13

U (3)

X (3)

10

Radijske motnje (elektromagnetna združljivost)

Direktiva 72/245/EGS

X

X

10A

Elektromagnetna združljivost

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 10

X

X

13

Zaščita pred nedovoljeno uporabo in naprava za imobilizacijo

Direktiva 74/61/EGS

X

13A

Zaščita motornih vozil pred nedovoljeno uporabo

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 18

X (4A)

15

Trdnost sedežev

Direktiva 74/408/EGS

X

15A

Sedeži, njihova pritrdišča in nasloni za glavo

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 17

X

17

Merilnik hitrosti in vzvratna prestava

Direktiva 75/443/EGS

X

17A

Dostop do vozila in sposobnost manevriranja

Uredba (ES) št. 661/2009

Uredba (EU) št. 130/2012

X

17B

Oprema za merjenje hitrosti in njena vgradnja

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 39

X

18

Predpisane tablice

Direktiva 76/114/EGS

X

X

18A

Predpisane tablice proizvajalca in identifikacijska številka vozila

Uredba (ES) št. 661/2009

Uredba (EU) št. 19/2011

X

X

19

Pritrdišča varnostnih pasov

Direktiva 76/115/EGS

X

19A

Pritrdišča varnostnih pasov, pritrdilni sistemi ISOFIX in pritrdišča za zgornje privezi ISOFIX

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 14

X

20

Vgradnja svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav

Direktiva 76/756/EGS

X

A + N

20A

Vgradnja svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 48

X

A + N

21

Odsevniki

Direktiva 76/757/EGS

X

X

21A

Odsevne naprave za motorna vozila in njihove priklopnike

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 3

X

X

22

Gabaritne, prednje pozicijske, zadnje pozicijske, zavorne, bočne svetilke in svetilke za dnevno vožnjo

Direktiva 76/758/EGS

X

X

22A

Sprednje in zadnje pozicijske svetilke, zavorne svetilke in gabaritne svetilke za motorna vozila in njihove priklopnike

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 7

X

X

22B

Svetilke za dnevno vožnjo za motorna vozila

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 87

X

22C

Bočne svetilke za motorna vozila in njihove priklopnike

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 91

X

X

23

Smerne svetilke

Direktiva 76/759/EGS

X

X

23A

Smerne svetilke za motorna vozila in njihove priklopnike

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 6

X

X

24

Svetilke za zadnje registrske tablice

Direktiva 76/760/EGS

X

X

24A

Naprave za osvetlitev zadnjih registrskih tablic za motorna vozila in njihove priklopnike

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 4

X

X

25

Žarometi (vključno z žarnicami)

Direktiva 76/761/EGS

X

25A

‚Sealed-beam‘ žarometi motornih vozil (SB-žarometi) za evropski asimetrični kratki in/ali dolgi svetlobni pramen

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 31

X

25B

Žarnice z žarilno nitko za uporabo v homologiranih svetilkah vozil na motorni pogon in njihovih priklopnikov

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 37

X

X

25C

Žarometi motornih vozil, opremljeni s svetlobnimi viri, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 98

X

25D

Svetlobni viri, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu, za uporabo v homologiranih svetilkah, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu, v vozilih na motorni pogon

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 99

X

25E

Žarometi motornih vozil za asimetrični kratki svetlobni pramen in/ali dolgi svetlobni pramen, ki so opremljeni z žarnico z žarilno nitko in/ali moduli LED

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 112

X

25F

Nastavljivi sistemi sprednje osvetlitve (AFS) za motorna vozila

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 123

X

26

Žarometi za meglo

Direktiva 76/762/EGS

X

26A

Žarometi za meglo za motorna vozila

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 19

X

27

Vlečne kljuke

Direktiva 77/389/EGS

A

27A

Naprava za vleko

Uredba (ES) št. 661/2009

Uredba (EU) št. 1005/2010

A

28

Zadnje svetilke za meglo

Direktiva 77/538/EGS

X

X

28A

Zadnje svetilke za meglo za motorna vozila in njihove priklopnike

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 38

X

X

29

Žarometi za vzvratno vožnjo

Direktiva 77/539/EGS

X

X

29A

Žarometi za vzvratno vožnjo za motorna vozila in njihove priklopnike

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 23

X

X

30

Parkirne svetilke

Direktiva 77/540/EGS

X

30A

Parkirne svetilke za vozila na motorni pogon

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 77

X

31

Varnostni pasovi in sistemi za zadrževanje

Direktiva 77/541/EGS

X

31A

Varnostni pasovi, sistemi za zadrževanje potnikov, sistemi za zadrževanje otrok in sistemi za zadrževanje otrok ISOFIX

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 16

X

33

Označevanje naprav za upravljanje, kontrolnih svetilk in kazalnikov

Direktiva 78/316/EGS

X

33A

Namestitev in označevanje naprav za ročno upravljanje, kontrolnih svetilk in kazalnikov

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 121

X

34

Odleditev in sušenje zastekljenih površin

Direktiva 78/317/EGS

(5)

34A

Sistemi za odleditev in sušenje vetrobranskega stekla

Uredba (ES) št. 661/2009

Uredba (EU) št. 672/2010

(5)

35

Pranje/brisanje zastekljenih površin

Direktiva 78/318/EGS

(6)

35A

Sistemi za brisanje in pranje vetrobranskega stekla

Uredba (ES) št. 661/2009

Uredba (EU) št. 1008/2010

(6)

36

Ogrevalni sistemi

Direktiva 2001/56/ES

X

36A

Ogrevalni sistemi

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 122

X

38A

Nasloni za glavo, ločeni ali vgrajeni v naslonjala sedežev

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 25

X

41

Emisije težkih vozil (Euro IV in V)

Direktiva 2005/55/ES

X (8)

41A

Emisije težkih vozil (Euro VI) – dostop do informacij

Uredba (ES) št. 595/2009

X (9)

42

Bočna zaščita

Direktiva 89/297/EGS

X

A

42A

Bočna zaščita tovornih vozil

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 73

X

A

43

Sistemi za preprečevanje škropljenja izpod koles

Direktiva 91/226/EGS

X

A

43A

Sistemi za preprečevanje škropljenja

Uredba (ES) št. 661/2009

Uredba (EU) št. 109/2011

X

A

45

Varnostna zasteklitev

Direktiva 92/22/EGS

X

45A

Materiali za varnostno zasteklitev in njihova vgradnja

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 43

X

46

Pnevmatike

Direktiva 92/23/EGS

X

I

46A

Namestitev pnevmatik

Uredba (ES) št. 661/2009

Uredba (EU) št. 458/2011

X

I

46C

Pnevmatike za gospodarska vozila in njihove priklopnike (razreda C2 in C3)

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 54

X

I

46D

Emisije kotalnega hrupa pnevmatik, oprijem na mokrih površinah in kotalni upor (razredi C1, C2 in C3)

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 117

X

I

47

Naprave za omejevanje hitrosti

Direktiva 92/24/EGS

X

47A

Omejevanje hitrosti vozil

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 89

X

48

Mase in mere (razen vozil iz postavke 44)

Direktiva 97/27/ES

X

X

48A

Mase in mere

Uredba (ES) št. 661/2009

Uredba (EU) št. 1230/2012

A

A

49

Zunanji štrleči deli kabin

Direktiva 92/114/EGS

A

49A

Gospodarska vozila glede na zunanje štrleče dele pred zadnjo steno kabine

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 61

A

50

Spoji

Direktiva 94/20/ES

X (10)

X

50A

Sestavni deli mehanskih sistemov za spenjanje med seboj povezanih vozil

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 55

X (10)

X

50B

Naprave za kratko spenjanje vozil; vgradnja homologiranega tipa naprave za kratko spenjanje vozil

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 102

X (10)

X (10)

56

Vozila, namenjena za prevoz nevarnega blaga

Direktiva 98/91/ES

X (13)

X (13)

56A

Vozila, namenjena za prevoz nevarnega blaga

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 105

X (13)

X (13)

57

Zaščita pred podletom od spredaj

Direktiva 2000/40/ES

A

57A

Naprave za zaščito pred podletom od spredaj in njihova namestitev; zaščita pred podletom od spredaj

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 93

A

62

Vodikov sistem

Uredba (ES) št. 79/2009

X

63

Splošna varnost

Uredba (ES) št. 661/2009

X (15)

X (15)

65

Napredni sistem za zaviranje v sili

Uredba (ES) št. 661/2009

Uredba (EU) št. 347/2012

N/A (16)

66

Sistem opozarjanja pred zapustitvijo voznega pasu

Uredba (ES) št. 661/2009

Uredba (EU) št. 351/2012

N/A (17)

67

Posebni sestavni deli za utekočinjen zemeljski plin (LPG) in njihova vgradnja v motorna vozila

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 67

X

69

Varnost električne opreme

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 100

X

70

Posebni sestavni deli za stisnjen zemeljski plin (CNG) in njihova vgradnja v motorna vozila

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 110

X

Pomen opomb

| X | Veljajo zahteve ustreznega akta. Spremembe pravilnikov UN/ECE, ki se obvezno uporabljajo, so navedene v Prilogi IV k Uredbi (ES) št. 661/2009. Poznejše spremembe se sprejmejo kot alternativa. Države članice lahko odobrijo razširitve obstoječih homologacij, odobrenih v skladu s predhodnimi direktivami EU, razveljavljenimi z Uredbo (ES) št. 661/2009, pod pogoji, določenimi v členu 13(14) Uredbe (ES) št. 661/2009. |
| --- | --- |

X

Veljajo zahteve ustreznega akta. Spremembe pravilnikov UN/ECE, ki se obvezno uporabljajo, so navedene v Prilogi IV k Uredbi (ES) št. 661/2009. Poznejše spremembe se sprejmejo kot alternativa. Države članice lahko odobrijo razširitve obstoječih homologacij, odobrenih v skladu s predhodnimi direktivami EU, razveljavljenimi z Uredbo (ES) št. 661/2009, pod pogoji, določenimi v členu 13(14) Uredbe (ES) št. 661/2009.

| N/A | Ta regulativni akt ne velja za to vozilo (ni predpisa). |
| --- | --- |

N/A

Ta regulativni akt ne velja za to vozilo (ni predpisa).

| (1) | Za vozila z referenčno maso, ki ne presega 2 610 kg. Na zahtevo proizvajalca se lahko uporabi tudi za vozila z referenčno maso, ki ne presega 2 840 kg. Glede dostopa do informacij je za druge dele (npr. bivalni prostor), razen za osnovno vozilo, dovolj, da proizvajalec zagotovi lahek in hiter dostop do informacij o popravilu in vzdrževanju vozila. |
| --- | --- |

(1)

Za vozila z referenčno maso, ki ne presega 2 610 kg. Na zahtevo proizvajalca se lahko uporabi tudi za vozila z referenčno maso, ki ne presega 2 840 kg. Glede dostopa do informacij je za druge dele (npr. bivalni prostor), razen za osnovno vozilo, dovolj, da proizvajalec zagotovi lahek in hiter dostop do informacij o popravilu in vzdrževanju vozila.

| (2) | Pri vozilih, opremljenih s sistemi na utekočinjeni ali stisnjeni zemeljski plin, se zahteva homologacija vozila v skladu s Pravilnikom UN/ECE št. 67 ali Pravilnikom UN/ECE št. 110. |
| --- | --- |

(2)

Pri vozilih, opremljenih s sistemi na utekočinjeni ali stisnjeni zemeljski plin, se zahteva homologacija vozila v skladu s Pravilnikom UN/ECE št. 67 ali Pravilnikom UN/ECE št. 110.

| (3) | Člen 12 Uredbe (ES) št. 661/2009 predpisuje vgradnjo sistema elektronskega nadzora stabilnosti. Uporabljajo se datumi za izvedbo iz Priloge V k Uredbi (ES) št. 661/2009. V skladu s Pravilnikom UN/ECE št. 13 vgradnja sistema elektronskega nadzora stabilnosti („ESC“) ni predpisana za vozila za posebne namene kategorij M2, M3, N2 in N3, za vozila za prevoz izrednega tovora in priklopnike s prostorom za stoječe potnike. Vozila kategorije N1 se lahko odobrijo v skladu s Pravilnikom UN/ECE št. 13 ali Pravilnikom UN/ECE št. 13-H. |
| --- | --- |

(3)

Člen 12 Uredbe (ES) št. 661/2009 predpisuje vgradnjo sistema elektronskega nadzora stabilnosti. Uporabljajo se datumi za izvedbo iz Priloge V k Uredbi (ES) št. 661/2009. V skladu s Pravilnikom UN/ECE št. 13 vgradnja sistema elektronskega nadzora stabilnosti („ESC“) ni predpisana za vozila za posebne namene kategorij M2, M3, N2 in N3, za vozila za prevoz izrednega tovora in priklopnike s prostorom za stoječe potnike. Vozila kategorije N1 se lahko odobrijo v skladu s Pravilnikom UN/ECE št. 13 ali Pravilnikom UN/ECE št. 13-H.

| (4) | Člen 12 Uredbe (ES) št. 661/2009 predpisuje vgradnjo sistema elektronskega nadzora stabilnosti. Zato je treba za ES-homologacijo novih tipov vozil ter registracijo, prodajo in začetek uporabe novih vozil upoštevati zahteve iz dela A Priloge 9 k Pravilniku UN/ECE št. 13-H. Uporabljajo se datumi za izvedbo iz člena 13 Uredbe (ES) št. 661/2009. Vozila kategorije N1 se lahko odobrijo v skladu s Pravilnikom UN/ECE št. 13 ali Pravilnikom UN/ECE št. 13-H. |
| --- | --- |

(4)

Člen 12 Uredbe (ES) št. 661/2009 predpisuje vgradnjo sistema elektronskega nadzora stabilnosti. Zato je treba za ES-homologacijo novih tipov vozil ter registracijo, prodajo in začetek uporabe novih vozil upoštevati zahteve iz dela A Priloge 9 k Pravilniku UN/ECE št. 13-H. Uporabljajo se datumi za izvedbo iz člena 13 Uredbe (ES) št. 661/2009. Vozila kategorije N1 se lahko odobrijo v skladu s Pravilnikom UN/ECE št. 13 ali Pravilnikom UN/ECE št. 13-H.

| (4A) | Če je zaščitna naprava nameščena, mora izpolnjevati zahteve iz Pravilnika UN/ECE št. 18. |
| --- | --- |

(4A)

Če je zaščitna naprava nameščena, mora izpolnjevati zahteve iz Pravilnika UN/ECE št. 18.

| (4B) | Ta uredba se uporablja za sedeže, ki ne spadajo v področje uporabe pravilnika UN/ECE št. 80. |
| --- | --- |

(4B)

Ta uredba se uporablja za sedeže, ki ne spadajo v področje uporabe pravilnika UN/ECE št. 80.

| (5) | Za vozila drugih kategorij, razen kategorije M1, ni potrebno, da so v celoti skladna z aktom, vendar morajo biti opremljena z ustrezno napravo za odleditev in sušenje vetrobranskega stekla. |
| --- | --- |

(5)

Za vozila drugih kategorij, razen kategorije M1, ni potrebno, da so v celoti skladna z aktom, vendar morajo biti opremljena z ustrezno napravo za odleditev in sušenje vetrobranskega stekla.

| (6) | Za vozila drugih kategorij, razen kategorije M1, ni potrebno, da so v celoti skladna z aktom, vendar morajo biti opremljena z ustrezno napravo za pranje in brisanje vetrobranskega stekla. |
| --- | --- |

(6)

Za vozila drugih kategorij, razen kategorije M1, ni potrebno, da so v celoti skladna z aktom, vendar morajo biti opremljena z ustrezno napravo za pranje in brisanje vetrobranskega stekla.

| (8) | Za vozila z referenčno maso, ki presega 2 610 kg, in ki niso izkoristila možnosti iz opombe (1). |
| --- | --- |

(8)

Za vozila z referenčno maso, ki presega 2 610 kg, in ki niso izkoristila možnosti iz opombe (1).

| (9) | Za vozila z referenčno maso, večjo od 2 610 kg, ki niso homologirana (na zahtevo proizvajalca in če njihova referenčna masa ne presega 2 840 kg) v skladu z Uredbo (ES) št. 715/2007. Glede dostopa do informacij je za druge dele, razen za osnovno vozilo, dovolj, da proizvajalec zagotovi lahek in hiter dostop do informacij o popravilu in vzdrževanju vozila.
  Za druge možnosti glej člen 2 Uredbe (ES) št. 595/2009. |
| --- | --- |

(9)

Za vozila z referenčno maso, večjo od 2 610 kg, ki niso homologirana (na zahtevo proizvajalca in če njihova referenčna masa ne presega 2 840 kg) v skladu z Uredbo (ES) št. 715/2007. Glede dostopa do informacij je za druge dele, razen za osnovno vozilo, dovolj, da proizvajalec zagotovi lahek in hiter dostop do informacij o popravilu in vzdrževanju vozila.

Za druge možnosti glej člen 2 Uredbe (ES) št. 595/2009.

| (9A) | Uporablja se le, če so takšna vozila opremljena z opremo, zajeto v Pravilniku UN/ECE št. 64. Uporaba sistema za nadzor tlaka v pnevmatikah za vozila kategorije M1 je obvezna v skladu s členom 9(2) Uredbe (ES) št. 661/2009. |
| --- | --- |

(9A)

Uporablja se le, če so takšna vozila opremljena z opremo, zajeto v Pravilniku UN/ECE št. 64. Uporaba sistema za nadzor tlaka v pnevmatikah za vozila kategorije M1 je obvezna v skladu s členom 9(2) Uredbe (ES) št. 661/2009.

| (10) | Uporablja se le za vozila, opremljena z napravami za spenjanje vozil. |
| --- | --- |

(10)

Uporablja se le za vozila, opremljena z napravami za spenjanje vozil.

| (11) | Uporablja se za vozila, katerih največja tehnično dovoljena masa obremenjenega vozila ne presega 2,5 tone. |
| --- | --- |

(11)

Uporablja se za vozila, katerih največja tehnično dovoljena masa obremenjenega vozila ne presega 2,5 tone.

| (12) | Uporablja se le za vozila, pri katerih „referenčna točka sedeža (točka ‚,R‘)“ najnižjega sedeža ni več kot 700 mm nad podlago. |
| --- | --- |

(12)

Uporablja se le za vozila, pri katerih „referenčna točka sedeža (točka ‚,R‘)“ najnižjega sedeža ni več kot 700 mm nad podlago.

| (13) | Uporablja se le, če proizvajalec vloži vlogo za homologacijo vozila, namenjenega za prevoz nevarnega blaga. |
| --- | --- |

(13)

Uporablja se le, če proizvajalec vloži vlogo za homologacijo vozila, namenjenega za prevoz nevarnega blaga.

| (14) | Uporablja se le za vozila kategorije N1, razreda I (referenčna masa ≤ 1 305 kg). |
| --- | --- |

(14)

Uporablja se le za vozila kategorije N1, razreda I (referenčna masa ≤ 1 305 kg).

| (15) | Na zahtevo proizvajalca se homologacija lahko podeli v okviru te postavke kot alternativa za pridobitev homologacije po vsaki posamezni postavki iz Uredbe (ES) št. 661/2009. |
| --- | --- |

(15)

Na zahtevo proizvajalca se homologacija lahko podeli v okviru te postavke kot alternativa za pridobitev homologacije po vsaki posamezni postavki iz Uredbe (ES) št. 661/2009.

| (16) | Vgradnja naprednega sistema za zaviranje v sili v skladu s členom 1 Uredbe (EU) št. 347/2012 za vozila za posebne namene ni zahtevana. |
| --- | --- |

(16)

Vgradnja naprednega sistema za zaviranje v sili v skladu s členom 1 Uredbe (EU) št. 347/2012 za vozila za posebne namene ni zahtevana.

| (17) | Vgradnja sistema opozarjanja pred zapustitvijo voznega pasu v skladu s členom 1 Uredbe (EU) št. 351/2012 za vozila za posebne namene ni zahtevana. |
| --- | --- |

(17)

Vgradnja sistema opozarjanja pred zapustitvijo voznega pasu v skladu s členom 1 Uredbe (EU) št. 351/2012 za vozila za posebne namene ni zahtevana.

| A | Zahteve morajo biti izpolnjene v največji možni meri. Homologacijski organ lahko izjemo odobri le, če proizvajalec dokaže, da vozilo zaradi svojega posebnega namena ne more izpolniti zahteve. Odobrene izjeme morajo biti opisane na certifikatu vozila o homologaciji in potrdilu o skladnosti (opomba – vnos 52). |
| --- | --- |

A

Zahteve morajo biti izpolnjene v največji možni meri. Homologacijski organ lahko izjemo odobri le, če proizvajalec dokaže, da vozilo zaradi svojega posebnega namena ne more izpolniti zahteve. Odobrene izjeme morajo biti opisane na certifikatu vozila o homologaciji in potrdilu o skladnosti (opomba – vnos 52).

| A1 | Vgradnja ESC ni obvezna. Pri večstopenjskih homologacijah lahko proizvajalec v primeru verjetnosti, da bodo prilagoditve, ki so bile narejene v določeni fazi, vplivale na delovanje sistema ESC osnovnega vozila, onemogoči sistem ali dokaže, da je vozilo varno in stabilno. To se lahko dokaže z izvedbo hitrega manevra spremembe dvojnega voznega pasu v vsaki smeri pri hitrosti 80 km/h dovolj odločno, da posreduje sistem ESC. Ta posredovanja morajo biti dobro nadzorovana in izboljšati stabilnost vozila. Tehnična služba lahko po potrebi zahteva nadaljnje preskušanje. |
| --- | --- |

A1

Vgradnja ESC ni obvezna. Pri večstopenjskih homologacijah lahko proizvajalec v primeru verjetnosti, da bodo prilagoditve, ki so bile narejene v določeni fazi, vplivale na delovanje sistema ESC osnovnega vozila, onemogoči sistem ali dokaže, da je vozilo varno in stabilno. To se lahko dokaže z izvedbo hitrega manevra spremembe dvojnega voznega pasu v vsaki smeri pri hitrosti 80 km/h dovolj odločno, da posreduje sistem ESC. Ta posredovanja morajo biti dobro nadzorovana in izboljšati stabilnost vozila. Tehnična služba lahko po potrebi zahteva nadaljnje preskušanje.

| B | Uporaba je omejena samo na vrata za dostop do sedežev, namenjenih normalni uporabi med vožnjo, in če razdalja med točko R sedeža in ravnino povprečne površine vrat, merjena pravokotno na vzdolžno srednjico vozila, ni daljša od 500 mm. |
| --- | --- |

B

Uporaba je omejena samo na vrata za dostop do sedežev, namenjenih normalni uporabi med vožnjo, in če razdalja med točko R sedeža in ravnino povprečne površine vrat, merjena pravokotno na vzdolžno srednjico vozila, ni daljša od 500 mm.

| C | Uporaba je omejena samo na tisti del vozila pred skrajnim zadnjim sedežem, namenjenem normalni uporabi med vožnjo; omejena je tudi na cono trčenja glave, kakor je določeno v pravnem aktu. |
| --- | --- |

C

Uporaba je omejena samo na tisti del vozila pred skrajnim zadnjim sedežem, namenjenem normalni uporabi med vožnjo; omejena je tudi na cono trčenja glave, kakor je določeno v pravnem aktu.

| D | Uporaba je omejena samo na sedeže za običajno uporabo med vožnjo. Sedeži, ki se ne uporabljajo med vožnjo, morajo biti jasno označeni za uporabnike bodisi s piktogramom ali znakom z ustreznim besedilom. Zahteve glede sistema za zadržanje prtljage iz Pravilnika UN/ECE št. 17 ne veljajo. |
| --- | --- |

D

Uporaba je omejena samo na sedeže za običajno uporabo med vožnjo. Sedeži, ki se ne uporabljajo med vožnjo, morajo biti jasno označeni za uporabnike bodisi s piktogramom ali znakom z ustreznim besedilom. Zahteve glede sistema za zadržanje prtljage iz Pravilnika UN/ECE št. 17 ne veljajo.

| E | Samo spredaj. |
| --- | --- |

E

Samo spredaj.

| F | Dovoljena sta sprememba položitve in dolžine cevi za oskrbo z gorivom in prestavljanje posode za gorivo znotraj vozila. |
| --- | --- |

F

Dovoljena sta sprememba položitve in dolžine cevi za oskrbo z gorivom in prestavljanje posode za gorivo znotraj vozila.

| G | Pri večstopenjskih homologacijah se lahko uporabijo tudi zahteve glede na kategorijo osnovnega/nedodelanega vozila (npr. karoserija katerega je bila uporabljena za izdelavo vozila za posebne namene). |
| --- | --- |

G

Pri večstopenjskih homologacijah se lahko uporabijo tudi zahteve glede na kategorijo osnovnega/nedodelanega vozila (npr. karoserija katerega je bila uporabljena za izdelavo vozila za posebne namene).

| H | Brez dodatnih preskusov je dovoljena sprememba dolžine izpušnega sistema za zadnjim dušilnikom zvoka, ki ne presega 2 m. |
| --- | --- |

H

Brez dodatnih preskusov je dovoljena sprememba dolžine izpušnega sistema za zadnjim dušilnikom zvoka, ki ne presega 2 m.

| I | Pnevmatike morajo biti homologirane v skladu z zahtevami Pravilnika UN/ECE št. 54, tudi če je konstrukcijsko določena hitrost vozila nižja od 80 km/h. Nosilnost se lahko v dogovoru s proizvajalcem pnevmatik prilagodi glede na največjo konstrukcijsko določeno hitrost priklopnega vozila. |
| --- | --- |

I

Pnevmatike morajo biti homologirane v skladu z zahtevami Pravilnika UN/ECE št. 54, tudi če je konstrukcijsko določena hitrost vozila nižja od 80 km/h. Nosilnost se lahko v dogovoru s proizvajalcem pnevmatik prilagodi glede na največjo konstrukcijsko določeno hitrost priklopnega vozila.

| J | Za vsa okenska stekla razen stekel vozniške kabine (vetrobransko steklo in bočna stekla) je lahko material bodisi varnostno steklo ali toga plastika. |
| --- | --- |

J

Za vsa okenska stekla razen stekel vozniške kabine (vetrobransko steklo in bočna stekla) je lahko material bodisi varnostno steklo ali toga plastika.

| K | Dovoljene so dodatne alarmne naprave za priklic pomoči v sili. |
| --- | --- |

K

Dovoljene so dodatne alarmne naprave za priklic pomoči v sili.

| L | Uporaba je omejena samo na sedeže za običajno uporabo med vožnjo. Na zadnjih sedežih se zahtevajo vsaj pritrdišča trebušnih pasov. Sedeži, ki se ne uporabljajo med vožnjo, morajo biti jasno označeni za uporabnike bodisi s piktogramom ali znakom z ustreznim besedilom. Sistem ISOFIX ni zahtevan pri reševalnih in pogrebnih vozilih. |
| --- | --- |

L

Uporaba je omejena samo na sedeže za običajno uporabo med vožnjo. Na zadnjih sedežih se zahtevajo vsaj pritrdišča trebušnih pasov. Sedeži, ki se ne uporabljajo med vožnjo, morajo biti jasno označeni za uporabnike bodisi s piktogramom ali znakom z ustreznim besedilom. Sistem ISOFIX ni zahtevan pri reševalnih in pogrebnih vozilih.

| M | Uporaba je omejena samo na sedeže za običajno uporabo med vožnjo. Na vseh zadnjih sedežih so predpisani vsaj trebušni varnostni pasovi. Sedeži, ki se ne uporabljajo med vožnjo, morajo biti jasno označeni za uporabnike bodisi s piktogramom ali znakom z ustreznim besedilom. Sistem ISOFIX ni zahtevan pri reševalnih in pogrebnih vozilih. |
| --- | --- |

M

Uporaba je omejena samo na sedeže za običajno uporabo med vožnjo. Na vseh zadnjih sedežih so predpisani vsaj trebušni varnostni pasovi. Sedeži, ki se ne uporabljajo med vožnjo, morajo biti jasno označeni za uporabnike bodisi s piktogramom ali znakom z ustreznim besedilom. Sistem ISOFIX ni zahtevan pri reševalnih in pogrebnih vozilih.

| N | Če so vgrajene vse obvezne svetlobne naprave in če ne vpliva na geometrijsko vidnost. |
| --- | --- |

N

Če so vgrajene vse obvezne svetlobne naprave in če ne vpliva na geometrijsko vidnost.

| Q | Brez dodatnih preskusov je dovoljena sprememba dolžine izpušnega sistema za zadnjim dušilnikom zvoka, ki ne presega 2 m. ES-homologacija, izdana za najbolj značilno osnovno vzorčno vozilo, ostane veljavna ne glede na spremenjeno referenčno maso. |
| --- | --- |

Q

Brez dodatnih preskusov je dovoljena sprememba dolžine izpušnega sistema za zadnjim dušilnikom zvoka, ki ne presega 2 m. ES-homologacija, izdana za najbolj značilno osnovno vzorčno vozilo, ostane veljavna ne glede na spremenjeno referenčno maso.

| R | Če se lahko namestijo in ostanejo vidne registrske tablice vseh držav članic. |
| --- | --- |

R

Če se lahko namestijo in ostanejo vidne registrske tablice vseh držav članic.

| S | Faktor prepuščanja svetlobe je vsaj 60 %, kot zaslanjanja stebrička „A“ ne presega 10o. |
| --- | --- |

S

Faktor prepuščanja svetlobe je vsaj 60 %, kot zaslanjanja stebrička „A“ ne presega 10o.

| T | Preskušati je treba samo dokončana/dodelana vozila. Vozilo se lahko preskusi v skladu z Direktivo 70/157/EGS. Ob upoštevanju točke 5.2.2.1 Priloge I k Direktivi 70/157/EGS se uporabljajo naslednje mejne vrednosti:






  (a) | 81 dB(A) za vozila z močjo motorja, manjšo od 75 kW; |
| --- | --- | --- |

T

Preskušati je treba samo dokončana/dodelana vozila. Vozilo se lahko preskusi v skladu z Direktivo 70/157/EGS. Ob upoštevanju točke 5.2.2.1 Priloge I k Direktivi 70/157/EGS se uporabljajo naslednje mejne vrednosti:

(a)

81 dB(A) za vozila z močjo motorja, manjšo od 75 kW;

| (b) | 83 dB(A) za vozila z močjo motorja vsaj 75 kW, vendar manjšo od 150 kW; |
| --- | --- |

(b)

83 dB(A) za vozila z močjo motorja vsaj 75 kW, vendar manjšo od 150 kW;

| (c) | 84 dB(A) za vozila z močjo motorja vsaj 150 kW. |
| --- | --- |

(c)

84 dB(A) za vozila z močjo motorja vsaj 150 kW.

| U | Preskušati je treba samo dokončana/dodelana vozila. Vozila z največ 4 osmi morajo ustrezati vsem zahtevam, opredeljenim v regulativnem aktu. Odstopanja so dovoljena pri vozilih z več kot 4 osmi, če:






  — | tako zahteva posebna konstrukcija, |
| --- | --- | --- |

U

Preskušati je treba samo dokončana/dodelana vozila. Vozila z največ 4 osmi morajo ustrezati vsem zahtevam, opredeljenim v regulativnem aktu. Odstopanja so dovoljena pri vozilih z več kot 4 osmi, če:

—

tako zahteva posebna konstrukcija,

| — | so izpolnjene vse učinkovitosti zavornega sistema, ki veljajo za parkirno, delovno in pomožno zavoro, kakor je opredeljeno regulativnem aktu. |
| --- | --- |

—

so izpolnjene vse učinkovitosti zavornega sistema, ki veljajo za parkirno, delovno in pomožno zavoro, kakor je opredeljeno regulativnem aktu.

| U1 | Sistem proti blokiranju koles ABS ni obvezen za vozila s hidrostatičnim pogonom. |
| --- | --- |

U1

Sistem proti blokiranju koles ABS ni obvezen za vozila s hidrostatičnim pogonom.

| V | Lahko se uporabi tudi Direktiva 97/68/ES. |
| --- | --- |

V

Lahko se uporabi tudi Direktiva 97/68/ES.

| V1 | Za vozila s hidrostatičnim pogonom se lahko uporabi tudi Direktiva 97/68/ES. |
| --- | --- |

V1

Za vozila s hidrostatičnim pogonom se lahko uporabi tudi Direktiva 97/68/ES.

| W0 | Če je protitlak podoben, je sprememba dolžine izpušnega sistema dovoljena brez dodatnih preskusov. Če je potreben nov preskus, se dovoli dodatna 2 dB(A) nad veljavno mejno vrednostjo. |
| --- | --- |

W0

Če je protitlak podoben, je sprememba dolžine izpušnega sistema dovoljena brez dodatnih preskusov. Če je potreben nov preskus, se dovoli dodatna 2 dB(A) nad veljavno mejno vrednostjo.

| W1 | Zahteve je treba izpolniti, vendar je sprememba izpušnega sistema dovoljena brez dodatnih preskusov emisij iz izpušne cevi in CO2/porabe goriva, če to ne vpliva na naprave za nadzorovanje emisij, vključno z morebitnimi filtri za delce. Na spremenjenem vozilu ni treba izvesti novih preskusov izhlapevanja, če naprave za zmanjšanje emisij zaradi izhlapevanja goriva ostanejo take, kot jih je vgradil proizvajalec osnovnega vozila.
  ES-homologacija, izdana za najbolj značilno vzorčno osnovno vozilo, ostane veljavna ne glede na spremenjeno referenčno maso. |
| --- | --- |

W1

Zahteve je treba izpolniti, vendar je sprememba izpušnega sistema dovoljena brez dodatnih preskusov emisij iz izpušne cevi in CO2/porabe goriva, če to ne vpliva na naprave za nadzorovanje emisij, vključno z morebitnimi filtri za delce. Na spremenjenem vozilu ni treba izvesti novih preskusov izhlapevanja, če naprave za zmanjšanje emisij zaradi izhlapevanja goriva ostanejo take, kot jih je vgradil proizvajalec osnovnega vozila.

ES-homologacija, izdana za najbolj značilno vzorčno osnovno vozilo, ostane veljavna ne glede na spremenjeno referenčno maso.

| W2 | Spremembe položitve in dolžine cevi za oskrbo z gorivom, gumijaste cevi za gorivo in cevi za uparjeno gorivo so dovoljene brez dodatnih preskusov. Dovoljeno je premestiti originalno posodo za gorivo. Dodatni preskusi v skladu s Prilogo 5 k Pravilniku UN/ECE št. 34 niso zahtevani. |
| --- | --- |

W2

Spremembe položitve in dolžine cevi za oskrbo z gorivom, gumijaste cevi za gorivo in cevi za uparjeno gorivo so dovoljene brez dodatnih preskusov. Dovoljeno je premestiti originalno posodo za gorivo. Dodatni preskusi v skladu s Prilogo 5 k Pravilniku UN/ECE št. 34 niso zahtevani.

| W3 | Vzdolžna ravnina mesta za voziček, ki ga je proizvajalec določil za vožnjo, je vzporedna vzdolžni ravnini vozila.
  Lastnika vozila je treba ustrezno obvestiti, da se priporoča invalidski voziček s konstrukcijo, ki izpolnjuje zahteve ustreznega dela standarda ISO 7176-19:2008, saj mora vzdržati sile, ki jih oddaja mehanizem za pritrditev v različnih voznih razmerah.
  Sedeže vozila je mogoče brez dodatnih preskusov ustrezno spremeniti, če je mogoče tehnični službi dokazati, da pritrdišča, mehanizmi in nasloni za glavo zagotavljajo enako raven učinkovitosti.
  Zahteve glede sistema za zadržanje prtljage iz Pravilnika UN/ECE št. 17 se ne uporabljajo. |
| --- | --- |

W3

Vzdolžna ravnina mesta za voziček, ki ga je proizvajalec določil za vožnjo, je vzporedna vzdolžni ravnini vozila.

Lastnika vozila je treba ustrezno obvestiti, da se priporoča invalidski voziček s konstrukcijo, ki izpolnjuje zahteve ustreznega dela standarda ISO 7176-19:2008, saj mora vzdržati sile, ki jih oddaja mehanizem za pritrditev v različnih voznih razmerah.

Sedeže vozila je mogoče brez dodatnih preskusov ustrezno spremeniti, če je mogoče tehnični službi dokazati, da pritrdišča, mehanizmi in nasloni za glavo zagotavljajo enako raven učinkovitosti.

Zahteve glede sistema za zadržanje prtljage iz Pravilnika UN/ECE št. 17 se ne uporabljajo.

| W4 | Skladnost s pravnim(i) aktom (akti) se zahteva za pomoč pri vstopu v položaju mirovanja. |
| --- | --- |

W4

Skladnost s pravnim(i) aktom (akti) se zahteva za pomoč pri vstopu v položaju mirovanja.

| W5 | Vsako mesto za invalidski voziček ima nameščena pritrdišča, na katera se namesti sistem za pritrditev invalidskega vozička in zadrževalni sistem za uporabnika invalidskega vozička, in ki so skladna z dodatnimi določbami Dodatka 3. |
| --- | --- |

W5

Vsako mesto za invalidski voziček ima nameščena pritrdišča, na katera se namesti sistem za pritrditev invalidskega vozička in zadrževalni sistem za uporabnika invalidskega vozička, in ki so skladna z dodatnimi določbami Dodatka 3.

| W6 | Na vsakem mestu za invalidski voziček je nameščen pas za zadrževanje uporabnika, skladen z dodatnimi določbami Dodatka 3.
  Če je treba zaradi prilagoditve premestiti pritrdilne točke za varnostne pasove zunaj predpisanega dovoljenega odstopanja iz točke 7.7.1 Pravilnika UN/ECE št. 16-06, tehnična služba preveri, ali sprememba pomeni poslabšanje ali ne. Če sprememba pomeni poslabšanje, se izvede preskus iz točke 7.7.1 Pravilnika UN/ECE št. 16-06. Razširitev homologacije ES ni treba izdati. Preskus se lahko izvede z elementi, ki niso prestali kondicioniranja iz Pravilnika UN/ECE št. 16-06. |
| --- | --- |

W6

Na vsakem mestu za invalidski voziček je nameščen pas za zadrževanje uporabnika, skladen z dodatnimi določbami Dodatka 3.

Če je treba zaradi prilagoditve premestiti pritrdilne točke za varnostne pasove zunaj predpisanega dovoljenega odstopanja iz točke 7.7.1 Pravilnika UN/ECE št. 16-06, tehnična služba preveri, ali sprememba pomeni poslabšanje ali ne. Če sprememba pomeni poslabšanje, se izvede preskus iz točke 7.7.1 Pravilnika UN/ECE št. 16-06. Razširitev homologacije ES ni treba izdati. Preskus se lahko izvede z elementi, ki niso prestali kondicioniranja iz Pravilnika UN/ECE št. 16-06.

| W8 | Za namene izračuna se predvidi, da je masa invalidskega vozička skupaj z uporabnikom 160 kg. Masa je nakopičena v točki P nadomestnega invalidskega vozička v položaju za vožnjo, ki ga je določil proizvajalec.
  Morebitna omejitev števila potnikov zaradi uporabe invalidskih vozičkov se vnese v certifikat o homologaciji, na stran 2 certifikata o EU-homologaciji in v certifikat o skladnosti (opombe). |
| --- | --- |

W8

Za namene izračuna se predvidi, da je masa invalidskega vozička skupaj z uporabnikom 160 kg. Masa je nakopičena v točki P nadomestnega invalidskega vozička v položaju za vožnjo, ki ga je določil proizvajalec.

Morebitna omejitev števila potnikov zaradi uporabe invalidskih vozičkov se vnese v certifikat o homologaciji, na stran 2 certifikata o EU-homologaciji in v certifikat o skladnosti (opombe).

| Y | Če so vgrajene vse obvezne svetlobne naprave. |
| --- | --- |

Y

Če so vgrajene vse obvezne svetlobne naprave.

| Z | Zahteve glede štrlenja odprtih oken ne veljajo za bivalni prostor. |
| --- | --- |

Z

Zahteve glede štrlenja odprtih oken ne veljajo za bivalni prostor.

| Z1 | Avto-dvigala z več kot šestimi osmi se štejejo za terenska vozila (N3G), če so gnane vsaj tri osi in če izpolnjujejo zahteve iz točke 4.3 b) ii) in iii) ter točke 4.3 c) Priloge II. |
| --- | --- |

Z1

Avto-dvigala z več kot šestimi osmi se štejejo za terenska vozila (N3G), če so gnane vsaj tri osi in če izpolnjujejo zahteve iz točke 4.3 b) ii) in iii) ter točke 4.3 c) Priloge II.

| 4. | Priloga XII se nadomesti z naslednjim:

  „PRILOGA XII

  OMEJITVE ŠTEVILA VOZIL ZA MAJHNE SERIJE IN ZA ZAKLJUČEK SERIJE

  A.   OMEJITVE ŠTEVILA VOZIL ZA MAJHNE SERIJE






  1. | Število enot posameznega tipa vozil, ki se registrira, proda ali začne uporabljati v Evropski uniji v enem letu skladno s členom 22, ne sme presegati spodaj navedenih števil za zadevno kategorijo vozil:






  Kategorija | Enote |
| --- | --- | --- | --- |
| M1 | 1 000 |
| M2, M3 | 0 |
| N1 | 1 000 |
| N2, N3 | 0 |
| O1, O2 | 0 |
| O3, O4 | 0 |

4.

Priloga XII se nadomesti z naslednjim:

„PRILOGA XII

OMEJITVE ŠTEVILA VOZIL ZA MAJHNE SERIJE IN ZA ZAKLJUČEK SERIJE

A.   OMEJITVE ŠTEVILA VOZIL ZA MAJHNE SERIJE

1.

Število enot posameznega tipa vozil, ki se registrira, proda ali začne uporabljati v Evropski uniji v enem letu skladno s členom 22, ne sme presegati spodaj navedenih števil za zadevno kategorijo vozil:

Kategorija

Enote

M1

1 000

M2, M3

0

N1

1 000

N2, N3

0

O1, O2

0

O3, O4

0

| 2. | Število enot posameznega tipa vozil, ki se registrira, proda ali začne uporabljati v posamezni državi članici v enem letu v skladu s členom 23, določi zadevna država članica, vendar ne presega spodaj navedenih števil za zadevno kategorijo vozil:






  Kategorija | Enote |
| --- | --- | --- |
| M1 | 100 |
| M2, M3 | 250 |
| N1 | 500 do 31. oktobra 2016
  250 od 1. novembra 2016 |
| N2, N3 | 250 |
| O1, O2 | 500 |
| O3, O4 | 250 |

2.

Število enot posameznega tipa vozil, ki se registrira, proda ali začne uporabljati v posamezni državi članici v enem letu v skladu s členom 23, določi zadevna država članica, vendar ne presega spodaj navedenih števil za zadevno kategorijo vozil:

Kategorija

Enote

M1

100

M2, M3

250

N1

500 do 31. oktobra 2016

250 od 1. novembra 2016

N2, N3

250

O1, O2

500

O3, O4

250

| 3. | Število enot posameznega tipa vozil, ki se registrira, proda ali začne uporabljati v posamezni državi članici v enem letu za namene člena 6(2) Uredbe Komisije (EU) št. 1230/2012, določi vsaka država članica, vendar ne presega spodaj navedenih števil za zadevno kategorijo vozil:






  Kategorija | Enote |
| --- | --- | --- |
| M2, M3 | 1 000 |
| N2, N3 | 1 200 |
| O3, O4 | 2 000 |

3.

Število enot posameznega tipa vozil, ki se registrira, proda ali začne uporabljati v posamezni državi članici v enem letu za namene člena 6(2) Uredbe Komisije (EU) št. 1230/2012, določi vsaka država članica, vendar ne presega spodaj navedenih števil za zadevno kategorijo vozil:

Kategorija

Enote

M2, M3

1 000

N2, N3

1 200

O3, O4

2 000

B.   OMEJITVE ZA ZAKLJUČEK SERIJE

Največje število dokončanih in dodelanih vozil, ki se začnejo uporabljati v vsaki državi članici po postopku ‚zaključek serije‘, omeji država članica na enega od naslednjih načinov:

| 1. | Največje število vozil enega ali več tipov ne sme presegati 10 % pri kategoriji M1 oziroma 30 % pri vseh drugih kategorijah vozil vseh zadevnih tipov, danih v uporabo v tej državi članici v preteklem letu.
  Če 10 % oziroma 30 % znaša manj kot 100 vozil, lahko država članica dovoli začetek uporabe za največ 100 vozil. |
| --- | --- |

1.

Največje število vozil enega ali več tipov ne sme presegati 10 % pri kategoriji M1 oziroma 30 % pri vseh drugih kategorijah vozil vseh zadevnih tipov, danih v uporabo v tej državi članici v preteklem letu.

Če 10 % oziroma 30 % znaša manj kot 100 vozil, lahko država članica dovoli začetek uporabe za največ 100 vozil.

| 2. | Vozila katerega koli tipa je treba omejiti na tista, za katera je bilo izdano veljavno potrdilo o skladnosti na dan izdelave ali po njem in ki je bilo veljavno vsaj tri mesece po datumu izdaje, vendar je pozneje postalo neveljavno zaradi začetka veljavnosti regulativnega akta.“ |
| --- | --- |

2.

Vozila katerega koli tipa je treba omejiti na tista, za katera je bilo izdano veljavno potrdilo o skladnosti na dan izdelave ali po njem in ki je bilo veljavno vsaj tri mesece po datumu izdaje, vendar je pozneje postalo neveljavno zaradi začetka veljavnosti regulativnega akta.“

---

(1)  Največja tehnično dovoljena masa

1

(2)  Vsak prednji zaščitni sistem, dobavljen z vozilom, mora izpolnjevati zahteve Uredbe (ES) št. 78/2009, mora biti opremljen s homologacijsko številko in mora biti ustrezno označen.

2

---

| 8.3.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 69/65 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 69/65

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 215/2014

z dne 7. marca 2014

o določitvi pravil za izvajanje Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo v zvezi z metodologijami za določitev podpore ciljem na področju podnebnih sprememb, določitvijo mejnikov in ciljnih vrednosti v okviru uspešnosti ter nomenklaturo kategorij ukrepov za strukturne in investicijske sklade

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1083/2006 (1), zlasti tretjega pododstavka člena 8, petega pododstavka člena 22(7) in drugega pododstavka člena 96(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) št. 1303/2013 določa skupne določbe o Evropskem skladu za regionalni razvoj (ESRR), Evropskem socialnem skladu (ESS), Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja (EKSRP) in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo (ESPR), ki zagotavljajo podporo v okviru kohezijske politike in sedaj delujejo na podlagi skupnega okvira. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) št. 1303/2013 določa skupne določbe o Evropskem skladu za regionalni razvoj (ESRR), Evropskem socialnem skladu (ESS), Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja (EKSRP) in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo (ESPR), ki zagotavljajo podporo v okviru kohezijske politike in sedaj delujejo na podlagi skupnega okvira.

| (2) | Določbe te uredbe so tesno povezane, saj zadevajo pravila, ki veljajo za vsakega od petih strukturnih in investicijskih skladov, in sicer v zvezi z vidiki, ki so skupni vsaj trem od teh skladov, tj. metodologijo za določitev podpore ciljem na področju podnebnih sprememb, določitvijo mejnikov in ciljnih vrednosti v okviru uspešnosti ter nomenklaturo kategorij ukrepov, vse pa tudi vplivajo na vsebino programov. Za zagotovitev skladnosti med temi določbami, ki bi morale stopiti v veljavo istočasno, da se olajša strateško načrtovanje programov strukturnih in investicijskih skladov, ter za omogočanje njihovega celovitega pregleda in dostopa do njih za vse prebivalce Unije, je zaželeno, da se ti elementi, relevantni za načrtovanje programov strukturnih in investicijskih skladov, ki bodo določeni z izvedbenimi akti, kot jih določa Uredba (EU) št. 1303/2013, vključijo v eno samo uredbo. |
| --- | --- |

(2)

Določbe te uredbe so tesno povezane, saj zadevajo pravila, ki veljajo za vsakega od petih strukturnih in investicijskih skladov, in sicer v zvezi z vidiki, ki so skupni vsaj trem od teh skladov, tj. metodologijo za določitev podpore ciljem na področju podnebnih sprememb, določitvijo mejnikov in ciljnih vrednosti v okviru uspešnosti ter nomenklaturo kategorij ukrepov, vse pa tudi vplivajo na vsebino programov. Za zagotovitev skladnosti med temi določbami, ki bi morale stopiti v veljavo istočasno, da se olajša strateško načrtovanje programov strukturnih in investicijskih skladov, ter za omogočanje njihovega celovitega pregleda in dostopa do njih za vse prebivalce Unije, je zaželeno, da se ti elementi, relevantni za načrtovanje programov strukturnih in investicijskih skladov, ki bodo določeni z izvedbenimi akti, kot jih določa Uredba (EU) št. 1303/2013, vključijo v eno samo uredbo.

| (3) | V skladu s tretjim pododstavkom člena 8 Uredbe (EU) št. 1303/2013 je treba za vsakega od petih strukturnih in investicijskih skladov sprejeti skupno metodologijo za določitev ravni podpore ciljem na področju podnebnih sprememb. Ta metodologija bi morala obsegati določitev posebnega koeficienta podpore iz strukturnih in investicijskih skladov na ravni, ki odraža obseg, v katerem ta podpora prispeva k cilju prilagoditve podnebnim spremembah in cilju njihove omilitve. Posebni koeficient, ki se določi, bi se moral razlikovati na podlagi tega, ali podpora bistveno ali zmerno prispeva k ciljem glede podnebnih sprememb. Če podpora ne prispeva k doseganju teh ciljev ali je njen prispevek neznaten, bi bilo treba določiti koeficient nič. Za zagotovitev usklajenega pristopa za spremljanje odhodkov v povezavi s podnebnimi spremembami na področju različnih politik Unije bi bilo treba uporabljati standardne koeficiente. Kljub temu bi morala metodologija odražati razlike med ukrepi vsakega od strukturnih in investicijskih skladov. V skladu z Uredbo (EU) št. 1303/2013 bi se morali v primeru ESRR, ESS in Kohezijskega sklada koeficienti pripisati kategorijam ukrepov, določenim v skladu z nomenklaturo, ki jo sprejme Komisija. V primeru EKSRP bi se morali koeficienti pripisati prednostnim področjem, določenim v Uredbi (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (2), v primeru ESPR pa ukrepom, določenim v bodočem pravnem aktu Unije o vzpostavitvi pogojev za finančno podporo za pomorsko in ribiško politiko v programskem obdobju 2014–2020. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s tretjim pododstavkom člena 8 Uredbe (EU) št. 1303/2013 je treba za vsakega od petih strukturnih in investicijskih skladov sprejeti skupno metodologijo za določitev ravni podpore ciljem na področju podnebnih sprememb. Ta metodologija bi morala obsegati določitev posebnega koeficienta podpore iz strukturnih in investicijskih skladov na ravni, ki odraža obseg, v katerem ta podpora prispeva k cilju prilagoditve podnebnim spremembah in cilju njihove omilitve. Posebni koeficient, ki se določi, bi se moral razlikovati na podlagi tega, ali podpora bistveno ali zmerno prispeva k ciljem glede podnebnih sprememb. Če podpora ne prispeva k doseganju teh ciljev ali je njen prispevek neznaten, bi bilo treba določiti koeficient nič. Za zagotovitev usklajenega pristopa za spremljanje odhodkov v povezavi s podnebnimi spremembami na področju različnih politik Unije bi bilo treba uporabljati standardne koeficiente. Kljub temu bi morala metodologija odražati razlike med ukrepi vsakega od strukturnih in investicijskih skladov. V skladu z Uredbo (EU) št. 1303/2013 bi se morali v primeru ESRR, ESS in Kohezijskega sklada koeficienti pripisati kategorijam ukrepov, določenim v skladu z nomenklaturo, ki jo sprejme Komisija. V primeru EKSRP bi se morali koeficienti pripisati prednostnim področjem, določenim v Uredbi (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (2), v primeru ESPR pa ukrepom, določenim v bodočem pravnem aktu Unije o vzpostavitvi pogojev za finančno podporo za pomorsko in ribiško politiko v programskem obdobju 2014–2020.

| (4) | V skladu s petim pododstavkom člena 22(7) Uredbe (EU) št. 1303/2013 je treba tudi podrobno urediti določanje mejnikov in ciljnih vrednosti v okviru uspešnosti za vsako prednostno nalogo iz programov, ki se financirajo iz strukturnih in investicijskih skladov, ter za ocenjevanje doseganja teh mejnikov in ciljnih vrednosti. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s petim pododstavkom člena 22(7) Uredbe (EU) št. 1303/2013 je treba tudi podrobno urediti določanje mejnikov in ciljnih vrednosti v okviru uspešnosti za vsako prednostno nalogo iz programov, ki se financirajo iz strukturnih in investicijskih skladov, ter za ocenjevanje doseganja teh mejnikov in ciljnih vrednosti.

| (5) | Da se lahko preveri, ali mejniki in ciljne vrednosti ustrezajo pogojem iz Priloge II k Uredbi (EU) št. 1303/2013, je treba beležiti informacije, uporabljene v ta namen, in metodološki pristop za določitev okvira uspešnosti. Medtem ko bi morala biti vključitev teh informacij v programe prostovoljna, pa bi morala biti taka dokumentacija na voljo tako državam članicam kot tudi Komisiji v pomoč pri določitvi okvira uspešnosti v skladu s Prilogo II k Uredbi (EU) št. 1303/2013. |
| --- | --- |

(5)

Da se lahko preveri, ali mejniki in ciljne vrednosti ustrezajo pogojem iz Priloge II k Uredbi (EU) št. 1303/2013, je treba beležiti informacije, uporabljene v ta namen, in metodološki pristop za določitev okvira uspešnosti. Medtem ko bi morala biti vključitev teh informacij v programe prostovoljna, pa bi morala biti taka dokumentacija na voljo tako državam članicam kot tudi Komisiji v pomoč pri določitvi okvira uspešnosti v skladu s Prilogo II k Uredbi (EU) št. 1303/2013.

| (6) | Doseganje mejnikov, določenih v okviru uspešnosti, je pogoj za dokončno dodelitev rezerve za uspešnost; v primeru resnega neuspeha pri doseganju teh mejnikov se lahko vmesna izplačila začasno ustavijo. Zato je treba podrobno urediti določanje mejnikov in natančno opredeliti, kaj pomeni doseganje teh mejnikov. |
| --- | --- |

(6)

Doseganje mejnikov, določenih v okviru uspešnosti, je pogoj za dokončno dodelitev rezerve za uspešnost; v primeru resnega neuspeha pri doseganju teh mejnikov se lahko vmesna izplačila začasno ustavijo. Zato je treba podrobno urediti določanje mejnikov in natančno opredeliti, kaj pomeni doseganje teh mejnikov.

| (7) | Ker je doseganje ciljnih vrednosti, določenih za konec programskega obdobja, pomembno merilo uspešnosti izvajanja strukturnih in investicijskih skladov, resen neuspeh pri doseganju ciljnih vrednosti pa lahko privede do finančnega popravka, je pomembno, da se jasno opredeli ureditev določanja ciljnih vrednosti ter natančno pojasni, kaj pomeni doseganje ciljnih vrednosti in kaj pomeni resen neuspeh pri njihovem doseganju. |
| --- | --- |

(7)

Ker je doseganje ciljnih vrednosti, določenih za konec programskega obdobja, pomembno merilo uspešnosti izvajanja strukturnih in investicijskih skladov, resen neuspeh pri doseganju ciljnih vrednosti pa lahko privede do finančnega popravka, je pomembno, da se jasno opredeli ureditev določanja ciljnih vrednosti ter natančno pojasni, kaj pomeni doseganje ciljnih vrednosti in kaj pomeni resen neuspeh pri njihovem doseganju.

| (8) | Za upoštevanje napredka pri izvajanju operacij v okviru posamezne prednostne naloge je treba opredeliti značilnosti ključnih faz izvajanja. |
| --- | --- |

(8)

Za upoštevanje napredka pri izvajanju operacij v okviru posamezne prednostne naloge je treba opredeliti značilnosti ključnih faz izvajanja.

| (9) | Da bo okvir uspešnosti ustrezno odražal cilje in rezultate, določene za vsak sklad ali pobudo za zaposlovanje mladih ter po potrebi kategorijo regije, so potrebne posebne določbe glede strukture okvira uspešnosti in ocenjevanja doseganja mejnikov in ciljnih vrednosti, če prednostna naloga zadeva več skladov ali kategorij regij. ESS in ESRR sta edina sklada, v okviru katerih se finančna sredstva dodeljujejo po kategorijah regij, zato kategorije regij niso relevantne pri določanju okvira uspešnosti za Kohezijski sklad, EKSRP in ESPR. |
| --- | --- |

(9)

Da bo okvir uspešnosti ustrezno odražal cilje in rezultate, določene za vsak sklad ali pobudo za zaposlovanje mladih ter po potrebi kategorijo regije, so potrebne posebne določbe glede strukture okvira uspešnosti in ocenjevanja doseganja mejnikov in ciljnih vrednosti, če prednostna naloga zadeva več skladov ali kategorij regij. ESS in ESRR sta edina sklada, v okviru katerih se finančna sredstva dodeljujejo po kategorijah regij, zato kategorije regij niso relevantne pri določanju okvira uspešnosti za Kohezijski sklad, EKSRP in ESPR.

| (10) | V skladu z drugim pododstavkom člena 96(2) Uredbe (EU) št. 1303/2013 je treba opredeliti skupne kategorije ukrepov za ESRR, ESS in Kohezijski sklad, da bodo države članice lahko Komisiji predložile konsistentne informacije o načrtovani rabi teh skladov ter informacije o kumulativni dodelitvi in odhodkih skladov po kategorijah in številu operacij za čas izvajanja programa. Komisija bo tako lahko druge institucije in državljane Unije na ustrezen način seznanila s porabo sredstev skladov. Razen kategorij ukrepov, ki ustrezajo neposredno tematskim ciljem ali prednostnim naložbam iz Uredbe (EU) št. 1303/2013 in uredb za posamezne sklade, se lahko kategorije ukrepov uporabljajo za podporo v okviru različnih tematskih ciljev. |
| --- | --- |

(10)

V skladu z drugim pododstavkom člena 96(2) Uredbe (EU) št. 1303/2013 je treba opredeliti skupne kategorije ukrepov za ESRR, ESS in Kohezijski sklad, da bodo države članice lahko Komisiji predložile konsistentne informacije o načrtovani rabi teh skladov ter informacije o kumulativni dodelitvi in odhodkih skladov po kategorijah in številu operacij za čas izvajanja programa. Komisija bo tako lahko druge institucije in državljane Unije na ustrezen način seznanila s porabo sredstev skladov. Razen kategorij ukrepov, ki ustrezajo neposredno tematskim ciljem ali prednostnim naložbam iz Uredbe (EU) št. 1303/2013 in uredb za posamezne sklade, se lahko kategorije ukrepov uporabljajo za podporo v okviru različnih tematskih ciljev.

| (11) | Da bi se omogočila takojšnja uporaba ukrepov iz te uredbe, bi morala ta uredba začeti veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. |
| --- | --- |

(11)

Da bi se omogočila takojšnja uporaba ukrepov iz te uredbe, bi morala ta uredba začeti veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

| (12) | Ukrepi, določeni v tej uredbi, so v skladu z drugim pododstavkom člena 150(3) Uredbe (EU) št. 1303/2013, saj je Odbor za usklajevanje evropskih strukturnih in investicijskih skladov, ustanovljen s členom 150(1) navedene uredbe, podal mnenje – |
| --- | --- |

(12)

Ukrepi, določeni v tej uredbi, so v skladu z drugim pododstavkom člena 150(3) Uredbe (EU) št. 1303/2013, saj je Odbor za usklajevanje evropskih strukturnih in investicijskih skladov, ustanovljen s členom 150(1) navedene uredbe, podal mnenje –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

METODOLOGIJA ZA DOLOČITEV PODPORE CILJEM NA PODROČJU PODNEBNIH SPREMEMB ZA VSAKEGA OD STRUKTURNIH IN INVESTICIJSKIH SKLADOV

(Pooblastitev v skladu s tretjim pododstavkom člena 8 Uredbe (EU) št. 1303/2013)

Člen 1

Metodologija za izračun podpore ciljem na področju podnebnih sprememb iz ESRR, ESS in Kohezijskega sklada

1.   Izračun podpore ciljem na področju podnebnih sprememb iz ESRR in Kohezijskega sklada poteka v dveh korakih:

| (a) | koeficienti, določeni v tabeli 1 v Prilogi I k tej uredbi, se uporabljajo po posameznih kodah za finančne podatke, sporočene za navedene kode; |
| --- | --- |

(a)

koeficienti, določeni v tabeli 1 v Prilogi I k tej uredbi, se uporabljajo po posameznih kodah za finančne podatke, sporočene za navedene kode;

| (b) | za finančne podatke, sporočene za kode ukrepov, ki imajo koeficient nič, če so sporočeni za tematska cilja s kodama 04 in 05 iz tabele 5 v Prilogi I k tej uredbi, se glede na njihov prispevek k ciljem na področju podnebnih sprememb uporabi koeficient 40 %. |
| --- | --- |

(b)

za finančne podatke, sporočene za kode ukrepov, ki imajo koeficient nič, če so sporočeni za tematska cilja s kodama 04 in 05 iz tabele 5 v Prilogi I k tej uredbi, se glede na njihov prispevek k ciljem na področju podnebnih sprememb uporabi koeficient 40 %.

2.   Koeficienti podnebnih sprememb na podlagi tabele 1 iz Priloge I k tej uredbi se uporabljajo tudi za ustrezne kategorije v okviru cilja „evropsko teritorialno sodelovanje“, določenega na podlagi drugega pododstavka člena 8(2) Uredbe (EU) št. 1299/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3).

3.   Podpora iz ESS za cilje na področju podnebnih sprememb se izračuna na podlagi finančnih podatkov, sporočenih za kodo 01 „podpora prehodu na nizkoogljično gospodarstvo, gospodarno z viri“ pod razsežnostjo 6 „kode za razsežnost ‚sekundarno področje v okviru ESS‘ “ v tabeli 6 iz Priloge I k tej uredbi.

Člen 2

Metodologija za izračun podpore ciljem na področju podnebnih sprememb iz EKSRP

1.   Okvirni znesek podpore, ki se v okviru vsakega programa dodeli iz EKSRP za cilje na področju podnebnih sprememb, kot določa člen 27(6) Uredbe (EU) št. 1303/2013, se izračuna z uporabo koeficientov iz Priloge II k tej uredbi za načrtovane izdatke iz finančnega načrta iz člena 8(1)(h) Uredbe (EU) št. 1305/2013 glede na prednostne naloge in prednostna področja iz točk 3(b), 4, 5 in 6(b) člena 5 Uredbe (EU) št. 1305/2013.

2.   Za namene poročanja o podpori ciljem na področju podnebnih sprememb v okviru letnega poročila o izvajanju skladno s členom 50(4) in (5) Uredbe (EU) št. 1303/2013, se za informacije o izdatkih iz člena 75(2) Uredbe (EU) št. 1305/2013 uporabijo koeficienti iz odstavka 1.

Člen 3

Metodologija za izračun podpore ciljem na področju podnebnih sprememb iz ESPR

1.   Prispevek za cilje na področju podnebnih sprememb iz ESPR se izračuna z uporabo koeficientov za vsakega od glavnih ukrepov, ki se financirajo iz ESPR, tako da se odrazi pomen vsakega od teh ukrepov za cilje na področju podnebnih sprememb.

Podpora iz ESPR za cilje na področju podnebnih sprememb se izračuna na podlagi naslednjih informacij:

| (a) | okvirnega zneska podpore, ki se v okviru vsakega programa dodeli iz ESPR za cilje na področju podnebnih sprememb, kot določa člen 27(6) Uredbe (EU) št. 1303/2013; |
| --- | --- |

(a)

okvirnega zneska podpore, ki se v okviru vsakega programa dodeli iz ESPR za cilje na področju podnebnih sprememb, kot določa člen 27(6) Uredbe (EU) št. 1303/2013;

| (b) | koeficientov, določenih za glavne ukrepe, ki se financirajo iz ESPR, določene v Prilogi III k tej uredbi; |
| --- | --- |

(b)

koeficientov, določenih za glavne ukrepe, ki se financirajo iz ESPR, določene v Prilogi III k tej uredbi;

| (c) | letnih poročil držav članic o izvajanju glede odobrenih sredstev in izdatkov po ukrepih, v skladu s členom 50(4) in (5) Uredbe (EU) št. 1303/2013; |
| --- | --- |

(c)

letnih poročil držav članic o izvajanju glede odobrenih sredstev in izdatkov po ukrepih, v skladu s členom 50(4) in (5) Uredbe (EU) št. 1303/2013;

| (d) | informacij in podatkov, ki jih posredujejo države članice o operacijah, ki se bodo financirale v skladu z bodočim pravnim aktom Unije o vzpostavitvi pogojev za finančno podporo za pomorsko in ribiško politiko v programskem obdobju 2014–2020 (v nadaljnjem besedilu: uredba o ESPR). |
| --- | --- |

(d)

informacij in podatkov, ki jih posredujejo države članice o operacijah, ki se bodo financirale v skladu z bodočim pravnim aktom Unije o vzpostavitvi pogojev za finančno podporo za pomorsko in ribiško politiko v programskem obdobju 2014–2020 (v nadaljnjem besedilu: uredba o ESPR).

2.   Države članice lahko v svojem operativnem programu predlagajo, da se ukrepom iz Priloge III k tej uredbi, za katere se uporablja koeficient 0 %, pripiše koeficient 40 %, če lahko dokažejo pomen teh ukrepov za blažitev podnebnih sprememb ali prilagajanje nanje.

POGLAVJE II

DOLOČITEV MEJNIKOV IN CILJNIH VREDNOSTI V OKVIRU USPEŠNOSTI TER OCENJEVANJE NJIHOVEGA DOSEGANJA

(Pooblastitev v skladu s petim pododstavkom člena 22(7) Uredbe (EU) št. 1303/2013)

Člen 4

Informacije, ki jih beležijo organi, ki pripravljajo programe

1.   Organi, ki pripravljajo programe, beležijo informacije o metodologijah in merilih za izbiro kazalnikov za okvir uspešnosti, da se zagotovi, da ustrezni mejniki in ciljne vrednosti ustrezajo pogojem iz odstavka 3 Priloge II k Uredbi (EU) št. 1303/2013 za vse programe in prednostne naloge, ki se financirajo iz strukturnih in investicijskih skladov, ter da se zagotovi posebna dodelitev za pobudo za zaposlovanje mladih iz člena 16 Uredbe (EU) št. 1304/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4), ob upoštevanju izjem iz odstavka 1 Priloge II k Uredbi (EU) št. 1303/2013.

2.   Informacije, ki jih beležijo organi, ki pripravljajo programe, omogočajo preverjanje skladnosti s pogoji iz odstavka 3 Priloge II k Uredbi (EU) št. 1303/2013 glede mejnikov in ciljnih vrednosti. Te informacije vključujejo:

| (a) | podatke ali ugotovitve, uporabljene za oceno vrednosti mejnikov in ciljnih vrednosti ter metodo izračuna, na primer podatke o stroških na enoto, referenčnih vrednostih, standardni ali pretekli stopnji izvajanja, strokovnem svetovanju in zaključkih predhodnega vrednotenja; |
| --- | --- |

(a)

podatke ali ugotovitve, uporabljene za oceno vrednosti mejnikov in ciljnih vrednosti ter metodo izračuna, na primer podatke o stroških na enoto, referenčnih vrednostih, standardni ali pretekli stopnji izvajanja, strokovnem svetovanju in zaključkih predhodnega vrednotenja;

| (b) | informacije o deležu finančnih sredstev, dodeljenih operacijam, ki jim ustrezajo kazalniki učinka in ključne faze izvajanja, določeni v okviru uspešnosti, ter obrazložitev načina izračuna deleža; |
| --- | --- |

(b)

informacije o deležu finančnih sredstev, dodeljenih operacijam, ki jim ustrezajo kazalniki učinka in ključne faze izvajanja, določeni v okviru uspešnosti, ter obrazložitev načina izračuna deleža;

| (c) | informacije o načinu uporabe metodologije in mehanizmov za zagotavljanje konsistentnega delovanja okvira uspešnosti, določenega v sporazumu o partnerstvu v skladu s členom 15(1)(b)(iv) Uredbe (EU) št. 1303/2013; |
| --- | --- |

(c)

informacije o načinu uporabe metodologije in mehanizmov za zagotavljanje konsistentnega delovanja okvira uspešnosti, določenega v sporazumu o partnerstvu v skladu s členom 15(1)(b)(iv) Uredbe (EU) št. 1303/2013;

| (d) | obrazložitev izbire kazalnikov rezultatov ali ključnih faz izvajanja, če so bili vključeni v okvir uspešnosti. |
| --- | --- |

(d)

obrazložitev izbire kazalnikov rezultatov ali ključnih faz izvajanja, če so bili vključeni v okvir uspešnosti.

3.   Informacije o metodologijah in merilih za izbiro kazalnikov za okvir uspešnosti in določitev ustreznih mejnikov in ciljnih vrednosti, ki jih beležijo organi, ki pripravljajo programe, so na zahtevo na voljo Komisiji.

4.   Zahteve iz odstavkov 1 do 3 tega člena se uporabljajo tudi za spremembo mejnikov in ciljnih vrednosti v skladu s členom 30 Uredbe (EU) št. 1303/2013.

Člen 5

Določitev mejnikov in ciljnih vrednosti

1.   Mejniki in ciljne vrednosti se določijo glede na ravni prednostne naloge, razen v primerih iz člena 7. Kazalniki učinka in ključne faze izvajanja, določeni v okviru uspešnosti, presegajo 50 % finančnih sredstev, dodeljenih za zadevno prednostno nalogo. Za določitev tega zneska se sredstva, dodeljena kazalniku ali ključni fazi izvajanja, štejejo samo enkrat.

2.   Za vse strukturne in investicijske sklade, razen EKSRP, se mejniki in ciljne vrednosti za finančne kazalnike nanašajo na skupni znesek upravičenih izdatkov, vnesenih v računovodski sistem organa za potrjevanje in ki jih ta organ potrdi v skladu s točko (c) člena 126 Uredbe (EU) št. 1303/2013.

Za EKSRP se nanašajo na realizirane skupne javne izdatke, vnesene v skupni sistem spremljanja in vrednotenja.

3.   Za vse strukturne in investicijske sklade, razen ESS in EKSRP, se mejniki in ciljne vrednosti za kazalnike učinka nanašajo na operacije, kjer so bili popolnoma izvedeni vsi ukrepi, ki zagotavljajo rezultate, vendar vsa plačila niso bila nujno izvršena.

Za ESS in EKSRP se lahko pri ukrepih na podlagi členov 16, 19(1)(c), 21(1)(a) in (b), 27, 28, 29, 30, 31, 33 ter 34 Uredbe (EU) št. 1305/2013 nanašajo tudi na doseženo vrednost za operacije, ki so se začele, vendar se nekateri ukrepi, ki zagotavljajo rezultate, še izvajajo.

Za ostale ukrepe v okviru EKSRP se nanašajo na končane operacije v smislu člena 2(14) Uredbe (EU) št. 1303/2013.

4.   Ključna faza izvajanja je pomembna faza pri izvajanju operacij v okviru prednostne naloge, katere dokončanje je preverljivo in ga je mogoče izraziti s številom ali odstotkom. Za namene členov 6 in 7 te uredbe se ključne faze izvajanja obravnavajo kot kazalniki.

5.   Kazalnik rezultata se uporablja samo, kadar je to ustrezno, in v tesni povezavi s podprtimi strateškimi ukrepi.

6.   Če se ugotovi, da informacije iz člena 4(2) te uredbe temeljijo na napačnih predpostavkah, zaradi česar so ciljne vrednosti ali mejniki ocenjeni prenizko ali previsoko, lahko to predstavlja ustrezno utemeljen primer v smislu odstavka 5 Priloge II k Uredbi (EU) št. 1303/2013.

Člen 6

Doseganje mejnikov in ciljnih vrednosti

1.   Doseganje mejnikov in ciljnih vrednosti se ocenjuje ob upoštevanju vseh kazalnikov in ključnih faz izvajanja iz okvira uspešnosti, določenih na ravni prednostne naloge v smislu člena 2(8) Uredbe (EU) št. 1303/2013, razen v primerih iz člena 7 te uredbe.

2.   Šteje se, da so mejniki ali ciljne vrednosti prednostne naloge doseženi, če so vsi kazalniki iz ustreznega okvira uspešnosti do konca leta 2018 dosegli vsaj 85 % vrednosti mejnika ali do konca leta 2023 vsaj 85 % ciljne vrednosti. Če okvir uspešnosti vključuje tri kazalnike ali več, z odstopanjem velja, da so mejniki ali ciljne vrednosti prednostne naloge doseženi, če vsi kazalniki razen enega do konca leta 2018 dosežejo 85 % vrednosti mejnika ali do konca leta 2023 85 % ciljne vrednosti. Kazalnik, ki ne doseže 85 % svoje vrednosti mejnika ali ciljne vrednosti, ne sme doseči manj kot 75 % svoje vrednosti mejnika ali ciljne vrednosti.

3.   Pri prednostni nalogi, katere okvir uspešnosti vključuje največ dva kazalnika, morata oba kazalnika do konca leta 2018 doseči vsaj 65 % vrednosti mejnika, sicer gre za resen neuspeh pri doseganju mejnikov. Če oba kazalnika do konca leta 2023 ne dosežeta vsaj 65 % ciljne vrednosti, gre za resen neuspeh pri doseganju ciljnih vrednosti.

4.   Pri prednostni nalogi, katere okvir uspešnosti vključuje več kot dva kazalnika, morata vsaj dva od teh kazalnikov do konca leta 2018 doseči vsaj 65 % vrednosti mejnika, sicer gre za resen neuspeh pri doseganju mejnikov. Če do konca leta 2023 vsaj dva kazalnika ne dosežeta vsaj 65 % ciljne vrednosti, gre za resen neuspeh pri doseganju ciljnih vrednosti.

Člen 7

Okvir uspešnosti za prednostne osi iz člena 96(1)(a) in (b) Uredbe (EU) št. 1303/2013 ter prednostne osi za vključitev pobude za zaposlovanje mladih

1.   Kazalniki in ključne faze izvajanja, izbrani za okvir uspešnosti, njihovi mejniki in ciljne vrednosti ter vrednosti, ki jih je treba doseči, se razčlenijo po skladih, za ESRR in ESS pa po kategorijah regij.

2.   Informacije, zahtevane v skladu s členom 4(2) te uredbe, se navedejo po skladih in kategorijah regij, kjer je primerno.

3.   Doseganje mejnikov in ciljnih vrednosti se ocenjuje za vsak sklad in kategorijo regij v prednostni nalogi posebej, pri tem pa se upoštevajo kazalniki, njihovi mejniki in ciljne vrednosti ter vrednosti, ki jih je treba doseči, razčlenjene po skladih in kategorijah regij. Kazalniki učinka in ključne faze izvajanja, določeni v okviru uspešnosti, presegajo 50 % finančnih sredstev, dodeljenih za sklad in kategorijo regije, kjer je primerno. Za določitev tega zneska se sredstva, dodeljena kazalniku ali ključni fazi izvajanja, štejejo samo enkrat.

4.   Če se sredstva za pobudo za zaposlovanje mladih načrtujejo kot del prednostne osi v skladu s členom 18(c) Uredbe (EU) št. 1304/2013, se določi ločen okvir uspešnosti za pobudo za zaposlovanje mladih, doseganje mejnikov, določenih za pobudo, pa se ocenjuje ločeno od preostalega dela prednostne osi.

POGLAVJE III

NOMENKLATURA KATEGORIJ UKREPOV ZA ESRR, ESS IN KOHEZIJSKI SKLAD V OKVIRU CILJA „NALOŽBE ZA RAST IN DELOVNA MESTA“

Člen 8

Kategorije ukrepov za ESRR, ESS in Kohezijski sklad

(Pooblastitev v skladu z drugim pododstavkom člena 96(2) Uredbe (EU) št. 1303/2013)

1.   Nomenklature kategorij ukrepov iz drugega pododstavka člena 96(2) Uredbe (EU) št. 1303/2013 so določene v tabelah 1 do 8 iz Priloge I k tej uredbi. Kode iz teh tabel se uporabljajo za ESRR v zvezi s ciljem „naložbe za rast in delovna mesta“, Kohezijski sklad, ESS in pobudo za zaposlovanje mladih, kot je določeno v odstavkih 2 in 3 tega člena.

2.   Kode 001 do 101 iz tabele 1 iz Priloge I k tej uredbi se uporabljajo samo za ESRR in Kohezijski sklad.

Kode 102 do 120 iz tabele 1 iz Priloge I k tej uredbi se uporabljajo samo za ESS.

Samo koda 103 iz tabele 1 iz Priloge I k tej uredbi se uporablja za pobudo za zaposlovanje mladih.

Kode 121, 122 in 123 iz tabele 1 iz Priloge I k tej uredbi se uporabljajo za ESRR, Kohezijski sklad in ESS.

3.   Kode iz tabel 2 do 4 ter 7 in 8 iz Priloge I k tej uredbi se uporabljajo za ESRR, ESS, pobudo za zaposlovanje mladih in Kohezijski sklad.

Kode iz tabele 5 iz Priloge I k tej uredbi se uporabljajo samo za ESRR in Kohezijski sklad.

Kode iz tabele 6 iz Priloge I k tej uredbi se uporabljajo samo za ESS in pobudo za zaposlovanje mladih.

POGLAVJE IV

KONČNE DOLOČBE

Člen 9

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 3 te uredbe in Priloga III k tej uredbi se uporabljata od začetka veljavnosti uredbe o ESPR.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 7. marca 2014

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 320.

1

(2)  Uredba (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 (UL L 347, 20.12.2013, str. 487).

2

(3)  Uredba (EU) št. 1299/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o posebnih določbah za podporo cilju „evropsko teritorialno sodelovanje“ iz Evropskega sklada za regionalni razvoj (UL L 347, 20.12.2013, str. 259).

3

(4)  Uredba (EU) št. 1304/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem socialnem skladu in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1081/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 470).

4

---

PRILOGE I

Razsežnosti in kode za kategorije ukrepov v okviru skladov
   (1)
  v zvezi s ciljem „naložbe za rast in delovna mesta“ ter pobude za zaposlovanje mladih za obdobje 2014–2020 v skladu s členi 1 do 8

TABELA 1:   KODE ZA RAZSEŽNOST „DOMENA UKREPA“

| 1. | DOMENA UKREPA |
| --- | --- |

1.

Koeficient za izračun podpore ciljem na področju podnebnih sprememb

I   Produktivne naložbe

| 001 | Generične produktivne naložbe v mala in srednja podjetja (MSP) |
| --- | --- |

001

Generične produktivne naložbe v mala in srednja podjetja (MSP)

0 %

| 002 | Raziskave in inovacijski procesi v velikih podjetjih |
| --- | --- |

002

Raziskave in inovacijski procesi v velikih podjetjih

0 %

| 003 | Produktivne naložbe v velikih podjetjih v povezavi z nizkoogljičnim gospodarstvom |
| --- | --- |

003

Produktivne naložbe v velikih podjetjih v povezavi z nizkoogljičnim gospodarstvom

40 %

| 004 | Produktivne naložbe v povezavi s sodelovanjem med velikimi podjetji in MSP za razvoj proizvodov in storitev informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT), e-poslovanja in spodbujanje povpraševanja po IKT |
| --- | --- |

004

Produktivne naložbe v povezavi s sodelovanjem med velikimi podjetji in MSP za razvoj proizvodov in storitev informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT), e-poslovanja in spodbujanje povpraševanja po IKT

0 %

II   Infrastruktura za zagotavljanje osnovnih storitev in povezane naložbe

Energetska infrastruktura

| 005 | Električna energija (shranjevanje in prenos) |
| --- | --- |

005

Električna energija (shranjevanje in prenos)

0 %

| 006 | Električna energija (TEN-E: shranjevanje in prenos) |
| --- | --- |

006

Električna energija (TEN-E: shranjevanje in prenos)

0 %

| 007 | Zemeljski plin |
| --- | --- |

007

Zemeljski plin

0 %

| 008 | Zemeljski plin (TEN-E) |
| --- | --- |

008

Zemeljski plin (TEN-E)

0 %

| 009 | Energija iz obnovljivih virov: vetrna energija |
| --- | --- |

009

Energija iz obnovljivih virov: vetrna energija

100 %

| 010 | Energija iz obnovljivih virov: sončna energija |
| --- | --- |

010

Energija iz obnovljivih virov: sončna energija

100 %

| 011 | Energija iz obnovljivih virov: biomasa |
| --- | --- |

011

Energija iz obnovljivih virov: biomasa

100 %

| 012 | Energija iz drugih obnovljivih virov (vključno s hidroelektrično in geotermalno energijo ter energijo morij) ter integracija obnovljivih virov energije (vključno z infrastrukturo za shranjevanje, pretvorbo električne energije v plin in obnovljivi ogljik) |
| --- | --- |

012

Energija iz drugih obnovljivih virov (vključno s hidroelektrično in geotermalno energijo ter energijo morij) ter integracija obnovljivih virov energije (vključno z infrastrukturo za shranjevanje, pretvorbo električne energije v plin in obnovljivi ogljik)

100 %

| 013 | Prenova javne infrastrukture za večjo energetsko učinkovitost, predstavitveni projekti in podporni ukrepi |
| --- | --- |

013

Prenova javne infrastrukture za večjo energetsko učinkovitost, predstavitveni projekti in podporni ukrepi

100 %

| 014 | Prenova obstoječega stanovanjskega fonda za večjo energetsko učinkovitost, predstavitveni projekti in podporni ukrepi |
| --- | --- |

014

Prenova obstoječega stanovanjskega fonda za večjo energetsko učinkovitost, predstavitveni projekti in podporni ukrepi

100 %

| 015 | Inteligentni sistemi za distribucijo energije pri srednjih in visokih napetostih (vključno z inteligentnimi energetskimi omrežji in sistemi IKT) |
| --- | --- |

015

Inteligentni sistemi za distribucijo energije pri srednjih in visokih napetostih (vključno z inteligentnimi energetskimi omrežji in sistemi IKT)

100 %

| 016 | Visoko učinkovita soproizvodnja in daljinsko ogrevanje |
| --- | --- |

016

Visoko učinkovita soproizvodnja in daljinsko ogrevanje

100 %

Okoljska infrastruktura

| 017 | Ravnanje z gospodinjskimi odpadki (vključno z ukrepi za minimalizacijo, sortiranje in recikliranje) |
| --- | --- |

017

Ravnanje z gospodinjskimi odpadki (vključno z ukrepi za minimalizacijo, sortiranje in recikliranje)

0 %

| 018 | Ravnanje z gospodinjskimi odpadki (vključno z mehansko-biološko obdelavo, toplotno obdelavo, sežigom in odlaganjem na deponijah) |
| --- | --- |

018

Ravnanje z gospodinjskimi odpadki (vključno z mehansko-biološko obdelavo, toplotno obdelavo, sežigom in odlaganjem na deponijah)

0 %

| 019 | Ravnanje z gospodarskimi, industrijskimi ali nevarnimi odpadki |
| --- | --- |

019

Ravnanje z gospodarskimi, industrijskimi ali nevarnimi odpadki

0 %

| 020 | Oskrba z vodo za prehrano ljudi (infrastruktura za pridobivanje, čiščenje, shranjevanje in distribucijo) |
| --- | --- |

020

Oskrba z vodo za prehrano ljudi (infrastruktura za pridobivanje, čiščenje, shranjevanje in distribucijo)

0 %

| 021 | Gospodarjenje z vodnimi viri in varstvo pitne vode (vključno z upravljanjem povodij, oskrbo z vodo, posebnimi ukrepi za prilagoditev podnebnim spremembam, daljinskim merjenjem porabe in merjenjem porabe potrošnikov, sistemi obračunavanja in zmanjševanjem puščanja) |
| --- | --- |

021

Gospodarjenje z vodnimi viri in varstvo pitne vode (vključno z upravljanjem povodij, oskrbo z vodo, posebnimi ukrepi za prilagoditev podnebnim spremembam, daljinskim merjenjem porabe in merjenjem porabe potrošnikov, sistemi obračunavanja in zmanjševanjem puščanja)

40 %

| 022 | Čiščenje odpadne vode |
| --- | --- |

022

Čiščenje odpadne vode

0 %

| 023 | Okoljski ukrepi za zmanjšanje in/ali preprečevanje emisij toplogrednih plinov (vključno z obdelavo in shranjevanjem metana in kompostiranjem) |
| --- | --- |

023

Okoljski ukrepi za zmanjšanje in/ali preprečevanje emisij toplogrednih plinov (vključno z obdelavo in shranjevanjem metana in kompostiranjem)

100 %

Prometna infrastruktura

| 024 | Železnice (osrednje omrežje TEN-T) |
| --- | --- |

024

Železnice (osrednje omrežje TEN-T)

40 %

| 025 | Železnice (celostno omrežje TEN-T) |
| --- | --- |

025

Železnice (celostno omrežje TEN-T)

40 %

| 026 | Druge železnice |
| --- | --- |

026

Druge železnice

40 %

| 027 | Gibljiva sredstva železnic |
| --- | --- |

027

Gibljiva sredstva železnic

40 %

| 028 | Avtoceste in ceste TEN-T – osrednje omrežje (novogradnja) |
| --- | --- |

028

Avtoceste in ceste TEN-T – osrednje omrežje (novogradnja)

0 %

| 029 | Avtoceste in ceste TEN-T – celostno omrežje (novogradnja) |
| --- | --- |

029

Avtoceste in ceste TEN-T – celostno omrežje (novogradnja)

0 %

| 030 | Sekundarne cestne povezave na cestna omrežja in vozlišča TEN-T (novogradnja) |
| --- | --- |

030

Sekundarne cestne povezave na cestna omrežja in vozlišča TEN-T (novogradnja)

0 %

| 031 | Druge nacionalne in regionalne ceste (novogradnja) |
| --- | --- |

031

Druge nacionalne in regionalne ceste (novogradnja)

0 %

| 032 | Lokalne dovozne ceste (novogradnja) |
| --- | --- |

032

Lokalne dovozne ceste (novogradnja)

0 %

| 033 | Obnovljene ali posodobljene ceste TEN-T |
| --- | --- |

033

Obnovljene ali posodobljene ceste TEN-T

0 %

| 034 | Druge obnovljene ali posodobljene ceste (avtoceste ter nacionalne, regionalne ali lokalne ceste) |
| --- | --- |

034

Druge obnovljene ali posodobljene ceste (avtoceste ter nacionalne, regionalne ali lokalne ceste)

0 %

| 035 | Multimodalni prevoz (TEN-T) |
| --- | --- |

035

Multimodalni prevoz (TEN-T)

40 %

| 036 | Multimodalni prevoz |
| --- | --- |

036

Multimodalni prevoz

40 %

| 037 | Letališča (TEN-T) (2) |
| --- | --- |

037

Letališča (TEN-T) (2)

0 %

| 038 | Druga letališča (2) |
| --- | --- |

038

Druga letališča (2)

0 %

| 039 | Pristanišča (TEN-T) |
| --- | --- |

039

Pristanišča (TEN-T)

40 %

| 040 | Druga pristanišča |
| --- | --- |

040

Druga pristanišča

40 %

| 041 | Celinske vodne poti in pristanišča (TEN-T) |
| --- | --- |

041

Celinske vodne poti in pristanišča (TEN-T)

40 %

| 042 | Celinske vodne poti in pristanišča (regionalni in lokalni) |
| --- | --- |

042

Celinske vodne poti in pristanišča (regionalni in lokalni)

40 %

Trajnostni promet

| 043 | Infrastruktura za okolju prijazen mestni promet in njegovo spodbujanje (vključno z opremo in voznim parkom) |
| --- | --- |

043

Infrastruktura za okolju prijazen mestni promet in njegovo spodbujanje (vključno z opremo in voznim parkom)

40 %

| 044 | Inteligentni prometni sistemi (vključno z uvedbo upravljanja povpraševanja, cestninskimi sistemi ter informacijskimi sistemi za spremljanje, nadzor in informacije) |
| --- | --- |

044

Inteligentni prometni sistemi (vključno z uvedbo upravljanja povpraševanja, cestninskimi sistemi ter informacijskimi sistemi za spremljanje, nadzor in informacije)

40 %

Infrastruktura za informacijsko in komunikacijsko tehnologijo (IKT)

| 045 | IKT: hrbtenično omrežje |
| --- | --- |

045

IKT: hrbtenično omrežje

0 %

| 046 | IKT: širokopasovno omrežje visokih hitrosti (dostop/lokalna zanka; >/= 30 Mbps) |
| --- | --- |

046

IKT: širokopasovno omrežje visokih hitrosti (dostop/lokalna zanka; >/= 30 Mbps)

0 %

| 047 | IKT: širokopasovno omrežje zelo visokih hitrosti (dostop/lokalna zanka; >/= 100 Mbps) |
| --- | --- |

047

IKT: širokopasovno omrežje zelo visokih hitrosti (dostop/lokalna zanka; >/= 100 Mbps)

0 %

| 048 | IKT: druge vrste infrastrukture IKT/obsežni računalniški viri/oprema (vključno z e-infrastrukturo, podatkovnimi centri in senzorji, tudi če so vgrajeni v drugo infrastrukturo, na primer raziskovalne objekte, okoljsko ali socialno infrastrukturo) |
| --- | --- |

048

IKT: druge vrste infrastrukture IKT/obsežni računalniški viri/oprema (vključno z e-infrastrukturo, podatkovnimi centri in senzorji, tudi če so vgrajeni v drugo infrastrukturo, na primer raziskovalne objekte, okoljsko ali socialno infrastrukturo)

0 %

III   Socialna, zdravstvena in izobraževalna infrastruktura ter povezane naložbe

| 049 | Izobraževalna infrastruktura za terciarno izobraževanje |
| --- | --- |

049

Izobraževalna infrastruktura za terciarno izobraževanje

0 %

| 050 | Izobraževalna infrastruktura za poklicno izobraževanje in usposabljanje ter izobraževanje odraslih |
| --- | --- |

050

Izobraževalna infrastruktura za poklicno izobraževanje in usposabljanje ter izobraževanje odraslih

0 %

| 051 | Izobraževalna infrastruktura za šolsko izobraževanje (osnovnošolsko in splošno srednješolsko izobraževanje) |
| --- | --- |

051

Izobraževalna infrastruktura za šolsko izobraževanje (osnovnošolsko in splošno srednješolsko izobraževanje)

0 %

| 052 | Infrastruktura za predšolsko vzgojo in izobraževanje |
| --- | --- |

052

Infrastruktura za predšolsko vzgojo in izobraževanje

0 %

| 053 | Zdravstvena infrastruktura |
| --- | --- |

053

Zdravstvena infrastruktura

0 %

| 054 | Stanovanjska infrastruktura |
| --- | --- |

054

Stanovanjska infrastruktura

0 %

| 055 | Druga socialna infrastruktura, ki prispeva k regionalnemu in lokalnemu razvoju |
| --- | --- |

055

Druga socialna infrastruktura, ki prispeva k regionalnemu in lokalnemu razvoju

0 %

IV   Razvoj endogenega potenciala

Raziskave in razvoj ter inovacije

| 056 | Naložbe v infrastrukturo, zmogljivosti in opremo MSP v neposredni povezavi z raziskavami in inovacijskimi dejavnostmi |
| --- | --- |

056

Naložbe v infrastrukturo, zmogljivosti in opremo MSP v neposredni povezavi z raziskavami in inovacijskimi dejavnostmi

0 %

| 057 | Naložbe v infrastrukturo, zmogljivosti in opremo velikih družb v neposredni povezavi raziskavami in inovacijskimi dejavnostmi |
| --- | --- |

057

Naložbe v infrastrukturo, zmogljivosti in opremo velikih družb v neposredni povezavi raziskavami in inovacijskimi dejavnostmi

0 %

| 058 | Infrastruktura za raziskave in inovacije (javna) |
| --- | --- |

058

Infrastruktura za raziskave in inovacije (javna)

0 %

| 059 | Infrastruktura za raziskave in inovacije (zasebna, vključno z znanstvenimi parki) |
| --- | --- |

059

Infrastruktura za raziskave in inovacije (zasebna, vključno z znanstvenimi parki)

0 %

| 060 | Raziskave in inovacijske dejavnosti v javnih raziskovalnih središčih in kompetenčnih središčih, vključno z mreženjem |
| --- | --- |

060

Raziskave in inovacijske dejavnosti v javnih raziskovalnih središčih in kompetenčnih središčih, vključno z mreženjem

0 %

| 061 | Raziskave in inovacijske dejavnosti v zasebnih raziskovalnih središčih, vključno z mreženjem |
| --- | --- |

061

Raziskave in inovacijske dejavnosti v zasebnih raziskovalnih središčih, vključno z mreženjem

0 %

| 062 | Prenos tehnologije ter sodelovanje med univerzami in podjetji, predvsem v korist MSP |
| --- | --- |

062

Prenos tehnologije ter sodelovanje med univerzami in podjetji, predvsem v korist MSP

0 %

| 063 | Podpora grozdom in poslovne mreže, predvsem v korist MSP |
| --- | --- |

063

Podpora grozdom in poslovne mreže, predvsem v korist MSP

0 %

| 064 | Raziskave in inovacijski procesi v MSP (vključno s sistemom bonov ter procesnimi, oblikovalskimi, storitvenimi in socialnimi inovacijami) |
| --- | --- |

064

Raziskave in inovacijski procesi v MSP (vključno s sistemom bonov ter procesnimi, oblikovalskimi, storitvenimi in socialnimi inovacijami)

0 %

| 065 | Raziskave in inovacijska infrastruktura, procesi, prenos tehnologije ter sodelovanje v podjetjih s poudarkom na nizkoogljičnem gospodarstvu in odpornosti na podnebne spremembe |
| --- | --- |

065

Raziskave in inovacijska infrastruktura, procesi, prenos tehnologije ter sodelovanje v podjetjih s poudarkom na nizkoogljičnem gospodarstvu in odpornosti na podnebne spremembe

100 %

Razvoj podjetij

| 066 | Napredne pomožne storitve za MSP in skupine MSP (vključno z upravljavskimi, trženjskimi in oblikovalskimi storitvami) |
| --- | --- |

066

Napredne pomožne storitve za MSP in skupine MSP (vključno z upravljavskimi, trženjskimi in oblikovalskimi storitvami)

0 %

| 067 | Razvoj MSP, podpora podjetništvu in inkubatorjem (vključno s podporo „spin off“ in „spin out“ podjetjem) |
| --- | --- |

067

Razvoj MSP, podpora podjetništvu in inkubatorjem (vključno s podporo „spin off“ in „spin out“ podjetjem)

0 %

| 068 | Energetska učinkovitost in predstavitveni projekti v MSP ter podporni ukrepi |
| --- | --- |

068

Energetska učinkovitost in predstavitveni projekti v MSP ter podporni ukrepi

100 %

| 069 | Podpora okolju prijaznim proizvodnim procesom in učinkoviti rabi virov v MSP |
| --- | --- |

069

Podpora okolju prijaznim proizvodnim procesom in učinkoviti rabi virov v MSP

40 %

| 070 | Spodbujanje energetske učinkovitosti v velikih podjetjih |
| --- | --- |

070

Spodbujanje energetske učinkovitosti v velikih podjetjih

100%

| 071 | Razvoj in spodbujanje podjetij, specializiranih za storitve, ki prispevajo k nizkoogljičnemu gospodarstvu in odpornosti na podnebne spremembe (vključno s podporo takim storitvam) |
| --- | --- |

071

Razvoj in spodbujanje podjetij, specializiranih za storitve, ki prispevajo k nizkoogljičnemu gospodarstvu in odpornosti na podnebne spremembe (vključno s podporo takim storitvam)

100 %

| 072 | Poslovna infrastruktura za MSP (vključno z industrijskimi parki in območji) |
| --- | --- |

072

Poslovna infrastruktura za MSP (vključno z industrijskimi parki in območji)

0 %

| 073 | Podpora socialnim podjetjem (MSP) |
| --- | --- |

073

Podpora socialnim podjetjem (MSP)

0 %

| 074 | Razvoj in spodbujanje sredstev za komercialni turizem v MSP |
| --- | --- |

074

Razvoj in spodbujanje sredstev za komercialni turizem v MSP

0 %

| 075 | Razvoj in spodbujanje storitev komercialnega turizma v ali za MSP |
| --- | --- |

075

Razvoj in spodbujanje storitev komercialnega turizma v ali za MSP

0 %

| 076 | Razvoj in spodbujanje sredstev na področju kulture in ustvarjalnosti v MSP |
| --- | --- |

076

Razvoj in spodbujanje sredstev na področju kulture in ustvarjalnosti v MSP

0 %

| 077 | Razvoj in spodbujanje storitev na področju kulture in ustvarjalnosti v MSP |
| --- | --- |

077

Razvoj in spodbujanje storitev na področju kulture in ustvarjalnosti v MSP

0 %

Informacijska in komunikacijska tehnologija (IKT) – spodbujanje povpraševanja, aplikacije in storitve

| 078 | Storitve in aplikacije e-uprave (vključno z e-javnim naročanjem, ukrepi IKT v podporo reformi javne uprave, kibernetsko varnostjo, ukrepi za zagotavljanje zaupanja in varnosti, e-pravosodjem in e-demokracijo) |
| --- | --- |

078

Storitve in aplikacije e-uprave (vključno z e-javnim naročanjem, ukrepi IKT v podporo reformi javne uprave, kibernetsko varnostjo, ukrepi za zagotavljanje zaupanja in varnosti, e-pravosodjem in e-demokracijo)

0 %

| 079 | Dostop do informacij javnega sektorja (vključno z e-kulturo odprtih podatkov, digitalnimi knjižnicami, e-vsebino in e-turizmom) |
| --- | --- |

079

Dostop do informacij javnega sektorja (vključno z e-kulturo odprtih podatkov, digitalnimi knjižnicami, e-vsebino in e-turizmom)

0 %

| 080 | e-vključenost, e-dostopnost, storitve in aplikacije za e-učenje in e-izobraževanje, digitalna pismenost |
| --- | --- |

080

e-vključenost, e-dostopnost, storitve in aplikacije za e-učenje in e-izobraževanje, digitalna pismenost

0 %

| 081 | Rešitve IKT za reševanje izziva zdravega in aktivnega staranja ter storitve in aplikacije za e-zdravje (vključno z e-oskrbo in sosedsko pomočjo za samostojno življenje) |
| --- | --- |

081

Rešitve IKT za reševanje izziva zdravega in aktivnega staranja ter storitve in aplikacije za e-zdravje (vključno z e-oskrbo in sosedsko pomočjo za samostojno življenje)

0 %

| 082 | Storitve in aplikacije IKT za MSP (vključno z e-trgovanjem, e-poslovanjem in v omrežje povezanimi poslovnimi procesi), živi laboratoriji, spletna podjetja ter zagonska podjetja na področju IKT) |
| --- | --- |

082

Storitve in aplikacije IKT za MSP (vključno z e-trgovanjem, e-poslovanjem in v omrežje povezanimi poslovnimi procesi), živi laboratoriji, spletna podjetja ter zagonska podjetja na področju IKT)

0 %

Okolje

| 083 | Ukrepi na področju kakovosti zraka |
| --- | --- |

083

Ukrepi na področju kakovosti zraka

40 %

| 084 | Celovito preprečevanje in nadzor onesnaževanja (IPPC) |
| --- | --- |

084

Celovito preprečevanje in nadzor onesnaževanja (IPPC)

40 %

| 085 | Varstvo in izboljšanje biotske raznovrstnosti, varstvo narave in zelena infrastruktura |
| --- | --- |

085

Varstvo in izboljšanje biotske raznovrstnosti, varstvo narave in zelena infrastruktura

40%

| 086 | Varstvo, obnova in trajnostno izkoriščanje območij Natura 2000 |
| --- | --- |

086

Varstvo, obnova in trajnostno izkoriščanje območij Natura 2000

40 %

| 087 | Ukrepi za prilagoditev podnebnim spremembam ter preprečevanje in upravljanje podnebnih tveganj, na primer erozije, požarov, poplav, neviht in suše, vključno s povečevanjem osveščenosti, civilno zaščito ter sistemi in infrastrukturo za obvladovanje nesreč |
| --- | --- |

087

Ukrepi za prilagoditev podnebnim spremembam ter preprečevanje in upravljanje podnebnih tveganj, na primer erozije, požarov, poplav, neviht in suše, vključno s povečevanjem osveščenosti, civilno zaščito ter sistemi in infrastrukturo za obvladovanje nesreč

100 %

| 088 | Preprečevanje tveganj in upravljanje nepodnebnih naravnih tveganj (tj. potresov) in tveganj v povezavi s človekovim delovanjem (na primer tehnoloških nesreč), vključno s povečevanjem osveščenosti, civilno zaščito ter sistemi in infrastrukturo za obvladovanje nesreč |
| --- | --- |

088

Preprečevanje tveganj in upravljanje nepodnebnih naravnih tveganj (tj. potresov) in tveganj v povezavi s človekovim delovanjem (na primer tehnoloških nesreč), vključno s povečevanjem osveščenosti, civilno zaščito ter sistemi in infrastrukturo za obvladovanje nesreč

0 %

| 089 | Sanacija industrijskih območij in kontaminiranih zemljišč |
| --- | --- |

089

Sanacija industrijskih območij in kontaminiranih zemljišč

0 %

| 090 | Kolesarske steze in poti za pešce |
| --- | --- |

090

Kolesarske steze in poti za pešce

100 %

| 091 | Razvoj in spodbujanje turističnega potenciala naravnih območij |
| --- | --- |

091

Razvoj in spodbujanje turističnega potenciala naravnih območij

0 %

| 092 | Varstvo, razvoj in spodbujanje javnih sredstev na področju turizma |
| --- | --- |

092

Varstvo, razvoj in spodbujanje javnih sredstev na področju turizma

0 %

| 093 | Razvoj in spodbujanje javnih storitev na področju turizma |
| --- | --- |

093

Razvoj in spodbujanje javnih storitev na področju turizma

0 %

| 094 | Varstvo, razvoj in spodbujanje javnega kulturnega bogastva in dediščine |
| --- | --- |

094

Varstvo, razvoj in spodbujanje javnega kulturnega bogastva in dediščine

0 %

| 095 | Razvoj in spodbujanje javnih storitev na področju kulturnega bogastva in dediščine |
| --- | --- |

095

Razvoj in spodbujanje javnih storitev na področju kulturnega bogastva in dediščine

0 %

Drugo

| 096 | Institucionalne zmogljivosti javnih uprav ter javne storitve v povezavi z izvajanjem ESPR ali ukrepi v podporo pobudam ESS na področju institucionalnih zmogljivosti |
| --- | --- |

096

Institucionalne zmogljivosti javnih uprav ter javne storitve v povezavi z izvajanjem ESPR ali ukrepi v podporo pobudam ESS na področju institucionalnih zmogljivosti

0 %

| 097 | Pobude za lokalni razvoj v mestnih in podeželskih območjih pod vodstvom skupnosti |
| --- | --- |

097

Pobude za lokalni razvoj v mestnih in podeželskih območjih pod vodstvom skupnosti

0 %

| 098 | Najbolj oddaljene regije: nadomestilo za kakršne koli dodatne stroške zaradi pomanjkanja dostopnosti in ozemeljske razdrobljenosti |
| --- | --- |

098

Najbolj oddaljene regije: nadomestilo za kakršne koli dodatne stroške zaradi pomanjkanja dostopnosti in ozemeljske razdrobljenosti

0 %

| 099 | Najbolj oddaljene regije: posebni ukrepi za nadomestilo dodatnih stroškov zaradi velikosti trga |
| --- | --- |

099

Najbolj oddaljene regije: posebni ukrepi za nadomestilo dodatnih stroškov zaradi velikosti trga

0 %

| 100 | Najbolj oddaljene regije: podpora za nadomestilo dodatnih stroškov zaradi podnebnih pogojev in težavnih reliefnih značilnosti |
| --- | --- |

100

Najbolj oddaljene regije: podpora za nadomestilo dodatnih stroškov zaradi podnebnih pogojev in težavnih reliefnih značilnosti

40 %

| 101 | Navzkrižno financiranje v okviru ESPR (podpora ukrepom ESS, ki so potrebni za ustrezno izvajanje dela ukrepov, ki se financira iz ESPR in so z njim neposredno povezani) |
| --- | --- |

101

Navzkrižno financiranje v okviru ESPR (podpora ukrepom ESS, ki so potrebni za ustrezno izvajanje dela ukrepov, ki se financira iz ESPR in so z njim neposredno povezani)

0 %

V   Spodbujanje trajnostnega in kakovostnega zaposlovanja in podpora mobilnosti delovne sile

| 102 | Dostop do zaposlitve za iskalce zaposlitve in neaktivne osebe, vključno z dolgotrajno nezaposlenimi in osebami, ki so daleč od trga dela, tudi prek lokalnih pobud za zaposlovanje in podpore mobilnosti delovne sile |
| --- | --- |

102

Dostop do zaposlitve za iskalce zaposlitve in neaktivne osebe, vključno z dolgotrajno nezaposlenimi in osebami, ki so daleč od trga dela, tudi prek lokalnih pobud za zaposlovanje in podpore mobilnosti delovne sile

0 %

| 103 | Trajnostna vključitev mladih na trg dela, zlasti tistih, ki niso niti zaposleni niti vključeni v izobraževanje ali usposabljanje, vključno z mladimi, ki jim grozi socialna izključenost, in mladimi iz marginaliziranih skupnosti, tudi prek izvajanja jamstva za mlade |
| --- | --- |

103

Trajnostna vključitev mladih na trg dela, zlasti tistih, ki niso niti zaposleni niti vključeni v izobraževanje ali usposabljanje, vključno z mladimi, ki jim grozi socialna izključenost, in mladimi iz marginaliziranih skupnosti, tudi prek izvajanja jamstva za mlade

0 %

| 104 | Samozaposlovanje, podjetništvo in ustanavljanje podjetij, vključno z inovativnimi mikro-, malimi in srednjimi podjetji |
| --- | --- |

104

Samozaposlovanje, podjetništvo in ustanavljanje podjetij, vključno z inovativnimi mikro-, malimi in srednjimi podjetji

0 %

| 105 | Enakost med spoloma na vseh področjih, tudi glede dostopa do zaposlitve, poklicnega napredovanja, usklajevanja poklicnega in družinskega življenja ter spodbujanja enakega plačila za enako delo |
| --- | --- |

105

Enakost med spoloma na vseh področjih, tudi glede dostopa do zaposlitve, poklicnega napredovanja, usklajevanja poklicnega in družinskega življenja ter spodbujanja enakega plačila za enako delo

0 %

| 106 | Prilagajanje delavcev, podjetij in podjetnikov na spremembe |
| --- | --- |

106

Prilagajanje delavcev, podjetij in podjetnikov na spremembe

0 %

| 107 | Aktivno in zdravo staranje |
| --- | --- |

107

Aktivno in zdravo staranje

0 %

| 108 | Modernizacija institucij trga dela, na primer javnih in zasebnih zavodov za zaposlovanje, izboljšanje ujemanja s potrebami trga dela, na primer z ukrepi za spodbujanje čezmejne mobilnosti delovne sile in programi mobilnosti, ter boljše sodelovanje med institucijami in ustreznimi zainteresiranimi stranmi |
| --- | --- |

108

Modernizacija institucij trga dela, na primer javnih in zasebnih zavodov za zaposlovanje, izboljšanje ujemanja s potrebami trga dela, na primer z ukrepi za spodbujanje čezmejne mobilnosti delovne sile in programi mobilnosti, ter boljše sodelovanje med institucijami in ustreznimi zainteresiranimi stranmi

0 %

VI   Spodbujanje socialne vključenosti, boj proti revščini in diskriminaciji vseh oblik

| 109 | Aktivno vključevanje, tudi za spodbujanje enakih možnosti in aktivne udeležbe, ter povečanje zaposljivosti |
| --- | --- |

109

Aktivno vključevanje, tudi za spodbujanje enakih možnosti in aktivne udeležbe, ter povečanje zaposljivosti

0 %

| 110 | Socialno-ekonomsko vključevanje marginaliziranih skupnosti, na primer Romov |
| --- | --- |

110

Socialno-ekonomsko vključevanje marginaliziranih skupnosti, na primer Romov

0 %

| 111 | Boj proti vsem oblikam diskriminacije in spodbujanje enakih možnosti |
| --- | --- |

111

Boj proti vsem oblikam diskriminacije in spodbujanje enakih možnosti

0 %

| 112 | Izboljšanje dostopa do cenovno ugodnih, trajnostnih in visoko kakovostnih storitev, vključno z zdravstvenimi in socialnimi storitvami splošnega interesa |
| --- | --- |

112

Izboljšanje dostopa do cenovno ugodnih, trajnostnih in visoko kakovostnih storitev, vključno z zdravstvenimi in socialnimi storitvami splošnega interesa

0 %

| 113 | Spodbujanje socialnega podjetništva in poklicnega vključevanja v socialnih podjetjih ter socialna in solidarnostna ekonomija, da se olajša dostop do zaposlitve |
| --- | --- |

113

Spodbujanje socialnega podjetništva in poklicnega vključevanja v socialnih podjetjih ter socialna in solidarnostna ekonomija, da se olajša dostop do zaposlitve

0 %

| 114 | Strategije za lokalni razvoj pod vodstvom skupnosti |
| --- | --- |

114

Strategije za lokalni razvoj pod vodstvom skupnosti

0 %

VII   Naložbe v izobraževanje, usposabljanje in poklicno usposabljanje za spretnosti in vseživljenjsko učenje

| 115 | Zmanjševanje in preprečevanje zgodnjega opuščanja šolanja ter spodbujanje enakega dostopa do kakovostne predšolske vzgoje ter osnovnošolskega in srednješolskega izobraževanja, vključno s formalnimi, neformalnimi in priložnostnimi oblikami učenja za ponovno vključitev v izobraževanje in usposabljanje |
| --- | --- |

115

Zmanjševanje in preprečevanje zgodnjega opuščanja šolanja ter spodbujanje enakega dostopa do kakovostne predšolske vzgoje ter osnovnošolskega in srednješolskega izobraževanja, vključno s formalnimi, neformalnimi in priložnostnimi oblikami učenja za ponovno vključitev v izobraževanje in usposabljanje

0 %

| 116 | Izboljšanje kakovosti in učinkovitosti terciarnega in ekvivalentnega izobraževanja ter dostopa do njega, da se poveča udeleženost in izboljša dosežena raven izobrazbe, zlasti za prikrajšane skupine |
| --- | --- |

116

Izboljšanje kakovosti in učinkovitosti terciarnega in ekvivalentnega izobraževanja ter dostopa do njega, da se poveča udeleženost in izboljša dosežena raven izobrazbe, zlasti za prikrajšane skupine

0 %

| 117 | Izboljšanje enakega dostopa do vseživljenjskega učenja za vse starostne skupine pri formalnih, neformalnih in priložnostnih oblikah učenja, posodobitev znanja, veščin in kompetenc delovne sile ter spodbujanje prožnih oblik učenja, tudi s poklicnim svetovanjem in potrjevanjem pridobljenih kompetenc |
| --- | --- |

117

Izboljšanje enakega dostopa do vseživljenjskega učenja za vse starostne skupine pri formalnih, neformalnih in priložnostnih oblikah učenja, posodobitev znanja, veščin in kompetenc delovne sile ter spodbujanje prožnih oblik učenja, tudi s poklicnim svetovanjem in potrjevanjem pridobljenih kompetenc

0 %

| 118 | Izboljšanje relevantnosti izobraževalnih sistemov in sistemov usposabljanja za trg dela, olajšanje prehoda iz izobraževanja v zaposlitev ter krepitev sistemov poklicnega izobraževanja in usposabljanja in njihove kakovosti, tudi z mehanizmi za napovedovanje potreb po veščinah, prilagoditvijo učnih načrtov ter vzpostavitvijo in razvojem sistemov za učenje na delovnem mestu, vključno z dualnimi učnimi sistemi in vajeniškimi programi |
| --- | --- |

118

Izboljšanje relevantnosti izobraževalnih sistemov in sistemov usposabljanja za trg dela, olajšanje prehoda iz izobraževanja v zaposlitev ter krepitev sistemov poklicnega izobraževanja in usposabljanja in njihove kakovosti, tudi z mehanizmi za napovedovanje potreb po veščinah, prilagoditvijo učnih načrtov ter vzpostavitvijo in razvojem sistemov za učenje na delovnem mestu, vključno z dualnimi učnimi sistemi in vajeniškimi programi

0 %

VIII   Izboljšanje institucionalnih zmogljivosti javnih organov in zainteresiranih strani ter učinkovita javna uprava

| 119 | Naložbe v institucionalne zmogljivosti ter učinkovitost javnih uprav in javnih storitev na nacionalni, regionalni in lokalni ravni za reformo, boljšo zakonodajo in dobro upravljanje |
| --- | --- |

119

Naložbe v institucionalne zmogljivosti ter učinkovitost javnih uprav in javnih storitev na nacionalni, regionalni in lokalni ravni za reformo, boljšo zakonodajo in dobro upravljanje

0 %

| 120 | Gradnja zmogljivosti za vse zainteresirane strani s področja izobraževanja, vseživljenjskega učenja, usposabljanja in zaposlovanja ter socialnih politik, tudi prek sektorskih in ozemeljskih paktov za spodbujanje reform na nacionalni, regionalni in lokalni ravni |
| --- | --- |

120

Gradnja zmogljivosti za vse zainteresirane strani s področja izobraževanja, vseživljenjskega učenja, usposabljanja in zaposlovanja ter socialnih politik, tudi prek sektorskih in ozemeljskih paktov za spodbujanje reform na nacionalni, regionalni in lokalni ravni

0 %

IX   Tehnična pomoč

| 121 | Priprava, izvajanje, spremljanje in pregled |
| --- | --- |

121

Priprava, izvajanje, spremljanje in pregled

0 %

| 122 | Ocena in študije |
| --- | --- |

122

Ocena in študije

0 %

| 123 | Obveščanje in komunikacije |
| --- | --- |

123

Obveščanje in komunikacije

0 %

TABELA 2:   KODE ZA RAZSEŽNOST „OBLIKA FINANCIRANJA“

| 2.   OBLIKA FINANCIRANJA |
| --- |
| 01 | Nepovratna sredstva |

2.   OBLIKA FINANCIRANJA

01

Nepovratna sredstva

| 02 | Povratna sredstva |
| --- | --- |

02

Povratna sredstva

| 03 | Podpora prek finančnih instrumentov: tvegani ali lastniški kapital ali ekvivalentno |
| --- | --- |

03

Podpora prek finančnih instrumentov: tvegani ali lastniški kapital ali ekvivalentno

| 04 | Podpora prek finančnih instrumentov: posojila ali ekvivalentno |
| --- | --- |

04

Podpora prek finančnih instrumentov: posojila ali ekvivalentno

| 05 | Podpora prek finančnih instrumentov: jamstva ali ekvivalentno |
| --- | --- |

05

Podpora prek finančnih instrumentov: jamstva ali ekvivalentno

| 06 | Podpora prek finančnih instrumentov: subvencioniranje obrestnih mer, subvencioniranje provizije za garancijo, tehnična podpora ali ekvivalentno |
| --- | --- |

06

Podpora prek finančnih instrumentov: subvencioniranje obrestnih mer, subvencioniranje provizije za garancijo, tehnična podpora ali ekvivalentno

| 07 | Nagrade |
| --- | --- |

07

Nagrade

TABELA 3:   KODE ZA RAZSEŽNOST „VRSTA OZEMLJA“

| 3.   VRSTA OZEMLJA |
| --- |
| 01 | Velika mestna območja (gosto naseljena, >50 000 prebivalcev) |

3.   VRSTA OZEMLJA

01

Velika mestna območja (gosto naseljena, >50 000 prebivalcev)

| 02 | Majhna mestna območja (srednje gosto naseljena, >5 000 prebivalcev) |
| --- | --- |

02

Majhna mestna območja (srednje gosto naseljena, >5 000 prebivalcev)

| 03 | Podeželska območja (redko naseljena) |
| --- | --- |

03

Podeželska območja (redko naseljena)

| 04 | Makro-regionalno območje sodelovanja |
| --- | --- |

04

Makro-regionalno območje sodelovanja

| 05 | Sodelovanje med nacionalnimi ali regionalnimi programskimi področji v nacionalnem kontekstu |
| --- | --- |

05

Sodelovanje med nacionalnimi ali regionalnimi programskimi področji v nacionalnem kontekstu

| 06 | Transnacionalno sodelovanje v okviru ESS |
| --- | --- |

06

Transnacionalno sodelovanje v okviru ESS

| 07 | Se ne uporablja |
| --- | --- |

07

Se ne uporablja

TABELA 4:   KODE ZA RAZSEŽNOST „MEHANIZMI ZA OZEMELJSKO IZVRŠEVANJE“

| 4.   MEHANIZMI ZA OZEMELJSKO IZVRŠEVANJE |
| --- |
| 01 | Celostne teritorialne naložbe – mestna območja |

4.   MEHANIZMI ZA OZEMELJSKO IZVRŠEVANJE

01

Celostne teritorialne naložbe – mestna območja

| 02 | Drugi celostni pristopi k trajnostnemu razvoju mestnih območij |
| --- | --- |

02

Drugi celostni pristopi k trajnostnemu razvoju mestnih območij

| 03 | Celostne teritorialne naložbe – drugo |
| --- | --- |

03

Celostne teritorialne naložbe – drugo

| 04 | Drugi celostni pristopi k trajnostnemu razvoju podeželskih območij |
| --- | --- |

04

Drugi celostni pristopi k trajnostnemu razvoju podeželskih območij

| 05 | Drugi celostni pristopi k trajnostnemu razvoju mestnih/podeželskih območij |
| --- | --- |

05

Drugi celostni pristopi k trajnostnemu razvoju mestnih/podeželskih območij

| 06 | Pobude za lokalni razvoj pod vodstvom skupnosti |
| --- | --- |

06

Pobude za lokalni razvoj pod vodstvom skupnosti

| 07 | Se ne uporablja |
| --- | --- |

07

Se ne uporablja

TABELA 5:   KODE ZA RAZSEŽNOST „TEMATSKI CILJI“

| 5.   TEMATSKI CILJ (ESPR in Kohezijski sklad) |
| --- |
| 01 | Krepitev raziskav, tehnološkega razvoja in inovacij |

5.   TEMATSKI CILJ (ESPR in Kohezijski sklad)

01

Krepitev raziskav, tehnološkega razvoja in inovacij

| 02 | Izboljšanje dostopnosti informacijskih in komunikacijskih tehnologij ter njihove uporabe in kakovosti |
| --- | --- |

02

Izboljšanje dostopnosti informacijskih in komunikacijskih tehnologij ter njihove uporabe in kakovosti

| 03 | Povečanje konkurenčnosti malih in srednjih podjetij |
| --- | --- |

03

Povečanje konkurenčnosti malih in srednjih podjetij

| 04 | Podpora prehodu na nizkoogljično gospodarstvo v vseh sektorjih |
| --- | --- |

04

Podpora prehodu na nizkoogljično gospodarstvo v vseh sektorjih

| 05 | Spodbujanje prilagajanja podnebnim spremembam ter preprečevanje in obvladovanje tveganj |
| --- | --- |

05

Spodbujanje prilagajanja podnebnim spremembam ter preprečevanje in obvladovanje tveganj

| 06 | Ohranjanje in varstvo okolja ter spodbujanje učinkovite rabe virov |
| --- | --- |

06

Ohranjanje in varstvo okolja ter spodbujanje učinkovite rabe virov

| 07 | Spodbujanje trajnostnega prometa in odprava ozkih grl v ključnih omrežnih infrastrukturah |
| --- | --- |

07

Spodbujanje trajnostnega prometa in odprava ozkih grl v ključnih omrežnih infrastrukturah

| 08 | Spodbujanje trajnostnega in kakovostnega zaposlovanja ter podpora mobilnosti delovne sile |
| --- | --- |

08

Spodbujanje trajnostnega in kakovostnega zaposlovanja ter podpora mobilnosti delovne sile

| 09 | Spodbujanje socialne vključenosti ter boj proti revščini in diskriminaciji |
| --- | --- |

09

Spodbujanje socialne vključenosti ter boj proti revščini in diskriminaciji

| 10 | Naložbe v izobraževanje, usposabljanje in poklicno usposabljanje za spretnosti in vseživljenjsko učenje |
| --- | --- |

10

Naložbe v izobraževanje, usposabljanje in poklicno usposabljanje za spretnosti in vseživljenjsko učenje

| 11 | Izboljšanje institucionalnih zmogljivosti javnih organov in zainteresiranih strani ter učinkovita javna uprava |
| --- | --- |

11

Izboljšanje institucionalnih zmogljivosti javnih organov in zainteresiranih strani ter učinkovita javna uprava

| 12 | Se ne uporablja (samo tehnična pomoč) |
| --- | --- |

12

Se ne uporablja (samo tehnična pomoč)

TABELA 6:   KODE ZA RAZSEŽNOST „SEKUNDARNO PODROČJE V OKVIRU ESS“

| 6. | SEKUNDARNO PODROČJE V OKVIRU ESS |
| --- | --- |

6.

Koeficient za izračun podpore ciljem na področju podnebnih sprememb

| 01 | Podpora prehodu na nizkoogljično gospodarstvo, gospodarno z viri |
| --- | --- |

01

Podpora prehodu na nizkoogljično gospodarstvo, gospodarno z viri

100 %

| 02 | Socialne inovacije |
| --- | --- |

02

Socialne inovacije

0 %

| 03 | Povečanje konkurenčnosti MSP |
| --- | --- |

03

Povečanje konkurenčnosti MSP

0 %

| 04 | Krepitev raziskav, tehnološkega razvoja in inovacij |
| --- | --- |

04

Krepitev raziskav, tehnološkega razvoja in inovacij

0 %

| 05 | Izboljšanje dostopnosti informacijskih in komunikacijskih tehnologij ter njihove uporabe in kakovosti |
| --- | --- |

05

Izboljšanje dostopnosti informacijskih in komunikacijskih tehnologij ter njihove uporabe in kakovosti

0 %

| 06 | Nediskriminacija |
| --- | --- |

06

Nediskriminacija

0 %

| 07 | Enakost spolov |
| --- | --- |

07

Enakost spolov

0 %

| 08 | Se ne uporablja |
| --- | --- |

08

Se ne uporablja

0 %

TABELA 7:   KODE ZA RAZSEŽNOST „GOSPODARSKA DEJAVNOST“

| 7.   GOSPODARSKA DEJAVNOST |
| --- |
| 01 | Kmetijstvo in gozdarstvo |

7.   GOSPODARSKA DEJAVNOST

01

Kmetijstvo in gozdarstvo

| 02 | Ribištvo in akvakultura |
| --- | --- |

02

Ribištvo in akvakultura

| 03 | Proizvodnja prehrambnih izdelkov in pijače |
| --- | --- |

03

Proizvodnja prehrambnih izdelkov in pijače

| 04 | Proizvodnja tekstilij in tekstilnih izdelkov |
| --- | --- |

04

Proizvodnja tekstilij in tekstilnih izdelkov

| 05 | Proizvodnja prevoznih sredstev |
| --- | --- |

05

Proizvodnja prevoznih sredstev

| 06 | Proizvodnja računalnikov ter elektronskih in optičnih izdelkov |
| --- | --- |

06

Proizvodnja računalnikov ter elektronskih in optičnih izdelkov

| 07 | Druge nedoločene proizvodne industrije |
| --- | --- |

07

Druge nedoločene proizvodne industrije

| 08 | Gradbeništvo |
| --- | --- |

08

Gradbeništvo

| 09 | Rudarstvo in kamnoseštvo (vključno s pridobivanjem energetskih surovin) |
| --- | --- |

09

Rudarstvo in kamnoseštvo (vključno s pridobivanjem energetskih surovin)

| 10 | Električna energije, plin, para, topla voda in klimatizacija |
| --- | --- |

10

Električna energije, plin, para, topla voda in klimatizacija

| 11 | Oskrba z vodo, ravnanje z odplakami in odpadki, saniranje okolja |
| --- | --- |

11

Oskrba z vodo, ravnanje z odplakami in odpadki, saniranje okolja

| 12 | Promet in skladiščenje |
| --- | --- |

12

Promet in skladiščenje

| 13 | Obveščanje in komunikacije, vključno s telekomunikacijami, informacijskimi storitvami, računalniškim programiranjem, svetovanjem in sorodnimi dejavnostmi |
| --- | --- |

13

Obveščanje in komunikacije, vključno s telekomunikacijami, informacijskimi storitvami, računalniškim programiranjem, svetovanjem in sorodnimi dejavnostmi

| 14 | Trgovina na drobno in debelo |
| --- | --- |

14

Trgovina na drobno in debelo

| 15 | Turizem ter nastanitvene in gostinske dejavnosti |
| --- | --- |

15

Turizem ter nastanitvene in gostinske dejavnosti

| 16 | Finančne in zavarovalniške dejavnosti |
| --- | --- |

16

Finančne in zavarovalniške dejavnosti

| 17 | Poslovanje z nepremičninami, najem in poslovne storitve |
| --- | --- |

17

Poslovanje z nepremičninami, najem in poslovne storitve

| 18 | Javna uprava |
| --- | --- |

18

Javna uprava

| 19 | Izobraževanje |
| --- | --- |

19

Izobraževanje

| 20 | Zdravstvo |
| --- | --- |

20

Zdravstvo

| 21 | Socialno delo ter javne, skupne in osebne storitve |
| --- | --- |

21

Socialno delo ter javne, skupne in osebne storitve

| 22 | Dejavnosti v povezavi z okoljem in podnebnimi spremembami |
| --- | --- |

22

Dejavnosti v povezavi z okoljem in podnebnimi spremembami

| 23 | Kulturne, razvedrilne, ustvarjalne in rekreacijske dejavnosti |
| --- | --- |

23

Kulturne, razvedrilne, ustvarjalne in rekreacijske dejavnosti

| 24 | Druge nedoločene storitve |
| --- | --- |

24

Druge nedoločene storitve

TABELA 8:   KODE ZA RAZSEŽNOST „LOKACIJA“

| 8.   
  LOKACIJA (2) |
| --- |
| Koda | Lokacija |
| | Koda regije ali območja dejavnosti, kot je določena v klasifikaciji statističnih teritorialnih enot (NUTS) v Prilogi k Uredbi (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (3) |

LOKACIJA (2)

Koda

Lokacija

Koda regije ali območja dejavnosti, kot je določena v klasifikaciji statističnih teritorialnih enot (NUTS) v Prilogi k Uredbi (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (3)

---

(1)  Evropski sklad za regionalni razvoj, Kohezijski sklad in Evropski socialni sklad

(2)  Omejeno na naložbe v zvezi z varstvom okolja ali skupaj z naložbami, potrebnimi za ublažitev ali zmanjšanje negativnega vpliva na okolje.

(3)  Uredba (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. maja 2003 o oblikovanju skupne klasifikacije statističnih teritorialnih enot (NUTS) (UL L 154, 21.6.2003, str. 1).

---

PRILOGA II

Koeficienti za izračun višine podpore ciljem na področju podnebnih sprememb v okviru Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja v skladu s členom 2

| Člen Uredbe (EU) št. 1305/2013 (1) | Prednostna naloga / prednostno področje | Koeficient |
| --- | --- | --- |
| Člen 5(3)(b) | Podpora preprečevanju in obvladovanju tveganja na kmetijah | 40 % |
| Člen 5(4) | Obnova, ohranjanje in izboljševanje ekosistemov, povezanih s kmetijstvom in gozdarstvom (vsa prednostna področja) | 100 % |
| Člen 5(5) | Spodbujanje učinkovite rabe virov ter podpiranje prehoda v kmetijskem, živilskem in gozdarskem sektorju na nizkoogljično gospodarstvo, odporno na podnebne spremembe (vsa prednostna področja) | 100 % |
| Člen 5(6)(b) | Pospeševanje lokalnega razvoja podeželskih območij | 40 % |

Člen Uredbe (EU) št. 1305/2013 (1)

Prednostna naloga / prednostno področje

Koeficient

Člen 5(3)(b)

Podpora preprečevanju in obvladovanju tveganja na kmetijah

40 %

Člen 5(4)

Obnova, ohranjanje in izboljševanje ekosistemov, povezanih s kmetijstvom in gozdarstvom (vsa prednostna področja)

100 %

Člen 5(5)

Spodbujanje učinkovite rabe virov ter podpiranje prehoda v kmetijskem, živilskem in gozdarskem sektorju na nizkoogljično gospodarstvo, odporno na podnebne spremembe (vsa prednostna področja)

100 %

Člen 5(6)(b)

Pospeševanje lokalnega razvoja podeželskih območij

40 %

---

(1)  Uredba (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) (UL L 347, 20.12.2013, str. 487).

---

PRILOGA III

Koeficienti za izračun višine podpore ciljem na področju podnebnih sprememb v okviru Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo v skladu s členom 3

| | Naziv ukrepa | Začasno številčenje | Koeficient |
| --- | --- | --- | --- |
| |
| | Inovacije | Člen 28 | 0 %* (1) |
| | Svetovalne službe | Člen 29 | 0 % |
| | Partnerstva med znanstveniki in ribiči | Člen 30 | 0 %* |
| | Spodbujanje človeškega kapitala in socialnega dialoga – usposabljanje, povezovanje v mreže, socialni dialog | Člen 31 | 0 %* |
| | Spodbujanje človeškega kapitala in socialnega dialoga – podpora zakoncem in življenjskim partnerjem | Člen 31.2 | 0 %* |
| | Spodbujanje človeškega kapitala in socialnega dialoga – pripravniki na krovu plovil za mali priobalni ribolov | Člen 31.3 | 0 %* |
| | Diverzifikacija in nove oblike prihodka | Člen 32 | 0 %* |
| | Zagonska podpora za mlade ribiče | Člen 32a | 0 % |
| | Zdravje in varnost | Člen 33 | 0 % |
| | Začasno prenehanje ribolovnih dejavnosti | Člen 33a | 40 % |
| | Trajno prenehanje ribolovnih dejavnosti | Člen 33b | 100 % |
| | Vzajemni skladi za primer neugodnih vremenskih razmer in okoljskih nezgod | Člen 33c | 40 % |
| | Podpora sistemom za dodelitev ribolovnih možnosti | Člen 34 | 40 % |
| | Podpora pripravi in izvajanju ohranitvenih ukrepov | Člen 35 | 0 % |
| | Omejitev vpliva ribolova na morsko okolje in prilagoditev ribolova varstvu vrst | Člen 36 | 40 % |
| | Inovacije, povezane z ohranjanjem morskih bioloških virov | Člen 37 | 40 % |
| | Varstvo in obnova morske biotske raznovrstnosti – pobiranje odpadkov | Člen 38.1.a | 0 % |
| | Varstvo in obnova morske biotske raznovrstnosti – prispevanje k boljšemu upravljanju ali ohranjanju, izgradnja, postavljanje ali posodobitev mirujočih ali premičnih naprav, priprava načrtov za varstvo in upravljanje v povezavi z območji NATURA 2000 in posebnimi ohranitvenimi območji, upravljanje, obnova in spremljanje zaščitenih morskih območij, vključno z območji NATURA 2000, okoljska ozaveščenost, sodelovanje pri drugih ukrepih, katerih cilja sta ohranitev in krepitev storitev v zvezi z biotsko raznovrstnostjo in ekosistemi | Člen 38.1.b–e, ea, f | 40 % |
| | Varstvo in obnova morske biotske raznovrstnosti – sistemi nadomestil za škodo pri ulovu zaradi sesalcev in ptic | Člen 38.1.eb | 0 % |
| | Ublažitev podnebnih sprememb – naložbe v ribiška plovila | Člen 39.1.a | 100 % |
| | Ublažitev podnebnih sprememb – presoje in programi energetske učinkovitosti | Člen 39.1.b | 100 % |
| | Energetska učinkovitost – študije za presojo prispevka alternativnih pogonskih sistemov in konstrukcije ladijskega trupa | Člen 39.1.c | 40 % |
| | Nadomestitev ali posodobitev glavnih ali pomožnih motorjev | Člen 39.2 | 100 % |
| | Dodana vrednost, kakovost proizvodov in uporaba naključnega ulova | Člen 40 | 0 % |
| | Ribiška pristanišča, mesta iztovarjanja, prodajne dvorane in zavetja – naložbe za izboljšanje ribiških pristanišč in prodajnih dvoran ali mest iztovarjanja in zavetij | Člen 41.1 | 40 % |
| | Ribiška pristanišča, mesta iztovarjanja, prodajne dvorane in zavetja – naložbe za omogočanje skladnosti z obveznostjo iztovarjanja celotnega ulova | Člen 41.2 | 0 % |
| | Ribiška pristanišča, mesta iztovarjanja, prodajne dvorane in zavetja – naložbe za izboljšanje varnosti ribičev | Člen 41.3 | 0 % |
| | Ribolov v celinskih vodah ter živalske in rastlinske vrste v celinskih vodah – ribiška plovila ali oprema za posameznika iz člena 33 | Člen 42.1.a | 0 %* |
| Ribolov v celinskih vodah ter živalske in rastlinske vrste v celinskih vodah Naložbe v opremo in vrste dejavnosti iz členov 36 in 37 | Člen 42.1.b |
| Ribolov v celinskih vodah ter živalske in rastlinske vrste v celinskih vodah – ribiška plovila ter presoje in programi energetske učinkovitosti | Člen 42.1.c |
| | Ribolov v celinskih vodah ter živalske in rastlinske vrste v celinskih vodah – spodbujanje človeškega kapitala in socialnega dialoga | Člen 42.1.aa | 0 % |
| | Ribolov v celinskih vodah ter živalske in rastlinske vrste v celinskih vodah – ribiška pristanišča, zavetja in mesta iztovarjanja | Člen 42.1.d | 0 % |
| | Ribolov v celinskih vodah ter živalske in rastlinske vrste v celinskih vodah – naložbe za povečanje vrednosti ali kakovosti ulovljenih rib | Člen 42.1.da | 0 % |
| | Ribolov v celinskih vodah ter živalske in rastlinske vrste v celinskih vodah – zagonska podpora za mlade ribiče | Člen 42.1.1a | 0 % |
| | Ribolov v celinskih vodah ter živalske in rastlinske vrste v celinskih vodah – razvoj in olajšanje procesa inovacij | Člen 42.1b | 0 %* |
| | Ribolov v celinskih vodah ter živalske in rastlinske vrste v celinskih vodah – varstvo in razvoj vodnih živalskih in rastlinskih vrst | Člen 42.5 | 40 % |
| |
| | Inovacije | Člen 45 | 0 %* |
| | Produktivne naložbe v akvakulture | Člen 46 | 0 %* |
| | Službe za pomoč pri upravljanju gojilnic v akvakulturi, nadomeščanje v ribogojnicah in svetovanje ribogojnicam | Člen 48 | 0 %* |
| | Spodbujanje človeškega kapitala in povezovanja v mreže | Člen 49 | 0 %* |
| | Povečanje potenciala gojilnic v akvakulturi | Člen 50 | 40 % |
| | Spodbujanje novih trajnostnih gojilnic v akvakulturi | Člen 51 | 0 % |
| | Prehod na sistem za okoljsko ravnanje in presojo ter ekološko akvakulturo | Člen 53 | 40 % |
| | Akvakultura, ki zagotavlja okoljske storitve | Člen 54 | 40 % |
| | Ukrepi v zvezi z javnim zdravjem | Člen 55 | 0 % |
| | Ukrepi za zdravje in dobro počutje živali | Člen 56 | 0 % |
| | Zavarovanje staleža v akvakulturi | Člen 57 | 40 % |
| |
| | Pripravljalna podpora | Člen 63.1.a | 0 % |
| | Izvajanje lokalnih razvojnih strategij | Člen 65 | 40 % |
| | Dejavnosti sodelovanja | Člen 66 | 0 %* |
| | Tekoči stroški in animacija | Člen 63.1.d | 0 % |
| |
| | Načrti proizvodnje in trženja | Člen 69 | 0 %* |
| | Pomoč za skladiščenje | Člen 70 | 0 % |
| | Ukrepi za trženje | Člen 71 | 0 %* |
| | Predelava ribiških proizvodov in proizvodov iz akvakulture | Člen 72 | 40 % |
| |
| | Ureditev nadomestil | Člen 73 | 0 % |
| |
| | Nadzor in izvrševanje | Člen 78 | 0 % |
| | Zbiranje podatkov | Člen 79 | 0 %* |
| |
| | Tehnična pomoč na pobudo držav članic | Člen 79a | 0 % |
| |
| | Integrirani pomorski nadzor | Člen 79b.1.a | 40 % |
| | Spodbujanje varstva morskega okolja ter trajnostna uporaba morskih in obalnih virov | Člen 79b.1.b | 40 % |

Naziv ukrepa

Začasno številčenje

Koeficient

Inovacije

Člen 28

0 %* (1)

Svetovalne službe

Člen 29

0 %

Partnerstva med znanstveniki in ribiči

Člen 30

0 %*

Spodbujanje človeškega kapitala in socialnega dialoga – usposabljanje, povezovanje v mreže, socialni dialog

Člen 31

0 %*

Spodbujanje človeškega kapitala in socialnega dialoga – podpora zakoncem in življenjskim partnerjem

Člen 31.2

0 %*

Spodbujanje človeškega kapitala in socialnega dialoga – pripravniki na krovu plovil za mali priobalni ribolov

Člen 31.3

0 %*

Diverzifikacija in nove oblike prihodka

Člen 32

0 %*

Zagonska podpora za mlade ribiče

Člen 32a

0 %

Zdravje in varnost

Člen 33

0 %

Začasno prenehanje ribolovnih dejavnosti

Člen 33a

40 %

Trajno prenehanje ribolovnih dejavnosti

Člen 33b

100 %

Vzajemni skladi za primer neugodnih vremenskih razmer in okoljskih nezgod

Člen 33c

40 %

Podpora sistemom za dodelitev ribolovnih možnosti

Člen 34

40 %

Podpora pripravi in izvajanju ohranitvenih ukrepov

Člen 35

0 %

Omejitev vpliva ribolova na morsko okolje in prilagoditev ribolova varstvu vrst

Člen 36

40 %

Inovacije, povezane z ohranjanjem morskih bioloških virov

Člen 37

40 %

Varstvo in obnova morske biotske raznovrstnosti – pobiranje odpadkov

Člen 38.1.a

0 %

Varstvo in obnova morske biotske raznovrstnosti – prispevanje k boljšemu upravljanju ali ohranjanju, izgradnja, postavljanje ali posodobitev mirujočih ali premičnih naprav, priprava načrtov za varstvo in upravljanje v povezavi z območji NATURA 2000 in posebnimi ohranitvenimi območji, upravljanje, obnova in spremljanje zaščitenih morskih območij, vključno z območji NATURA 2000, okoljska ozaveščenost, sodelovanje pri drugih ukrepih, katerih cilja sta ohranitev in krepitev storitev v zvezi z biotsko raznovrstnostjo in ekosistemi

Člen 38.1.b–e, ea, f

40 %

Varstvo in obnova morske biotske raznovrstnosti – sistemi nadomestil za škodo pri ulovu zaradi sesalcev in ptic

Člen 38.1.eb

0 %

Ublažitev podnebnih sprememb – naložbe v ribiška plovila

Člen 39.1.a

100 %

Ublažitev podnebnih sprememb – presoje in programi energetske učinkovitosti

Člen 39.1.b

100 %

Energetska učinkovitost – študije za presojo prispevka alternativnih pogonskih sistemov in konstrukcije ladijskega trupa

Člen 39.1.c

40 %

Nadomestitev ali posodobitev glavnih ali pomožnih motorjev

Člen 39.2

100 %

Dodana vrednost, kakovost proizvodov in uporaba naključnega ulova

Člen 40

0 %

Ribiška pristanišča, mesta iztovarjanja, prodajne dvorane in zavetja – naložbe za izboljšanje ribiških pristanišč in prodajnih dvoran ali mest iztovarjanja in zavetij

Člen 41.1

40 %

Ribiška pristanišča, mesta iztovarjanja, prodajne dvorane in zavetja – naložbe za omogočanje skladnosti z obveznostjo iztovarjanja celotnega ulova

Člen 41.2

0 %

Ribiška pristanišča, mesta iztovarjanja, prodajne dvorane in zavetja – naložbe za izboljšanje varnosti ribičev

Člen 41.3

0 %

Ribolov v celinskih vodah ter živalske in rastlinske vrste v celinskih vodah – ribiška plovila ali oprema za posameznika iz člena 33

Člen 42.1.a

0 %*

Ribolov v celinskih vodah ter živalske in rastlinske vrste v celinskih vodah Naložbe v opremo in vrste dejavnosti iz členov 36 in 37

Člen 42.1.b

Ribolov v celinskih vodah ter živalske in rastlinske vrste v celinskih vodah – ribiška plovila ter presoje in programi energetske učinkovitosti

Člen 42.1.c

Ribolov v celinskih vodah ter živalske in rastlinske vrste v celinskih vodah – spodbujanje človeškega kapitala in socialnega dialoga

Člen 42.1.aa

0 %

Ribolov v celinskih vodah ter živalske in rastlinske vrste v celinskih vodah – ribiška pristanišča, zavetja in mesta iztovarjanja

Člen 42.1.d

0 %

Ribolov v celinskih vodah ter živalske in rastlinske vrste v celinskih vodah – naložbe za povečanje vrednosti ali kakovosti ulovljenih rib

Člen 42.1.da

0 %

Ribolov v celinskih vodah ter živalske in rastlinske vrste v celinskih vodah – zagonska podpora za mlade ribiče

Člen 42.1.1a

0 %

Ribolov v celinskih vodah ter živalske in rastlinske vrste v celinskih vodah – razvoj in olajšanje procesa inovacij

Člen 42.1b

0 %*

Ribolov v celinskih vodah ter živalske in rastlinske vrste v celinskih vodah – varstvo in razvoj vodnih živalskih in rastlinskih vrst

Člen 42.5

40 %

Inovacije

Člen 45

0 %*

Produktivne naložbe v akvakulture

Člen 46

0 %*

Službe za pomoč pri upravljanju gojilnic v akvakulturi, nadomeščanje v ribogojnicah in svetovanje ribogojnicam

Člen 48

0 %*

Spodbujanje človeškega kapitala in povezovanja v mreže

Člen 49

0 %*

Povečanje potenciala gojilnic v akvakulturi

Člen 50

40 %

Spodbujanje novih trajnostnih gojilnic v akvakulturi

Člen 51

0 %

Prehod na sistem za okoljsko ravnanje in presojo ter ekološko akvakulturo

Člen 53

40 %

Akvakultura, ki zagotavlja okoljske storitve

Člen 54

40 %

Ukrepi v zvezi z javnim zdravjem

Člen 55

0 %

Ukrepi za zdravje in dobro počutje živali

Člen 56

0 %

Zavarovanje staleža v akvakulturi

Člen 57

40 %

Pripravljalna podpora

Člen 63.1.a

0 %

Izvajanje lokalnih razvojnih strategij

Člen 65

40 %

Dejavnosti sodelovanja

Člen 66

0 %*

Tekoči stroški in animacija

Člen 63.1.d

0 %

Načrti proizvodnje in trženja

Člen 69

0 %*

Pomoč za skladiščenje

Člen 70

0 %

Ukrepi za trženje

Člen 71

0 %*

Predelava ribiških proizvodov in proizvodov iz akvakulture

Člen 72

40 %

Ureditev nadomestil

Člen 73

0 %

Nadzor in izvrševanje

Člen 78

0 %

Zbiranje podatkov

Člen 79

0 %*

Tehnična pomoč na pobudo držav članic

Člen 79a

0 %

Integrirani pomorski nadzor

Člen 79b.1.a

40 %

Spodbujanje varstva morskega okolja ter trajnostna uporaba morskih in obalnih virov

Člen 79b.1.b

40 %

---

(1)  Ukrepom, ki so v tabeli označeni z *, se lahko v skladu s členom 3(2) pripiše koeficient 40 %.

---

| 8.3.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 69/85 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 69/85

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 216/2014

z dne 7. marca 2014

o spremembi Uredbe (ES) št. 2075/2005 o določitvi posebnih predpisov za uradni nadzor trihinele v mesu

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 854/2004 z dne 29. aprila 2004 o določitvi posebnih predpisov za organizacijo uradnega nadzora proizvodov živalskega izvora, namenjenih za prehrano ljudi (1), in zlasti točk 6, 8, 10 in 12 člena 18 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 2075/2005 z dne 5. decembra 2005 o določitvi posebnih predpisov za uradni nadzor trihinele v mesu (2) določa pravila za vzorčenje trupov vrst, ki so dovzetne za okužbo s trihinelo, za določanje statusa gospodarstev in regij ter pogojev za uvoz mesa v Unijo. Prav tako določa referenčne in druge enakovredne metode za odkrivanje trihinele v vzorcih trupov. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 2075/2005 z dne 5. decembra 2005 o določitvi posebnih predpisov za uradni nadzor trihinele v mesu (2) določa pravila za vzorčenje trupov vrst, ki so dovzetne za okužbo s trihinelo, za določanje statusa gospodarstev in regij ter pogojev za uvoz mesa v Unijo. Prav tako določa referenčne in druge enakovredne metode za odkrivanje trihinele v vzorcih trupov.

| (2) | Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: EFSA) je 3. oktobra 2011 sprejela znanstveno mnenje o tveganjih za javno zdravje, ki jih je treba upoštevati pri pregledih (prašičjega) mesa (3). EFSA v navedenem mnenju ugotavlja, da uživanje prašičjega mesa pomeni srednje tveganje okužbe s trihinelo za javno zdravje in da je, kar zadeva preiskovalne metode za biološka tveganja, zagotavljanje varnosti prašičjih trupov z vrsto integriranih preventivnih ukrepov in pregledov, ki se uporabljajo na kmetijah in v klavnicah, edini način za zagotavljanje učinkovitega nadzora glavnih tveganj. |
| --- | --- |

(2)

Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: EFSA) je 3. oktobra 2011 sprejela znanstveno mnenje o tveganjih za javno zdravje, ki jih je treba upoštevati pri pregledih (prašičjega) mesa (3). EFSA v navedenem mnenju ugotavlja, da uživanje prašičjega mesa pomeni srednje tveganje okužbe s trihinelo za javno zdravje in da je, kar zadeva preiskovalne metode za biološka tveganja, zagotavljanje varnosti prašičjih trupov z vrsto integriranih preventivnih ukrepov in pregledov, ki se uporabljajo na kmetijah in v klavnicah, edini način za zagotavljanje učinkovitega nadzora glavnih tveganj.

| (3) | EFSA je določila nekatere epidemiološke kazalnike za trihinelo. Glede na namen in epidemiološke razmere v državi se kazalniki lahko uporabijo na nacionalni ali regionalni ravni ali pa na ravni klavnic ali gospodarstev. |
| --- | --- |

(3)

EFSA je določila nekatere epidemiološke kazalnike za trihinelo. Glede na namen in epidemiološke razmere v državi se kazalniki lahko uporabijo na nacionalni ali regionalni ravni ali pa na ravni klavnic ali gospodarstev.

| (4) | EFSA ugotavlja občasno prisotnost trihinele v Uniji, zlasti pri prostoživečih in dvoriščnih prašičih. EFSA je prav tako ugotovila, da je vrsta proizvodnega sistema edini glavni dejavnik tveganja okužbe s trihinelo. Poleg tega razpoložljivi podatki kažejo, da je tveganje okužbe s trihinelo pri prašičih, za katere veljajo uradno priznani nadzorovani pogoji bivanja, zanemarljivo. |
| --- | --- |

(4)

EFSA ugotavlja občasno prisotnost trihinele v Uniji, zlasti pri prostoživečih in dvoriščnih prašičih. EFSA je prav tako ugotovila, da je vrsta proizvodnega sistema edini glavni dejavnik tveganja okužbe s trihinelo. Poleg tega razpoložljivi podatki kažejo, da je tveganje okužbe s trihinelo pri prašičih, za katere veljajo uradno priznani nadzorovani pogoji bivanja, zanemarljivo.

| (5) | Zanemarljiv status tveganja za državo ali regijo se ne priznava več na mednarodni ravni v okviru Mednarodne organizacije za zdravje živali (OIE). Namesto tega je tako priznavanje zdaj povezano s kompartmenti z enim ali več gospodarstev, ki uporabljajo posebne nadzorovane pogoje bivanja. |
| --- | --- |

(5)

Zanemarljiv status tveganja za državo ali regijo se ne priznava več na mednarodni ravni v okviru Mednarodne organizacije za zdravje živali (OIE). Namesto tega je tako priznavanje zdaj povezano s kompartmenti z enim ali več gospodarstev, ki uporabljajo posebne nadzorovane pogoje bivanja.

| (6) | Zaradi skladnosti z mednarodnimi standardi in izboljšanja nadzornega sistema v skladu s sedanjim tveganjem za javno zdravje bi bilo treba ukrepe za zmanjšanje tveganja okužbe s trihinelo v klavnicah, vključno z uvoznimi pogoji, in pogoje za določanje statusa okuženosti držav, regij ali gospodarstev s trihinelo prilagoditi, racionalizirati in poenostaviti. |
| --- | --- |

(6)

Zaradi skladnosti z mednarodnimi standardi in izboljšanja nadzornega sistema v skladu s sedanjim tveganjem za javno zdravje bi bilo treba ukrepe za zmanjšanje tveganja okužbe s trihinelo v klavnicah, vključno z uvoznimi pogoji, in pogoje za določanje statusa okuženosti držav, regij ali gospodarstev s trihinelo prilagoditi, racionalizirati in poenostaviti.

| (7) | Belgija in Danska sta v skladu z Uredbo (ES) št. 2075/2005 leta 2011 poslali obvestilo o zanemarljivem tveganju okužbe s trihinelo na njunem ozemlju. Status države ali regije z zanemarljivim tveganjem pa se ne priznava več. Kljub temu bi morali gospodarstva in kompartmenti v Belgiji in na Danskem, ki na dan začetka veljavnosti te uredbe izpolnjujejo pogoje za nadzorovano bivanje, imeti možnost odstopanja od pravil brez dodatnih pogojev, kot so dodatne zahteve za naknadno priznanje s strani pristojnega organa po uradnem priznanju. |
| --- | --- |

(7)

Belgija in Danska sta v skladu z Uredbo (ES) št. 2075/2005 leta 2011 poslali obvestilo o zanemarljivem tveganju okužbe s trihinelo na njunem ozemlju. Status države ali regije z zanemarljivim tveganjem pa se ne priznava več. Kljub temu bi morali gospodarstva in kompartmenti v Belgiji in na Danskem, ki na dan začetka veljavnosti te uredbe izpolnjujejo pogoje za nadzorovano bivanje, imeti možnost odstopanja od pravil brez dodatnih pogojev, kot so dodatne zahteve za naknadno priznanje s strani pristojnega organa po uradnem priznanju.

| (8) | Referenčni laboratorij EU za parazite je predlagal, da se pojasni besedilo uredbe v zvezi s postopkom nekaterih enakovrednih metod za testiranje na trihinelo. |
| --- | --- |

(8)

Referenčni laboratorij EU za parazite je predlagal, da se pojasni besedilo uredbe v zvezi s postopkom nekaterih enakovrednih metod za testiranje na trihinelo.

| (9) | Treba bi bilo določiti obveznost nosilcev dejavnosti, da zagotovijo, da se mrtve živali zberejo, identificirajo in odpeljejo brez nepotrebnega odlašanja v skladu s členoma 21 in 22 Uredbe (ES) št. 1069/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o določitvi zdravstvenih pravil za živalske stranske proizvode in pridobljene proizvode, ki niso namenjeni prehrani ljudi, ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1774/2002 (Uredba o živalskih stranskih proizvodih) (4) in Prilogo VIII k Uredbi Komisije (EU) št. 142/2011 z dne 25. februarja 2011 o izvajanju Uredbe (ES) št. 1069/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi zdravstvenih pravil za živalske stranske proizvode in pridobljene proizvode, ki niso namenjeni prehrani ljudi, ter o izvajanju Direktive Sveta 97/78/ES glede nekaterih vzorcev in predmetov, ki so izvzeti iz veterinarskih pregledov na meji v skladu z navedeno direktivo (5). |
| --- | --- |

(9)

Treba bi bilo določiti obveznost nosilcev dejavnosti, da zagotovijo, da se mrtve živali zberejo, identificirajo in odpeljejo brez nepotrebnega odlašanja v skladu s členoma 21 in 22 Uredbe (ES) št. 1069/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o določitvi zdravstvenih pravil za živalske stranske proizvode in pridobljene proizvode, ki niso namenjeni prehrani ljudi, ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1774/2002 (Uredba o živalskih stranskih proizvodih) (4) in Prilogo VIII k Uredbi Komisije (EU) št. 142/2011 z dne 25. februarja 2011 o izvajanju Uredbe (ES) št. 1069/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi zdravstvenih pravil za živalske stranske proizvode in pridobljene proizvode, ki niso namenjeni prehrani ljudi, ter o izvajanju Direktive Sveta 97/78/ES glede nekaterih vzorcev in predmetov, ki so izvzeti iz veterinarskih pregledov na meji v skladu z navedeno direktivo (5).

| (10) | V skladu z Odločbo Komisije 2000/96/ES z dne 22. decembra 1999 o nalezljivih boleznih, ki jih bo po Odločbi št. 2119/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta postopoma zajela mreža Skupnosti (6) bi bilo treba poročati o številu (uvoženih in avtohtonih) primerov trihinele pri ljudeh, vključno z epidemiološkimi podatki. |
| --- | --- |

(10)

V skladu z Odločbo Komisije 2000/96/ES z dne 22. decembra 1999 o nalezljivih boleznih, ki jih bo po Odločbi št. 2119/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta postopoma zajela mreža Skupnosti (6) bi bilo treba poročati o številu (uvoženih in avtohtonih) primerov trihinele pri ljudeh, vključno z epidemiološkimi podatki.

| (11) | Uredbo (ES) št. 2075/2005 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(11)

Uredbo (ES) št. 2075/2005 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (12) | Zahteve iz te uredbe vključujejo prilagoditev obstoječih praks za nosilce živilske dejavnosti in pristojne organe. Zato je primerno omogočiti odlog začetka uporabe nekaterih določb iz te uredbe. |
| --- | --- |

(12)

Zahteve iz te uredbe vključujejo prilagoditev obstoječih praks za nosilce živilske dejavnosti in pristojne organe. Zato je primerno omogočiti odlog začetka uporabe nekaterih določb iz te uredbe.

| (13) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali, Evropski parlament in Svet pa jim nista nasprotovala – |
| --- | --- |

(13)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali, Evropski parlament in Svet pa jim nista nasprotovala –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 2075/2005 se spremeni:

| 1. | Člen 1 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 1
  Opredelitve
  V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:






  1. | ‚trihinela‘ pomeni kakršno koli ogorčico, ki pripada vrsti rodu Trichinella; |
| --- | --- | --- |

1.

Člen 1 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 1

Opredelitve

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

1.

‚trihinela‘ pomeni kakršno koli ogorčico, ki pripada vrsti rodu Trichinella;

| 2. | ‚nadzorovani pogoji bivanja‘ so vrsta živinoreje, pri kateri prašiči ves čas bivajo in se prehranjujejo v pogojih, ki jih nadzira nosilec živilske dejavnosti; |
| --- | --- |

2.

‚nadzorovani pogoji bivanja‘ so vrsta živinoreje, pri kateri prašiči ves čas bivajo in se prehranjujejo v pogojih, ki jih nadzira nosilec živilske dejavnosti;

| 3. | ‚kompartment‘ pomeni skupino gospodarstev, ki uporabljajo nadzorovane pogoje bivanja. Vsa gospodarstva države članice, ki uporabljajo nadzorovane pogoje bivanja, sestavljajo en kompartment.“ |
| --- | --- |

3.

‚kompartment‘ pomeni skupino gospodarstev, ki uporabljajo nadzorovane pogoje bivanja. Vsa gospodarstva države članice, ki uporabljajo nadzorovane pogoje bivanja, sestavljajo en kompartment.“

| 2. | Člena 2 in 3 se nadomestita z naslednjim:
  „Člen 2
  Vzorčenje trupov
  1.   Trupi domačih prašičev se vzorčijo v klavnicah v okviru pregleda post mortem na naslednji način:






  (a) | za vse trupe plemenskih svinj in merjascev ali vsaj 10 % trupov živali, poslanih vsako leto v zakol iz gospodarstev, katerih uporaba nadzorovanih pogojev bivanja je uradno priznana, se opravi pregled na trihinelo; |
| --- | --- | --- |

2.

Člena 2 in 3 se nadomestita z naslednjim:

„Člen 2

Vzorčenje trupov

1.   Trupi domačih prašičev se vzorčijo v klavnicah v okviru pregleda post mortem na naslednji način:

(a)

za vse trupe plemenskih svinj in merjascev ali vsaj 10 % trupov živali, poslanih vsako leto v zakol iz gospodarstev, katerih uporaba nadzorovanih pogojev bivanja je uradno priznana, se opravi pregled na trihinelo;

| (b) | za vse trupe iz gospodarstev, katerih uporaba nadzorovanih pogojev bivanja ni uradno priznana, se sistematično opravi pregled na trihinelo. |
| --- | --- |

(b)

za vse trupe iz gospodarstev, katerih uporaba nadzorovanih pogojev bivanja ni uradno priznana, se sistematično opravi pregled na trihinelo.

Od vsakega trupa se odvzame vzorec, ki se pregleda na trihinelo v laboratoriju, ki ga določi pristojni organ, pri čemer se uporabi ena od naslednjih metod odkrivanja:

| (a) | referenčna metoda odkrivanja, določena v poglavju I Priloge I; ali |
| --- | --- |

(a)

referenčna metoda odkrivanja, določena v poglavju I Priloge I; ali

| (b) | enakovredna metoda odkrivanja, določena v poglavju II Priloge I. |
| --- | --- |

(b)

enakovredna metoda odkrivanja, določena v poglavju II Priloge I.

2.   Glede na rezultate pregleda na trihinelo in pod pogojem, da nosilec živilske dejavnosti zagotavlja popolno sledljivost, se taki trupi lahko razrežejo na največ šest delov v klavnici ali razsekovalnici, ki je v istih prostorih kot klavnica (v nadaljnjem besedilu: prostori).

Z odstopanjem od prvega pododstavka in po odobritvi pristojnega organa se taki trupi lahko razrežejo v razsekovalnici, ki je povezana s klavnico ali ločena od nje, pod pogojem, da:

| (a) | je postopek pod nadzorom pristojnega organa; |
| --- | --- |

(a)

je postopek pod nadzorom pristojnega organa;

| (b) | se trup ali njegovi deli ne razrežejo v več kot eni razsekovalnici; |
| --- | --- |

(b)

se trup ali njegovi deli ne razrežejo v več kot eni razsekovalnici;

| (c) | je razsekovalnica na ozemlju države članice; ter |
| --- | --- |

(c)

je razsekovalnica na ozemlju države članice; ter

| (d) | se v primeru pozitivnega rezultata vsi deli opredelijo kot neprimerni za prehrano ljudi. |
| --- | --- |

(d)

se v primeru pozitivnega rezultata vsi deli opredelijo kot neprimerni za prehrano ljudi.

3.   Trupi konj, divjih merjascev in drugih gojenih ter prostoživečih živalskih vrst, ki so dovzetne za okužbo s trihinelo, se sistematično vzorčijo v klavnicah ali obratih za predelavo divjadi v okviru pregleda post mortem.

Od vsakega trupa se odvzame vzorec, ki se pregleda v skladu s prilogama I in III v laboratoriju, ki ga določi pristojni organ.

Člen 3

Odstopanja

1.   Z odstopanjem od člena 2(1) se meso domačih prašičev, ki je bilo zamrznjeno v skladu s Prilogo II in pod nadzorom pristojnega organa, izvzame iz pregleda na trihinelo.

2.   Z odstopanjem od člena 2(1) se trupi in meso neodstavljenih domačih prašičev, starih manj kot 5 tednov, izvzamejo iz pregleda na trihinelo.

3.   Z odstopanjem od člena 2(1) se trupi in meso domačih prašičev lahko izvzamejo iz pregleda na trihinelo, če živali izvirajo iz gospodarstva ali kompartmenta, katerega uporaba nadzorovanih pogojev bivanja v skladu s Prilogo IV je uradno priznana, če:

| (a) | v državi članici v zadnjih treh letih, ko se je izvajalo redno testiranje v skladu s členom 2, ni bila odkrita nobena avtohtona okužba s trihinelo pri domačih prašičih iz gospodarstev, katerih uporaba nadzorovanih pogojev bivanja je uradno priznana; ali |
| --- | --- |

(a)

v državi članici v zadnjih treh letih, ko se je izvajalo redno testiranje v skladu s členom 2, ni bila odkrita nobena avtohtona okužba s trihinelo pri domačih prašičih iz gospodarstev, katerih uporaba nadzorovanih pogojev bivanja je uradno priznana; ali

| (b) | je glede na pretekle podatke o stalnem pregledovanju populacije zaklanih prašičev mogoče z vsaj 95 % gotovostjo trditi, da razširjenost trihinele v navedeni populaciji ne presega vrednosti enega primera na milijon; ali |
| --- | --- |

(b)

je glede na pretekle podatke o stalnem pregledovanju populacije zaklanih prašičev mogoče z vsaj 95 % gotovostjo trditi, da razširjenost trihinele v navedeni populaciji ne presega vrednosti enega primera na milijon; ali

| (c) | se gospodarstva, ki uporabljajo nadzorovane pogoje bivanja, nahajajo v Belgiji ali na Danskem. |
| --- | --- |

(c)

se gospodarstva, ki uporabljajo nadzorovane pogoje bivanja, nahajajo v Belgiji ali na Danskem.

4.   Kadar država članica uveljavlja odstopanje, določeno v odstavku 3, o tem obvesti Komisijo in druge države članice v okviru Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali ter Komisiji predloži letno poročilo, ki vsebuje podatke, navedene v poglavju II Priloge IV. Komisija na svojem spletišču objavi seznam držav članic, ki uveljavljajo odstopanja.

Če država članica ne predloži letnega poročila ali to glede na določbe tega člena ni zadovoljivo, odstopanje za to državo članico preneha veljati.“

| 3. | Členi 8 do 12 se nadomestijo z naslednjim:
  „Člen 8
  Uradno priznanje gospodarstev kot gospodarstev, ki uporabljajo nadzorovane pogoje bivanja
  1.   Za namene te uredbe lahko pristojni organ uradno prizna gospodarstvo ali kompartment kot gospodarstvo ali kompartment, ki uporablja nadzorovane pogoje bivanja, če so izpolnjene zahteve iz Priloge IV.
  2.   Gospodarstva ali kompartmenti, ki v skladu s členom 3(3)(c) na dan začetka uporabe te uredbe uporabljajo nadzorovane pogoje bivanja in se nahajajo na Danskem ali v Belgiji, se uradno priznajo kot gospodarstva ali kompartmenti, ki uporabljajo nadzorovane pogoje bivanja, navedene v Prilogi IV k tej uredbi.
  Člen 9
  Obveznost obveščanja za nosilce živilske dejavnosti
  Nosilci živilske dejavnosti gospodarstev, katerih uporaba nadzorovanih pogojev bivanja je uradno priznana, obvestijo pristojni organ o kateri koli zahtevi, določeni v Prilogi IV, ki je gospodarstvo ne izpolnjuje več, ali o kakršni koli drugi spremembi, ki lahko vpliva na status gospodarstva glede okuženosti s trihinelo.
  Člen 10
  Inšpekcijski pregledi gospodarstev, katerih uporaba nadzorovanih pogojev bivanja je uradno priznana
  Pristojni organ zagotovi, da se inšpekcijski pregledi gospodarstev, katerih uporaba nadzorovanih pogojev bivanja je uradno priznana, redno opravljajo.
  Pogostost inšpekcijskih pregledov temelji na oceni tveganja ob upoštevanju zgodovine in razširjenosti bolezni, predhodnih ugotovitev, geografskega območja, lokalnih prostoživečih živali, ki so dovzetne za okužbo s trihinelo, živinorejske prakse, veterinarskega nadzora in upoštevanja predpisov s strani kmetov.
  Pristojni organ preveri, ali se vsi domači prašiči iz navedenih gospodarstev pregledujejo v skladu s členom 2(1).
  Člen 11
  Programi spremljanja
  Pristojni organ lahko izvede program spremljanja, ki zajema populacijo domačih prašičev iz gospodarstev ali kompartmentov, katerih uporaba nadzorovanih pogojev bivanja je uradno priznana, da preveri, ali navedena populacija resnično ni okužena s trihinelo.
  V njem se določijo pogostost testiranja, število živali, ki jih je treba testirati, in načrt vzorčenja. V ta namen se odvzamejo vzorci mesa, pri katerih se v skladu s poglavjem I ali II Priloge I pregleda prisotnost parazitov rodu Trichinella.

  Ko referenčni laboratorij EU potrdi ustrezen test, se lahko v program spremljanja kot dodatno orodje vključijo serološke metode.
  Člen 12
  Preklic uradnega priznanja gospodarstev kot gospodarstev, ki uporabljajo nadzorovane pogoje bivanja
  1.   Če rezultati inšpekcijskih pregledov, opravljenih v skladu s členom 10, pokažejo, da zahteve iz Priloge IV niso več izpolnjene, pristojni organ nemudoma prekliče uradno priznanje gospodarstev.
  2.   Če se pri testiranju domačih prašičev iz gospodarstva, katerega uporaba nadzorovanih pogojev bivanja je uradno priznana, ugotovi okužba s trihinelo, pristojni organ nemudoma:






  (a) | prekliče uradno priznanje gospodarstva; |
| --- | --- | --- |

3.

Členi 8 do 12 se nadomestijo z naslednjim:

„Člen 8

Uradno priznanje gospodarstev kot gospodarstev, ki uporabljajo nadzorovane pogoje bivanja

1.   Za namene te uredbe lahko pristojni organ uradno prizna gospodarstvo ali kompartment kot gospodarstvo ali kompartment, ki uporablja nadzorovane pogoje bivanja, če so izpolnjene zahteve iz Priloge IV.

2.   Gospodarstva ali kompartmenti, ki v skladu s členom 3(3)(c) na dan začetka uporabe te uredbe uporabljajo nadzorovane pogoje bivanja in se nahajajo na Danskem ali v Belgiji, se uradno priznajo kot gospodarstva ali kompartmenti, ki uporabljajo nadzorovane pogoje bivanja, navedene v Prilogi IV k tej uredbi.

Člen 9

Obveznost obveščanja za nosilce živilske dejavnosti

Nosilci živilske dejavnosti gospodarstev, katerih uporaba nadzorovanih pogojev bivanja je uradno priznana, obvestijo pristojni organ o kateri koli zahtevi, določeni v Prilogi IV, ki je gospodarstvo ne izpolnjuje več, ali o kakršni koli drugi spremembi, ki lahko vpliva na status gospodarstva glede okuženosti s trihinelo.

Člen 10

Inšpekcijski pregledi gospodarstev, katerih uporaba nadzorovanih pogojev bivanja je uradno priznana

Pristojni organ zagotovi, da se inšpekcijski pregledi gospodarstev, katerih uporaba nadzorovanih pogojev bivanja je uradno priznana, redno opravljajo.

Pogostost inšpekcijskih pregledov temelji na oceni tveganja ob upoštevanju zgodovine in razširjenosti bolezni, predhodnih ugotovitev, geografskega območja, lokalnih prostoživečih živali, ki so dovzetne za okužbo s trihinelo, živinorejske prakse, veterinarskega nadzora in upoštevanja predpisov s strani kmetov.

Pristojni organ preveri, ali se vsi domači prašiči iz navedenih gospodarstev pregledujejo v skladu s členom 2(1).

Člen 11

Programi spremljanja

Pristojni organ lahko izvede program spremljanja, ki zajema populacijo domačih prašičev iz gospodarstev ali kompartmentov, katerih uporaba nadzorovanih pogojev bivanja je uradno priznana, da preveri, ali navedena populacija resnično ni okužena s trihinelo.

V njem se določijo pogostost testiranja, število živali, ki jih je treba testirati, in načrt vzorčenja. V ta namen se odvzamejo vzorci mesa, pri katerih se v skladu s poglavjem I ali II Priloge I pregleda prisotnost parazitov rodu Trichinella.

Ko referenčni laboratorij EU potrdi ustrezen test, se lahko v program spremljanja kot dodatno orodje vključijo serološke metode.

Člen 12

Preklic uradnega priznanja gospodarstev kot gospodarstev, ki uporabljajo nadzorovane pogoje bivanja

1.   Če rezultati inšpekcijskih pregledov, opravljenih v skladu s členom 10, pokažejo, da zahteve iz Priloge IV niso več izpolnjene, pristojni organ nemudoma prekliče uradno priznanje gospodarstev.

2.   Če se pri testiranju domačih prašičev iz gospodarstva, katerega uporaba nadzorovanih pogojev bivanja je uradno priznana, ugotovi okužba s trihinelo, pristojni organ nemudoma:

(a)

prekliče uradno priznanje gospodarstva;

| (b) | pregleda vse domače prašiče tega gospodarstva ob zakolu; |
| --- | --- |

(b)

pregleda vse domače prašiče tega gospodarstva ob zakolu;

| (c) | izsledi in testira vse živali za vzrejo, ki so prišle v gospodarstvo, in po možnosti vse tiste, ki so zapustile gospodarstvo v vsaj zadnjih šestih mesecih pred ugotovitvijo prisotnosti trihinele. V ta namen se odvzamejo vzorci mesa, pri katerih se pregleda prisotnost parazitov rodu Trichinella z uporabo metod odkrivanja iz poglavij I in II Priloge I; |
| --- | --- |

(c)

izsledi in testira vse živali za vzrejo, ki so prišle v gospodarstvo, in po možnosti vse tiste, ki so zapustile gospodarstvo v vsaj zadnjih šestih mesecih pred ugotovitvijo prisotnosti trihinele. V ta namen se odvzamejo vzorci mesa, pri katerih se pregleda prisotnost parazitov rodu Trichinella z uporabo metod odkrivanja iz poglavij I in II Priloge I;

| (d) | preišče razširjenost okužbe s paraziti zaradi distribucije mesa domačih prašičev, ki so bili zaklani v obdobju pred ugotovitvijo prisotnosti trihinele, če je to izvedljivo; |
| --- | --- |

(d)

preišče razširjenost okužbe s paraziti zaradi distribucije mesa domačih prašičev, ki so bili zaklani v obdobju pred ugotovitvijo prisotnosti trihinele, če je to izvedljivo;

| (e) | o tem obvesti Komisijo in druge države članice; |
| --- | --- |

(e)

o tem obvesti Komisijo in druge države članice;

| (f) | sproži epidemiološko preiskavo za pojasnitev vzroka okužbe, če je to ustrezno; |
| --- | --- |

(f)

sproži epidemiološko preiskavo za pojasnitev vzroka okužbe, če je to ustrezno;

| (g) | sprejme ustrezne ukrepe, če okuženega trupa ni mogoče identificirati v klavnici, in sicer vključno s:






  (i) | povečanjem velikosti posameznega vzorca mesa, odvzetega za testiranje sumljivih trupov; ali |
| --- | --- | --- |

(g)

sprejme ustrezne ukrepe, če okuženega trupa ni mogoče identificirati v klavnici, in sicer vključno s:

(i)

povečanjem velikosti posameznega vzorca mesa, odvzetega za testiranje sumljivih trupov; ali

| (ii) | opredelitvijo trupov za neustrezne za prehrano ljudi; |
| --- | --- |

(ii)

opredelitvijo trupov za neustrezne za prehrano ljudi;

| (iii) | sprejemanjem ustreznih ukrepov za odstranjevanje sumljivih trupov ali njihovih delov in tistih, za katere je bil rezultat testa pozitiven. |
| --- | --- |

(iii)

sprejemanjem ustreznih ukrepov za odstranjevanje sumljivih trupov ali njihovih delov in tistih, za katere je bil rezultat testa pozitiven.

3.   Po preklicu priznanja se lahko gospodarstva ponovno uradno priznajo, ko se pristojnemu organu zadovoljivo dokaže, da so ugotovljene težave rešene in zahteve, določene v Prilogi IV, izpolnjene.

4.   Če se pri pregledih ugotovijo neizpolnjevanje določbe iz člena 9 ali pozitivni rezultati testiranja v gospodarstvu kompartmenta, bi bilo zadevno gospodarstvo treba odstraniti iz kompartmenta, dokler se skladnost s predpisi ponovno ne vzpostavi.“

| 4. | Člen 13 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 13
  Zdravstvene zahteve pri uvozu
  Meso živalskih vrst, ki so lahko prenašalke trihinele, ki vsebuje progaste mišice in prihaja iz tretje države, se lahko v Unijo uvozi le, če je bilo pred izvozom v navedeni tretji državi pregledano na trihinelo v skladu s členoma 2 in 3.“ |
| --- | --- |

4.

Člen 13 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 13

Zdravstvene zahteve pri uvozu

Meso živalskih vrst, ki so lahko prenašalke trihinele, ki vsebuje progaste mišice in prihaja iz tretje države, se lahko v Unijo uvozi le, če je bilo pred izvozom v navedeni tretji državi pregledano na trihinelo v skladu s členoma 2 in 3.“

| 5. | Člen 14 se črta. |
| --- | --- |

5.

Člen 14 se črta.

| 6. | Člen 15 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 15
  Dokumentacija
  Zdravstveno spričevalo, ki spremlja uvoz mesa iz člena 13, se potrdi z izjavo uradnega veterinarja, da je bilo meso pregledano na trihinelo v tretji državi izvora v skladu s členom 13.
  Ta dokument spremlja meso v izvirniku, razen če je bila v skladu s členom 14(4) Uredbe (ES) št. 854/2004 odobrena izjema.“ |
| --- | --- |

6.

Člen 15 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 15

Dokumentacija

Zdravstveno spričevalo, ki spremlja uvoz mesa iz člena 13, se potrdi z izjavo uradnega veterinarja, da je bilo meso pregledano na trihinelo v tretji državi izvora v skladu s členom 13.

Ta dokument spremlja meso v izvirniku, razen če je bila v skladu s členom 14(4) Uredbe (ES) št. 854/2004 odobrena izjema.“

| 7. | Priloga I se spremeni v skladu s Prilogo I k tej uredbi. |
| --- | --- |

7.

Priloga I se spremeni v skladu s Prilogo I k tej uredbi.

| 8. | Priloga IV se nadomesti z besedilom iz Priloge II k tej uredbi. |
| --- | --- |

8.

Priloga IV se nadomesti z besedilom iz Priloge II k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. junija 2014.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 7. marca 2014

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 139, 30.4.2004, str. 206.

1

(2)  UL L 338, 22.12.2005, str. 60.

2

(3)  EFSA Journal 2011; 9(10):2351 [str. 198], objavljeno 3. oktobra 2011.

3

EFSA Journal

(4)  UL L 300, 14.11.2009, str. 1.

4

(5)  UL L 54, 26.2.2011, str. 1.

5

(6)  UL L 28, 3.2.2000, str. 50.

6

---

PRILOGA I

Priloga I Uredbe (ES) št. 2075/2005 se spremeni:

| 1. | v poglavju I, točka 3, Postopek se doda naslednji odstavek:
  „IV.   Postopek čiščenja in razkuževanja po pozitivnem ali nejasnem rezultatu
  Kadar je pri pregledu zbirnega ali posameznega vzorca rezultat testa lateksne aglutinacije pozitiven ali nejasen, je treba ves material, ki je bil v stiku z mesom (posodo mešalca, čašo, mešalno paličico, senzor temperature, stožčasti lijak za filtriranje, sito in klešče) temeljito razkužiti tako, da se ga za nekaj sekund potopi v toplo vodo (65 °C do 90 °C). Ostanke mesa ali inaktivirane ličinke, ki bi lahko ostale na njegovi površini, je treba odstraniti s čisto gobico in tekočo vodo. Če je treba, se lahko doda nekaj kapljic detergenta za razmastitev opreme. Priporoča se, da se potem vsak kos temeljito spere, da se odstranijo vse sledi detergenta.“ |
| --- | --- |

1.

v poglavju I, točka 3, Postopek se doda naslednji odstavek:

„IV.   Postopek čiščenja in razkuževanja po pozitivnem ali nejasnem rezultatu

Kadar je pri pregledu zbirnega ali posameznega vzorca rezultat testa lateksne aglutinacije pozitiven ali nejasen, je treba ves material, ki je bil v stiku z mesom (posodo mešalca, čašo, mešalno paličico, senzor temperature, stožčasti lijak za filtriranje, sito in klešče) temeljito razkužiti tako, da se ga za nekaj sekund potopi v toplo vodo (65 °C do 90 °C). Ostanke mesa ali inaktivirane ličinke, ki bi lahko ostale na njegovi površini, je treba odstraniti s čisto gobico in tekočo vodo. Če je treba, se lahko doda nekaj kapljic detergenta za razmastitev opreme. Priporoča se, da se potem vsak kos temeljito spere, da se odstranijo vse sledi detergenta.“

| 2. | v delu D poglavja II se točka 3 nadomesti z naslednjim:
  „3.   Postopek

  I.   Pri popolnih skupkih (100 g vzorca hkrati)






  (a) | 16 ± 0,5 ml 25-odstotne klorovodikove kisline (končna vrednost 0,2 %) se vlije v trilitrsko čašo, ki vsebuje 2,0 litra ± 200 ml vode iz pipe, ki je bila predhodno segreta na 46 °C do 48 °C; mešalna paličica se vstavi v čašo, čaša pa se postavi na predhodno segreto ploščo in postopek mešanja se začne; |
| --- | --- | --- |

2.

v delu D poglavja II se točka 3 nadomesti z naslednjim:

„3.   Postopek

I.   Pri popolnih skupkih (100 g vzorca hkrati)

(a)

16 ± 0,5 ml 25-odstotne klorovodikove kisline (končna vrednost 0,2 %) se vlije v trilitrsko čašo, ki vsebuje 2,0 litra ± 200 ml vode iz pipe, ki je bila predhodno segreta na 46 °C do 48 °C; mešalna paličica se vstavi v čašo, čaša pa se postavi na predhodno segreto ploščo in postopek mešanja se začne;

| (b) | doda se 10 ± 1 g pepsina v prahu (ali 30 ± 3 ml tekočega pepsina); |
| --- | --- |

(b)

doda se 10 ± 1 g pepsina v prahu (ali 30 ± 3 ml tekočega pepsina);

| (c) | 100–115 g vzorcev, odvzetih v skladu s točko 2, se seseklja v mešalcu, skupaj s 150 ml ± 15 ml predhodno segretega digestivnega pufra; |
| --- | --- |

(c)

100–115 g vzorcev, odvzetih v skladu s točko 2, se seseklja v mešalcu, skupaj s 150 ml ± 15 ml predhodno segretega digestivnega pufra;

| (d) | sesekljano meso se prenese v trilitrsko čašo, ki vsebuje vodo, pepsin in klorovodikovo kislino; |
| --- | --- |

(d)

sesekljano meso se prenese v trilitrsko čašo, ki vsebuje vodo, pepsin in klorovodikovo kislino;

| (e) | rezilni nastavek mešalca se večkrat potopi v digestivno tekočino v čaši, posoda mešalca pa se splakne z manjšo količino digestivne tekočine, da se odstrani vse meso, ki se še drži; |
| --- | --- |

(e)

rezilni nastavek mešalca se večkrat potopi v digestivno tekočino v čaši, posoda mešalca pa se splakne z manjšo količino digestivne tekočine, da se odstrani vse meso, ki se še drži;

| (f) | čaša se pokrije z aluminijasto folijo; |
| --- | --- |

(f)

čaša se pokrije z aluminijasto folijo;

| (g) | magnetni mešalec je treba nastaviti tako, da med delovanjem vzdržuje stalno temperaturo med 44 °C in 46 °C. Med mešanjem mora digestivna tekočina krožiti dovolj hitro, da ustvari globok vrtinec brez pljuskanja; |
| --- | --- |

(g)

magnetni mešalec je treba nastaviti tako, da med delovanjem vzdržuje stalno temperaturo med 44 °C in 46 °C. Med mešanjem mora digestivna tekočina krožiti dovolj hitro, da ustvari globok vrtinec brez pljuskanja;

| (h) | digestivna tekočina se meša, dokler mesni delci ne izginejo (približno 30 minut). Nato se mešalec izklopi in digestivna tekočina se skozi sito vlije v sedimentacijski lijak. Pri obdelavi nekaterih vrst mesa (jezik, divjačinsko meso itd.) je lahko potreben daljši čas digestije (a ne več kot 60 minut); |
| --- | --- |

(h)

digestivna tekočina se meša, dokler mesni delci ne izginejo (približno 30 minut). Nato se mešalec izklopi in digestivna tekočina se skozi sito vlije v sedimentacijski lijak. Pri obdelavi nekaterih vrst mesa (jezik, divjačinsko meso itd.) je lahko potreben daljši čas digestije (a ne več kot 60 minut);

| (i) | digestivni postopek se šteje za zadovoljivega, če na situ ne ostane več kot 5 % začetne teže vzorca; |
| --- | --- |

(i)

digestivni postopek se šteje za zadovoljivega, če na situ ne ostane več kot 5 % začetne teže vzorca;

| (j) | na stojalo za filtriranje se postavi filter z 20-mikronsko najlonsko mrežo. Stožčasti jekleni lijak za filtriranje se namesti na stojalo s sistemom za blokiranje, jekleno sito s 180-mikronsko mrežo pa se postavi na lijak. Vakuumska črpalka se poveže s stojalom za filtriranje ter s kovinsko ali plastično posodo za zbiranje digestivne tekočine; |
| --- | --- |

(j)

na stojalo za filtriranje se postavi filter z 20-mikronsko najlonsko mrežo. Stožčasti jekleni lijak za filtriranje se namesti na stojalo s sistemom za blokiranje, jekleno sito s 180-mikronsko mrežo pa se postavi na lijak. Vakuumska črpalka se poveže s stojalom za filtriranje ter s kovinsko ali plastično posodo za zbiranje digestivne tekočine;

| (k) | preneha se z mešanjem, digestivna tekočina pa se preko sita vlije v lijak za filtriranje. Čaša se splakne s približno 250 ml tople vode. Ko se digestivna tekočina uspešno filtrira, je treba tekočino za izpiranje vliti v filtracijsko enoto; |
| --- | --- |

(k)

preneha se z mešanjem, digestivna tekočina pa se preko sita vlije v lijak za filtriranje. Čaša se splakne s približno 250 ml tople vode. Ko se digestivna tekočina uspešno filtrira, je treba tekočino za izpiranje vliti v filtracijsko enoto;

| (l) | s kleščami se prime rob filtracijske membrane. Filtracijska membrana se najmanj štirikrat prepogne in vloži v 15-mililitrsko stožčasto cev. Stožčasta cev se izbere glede na pestilo; |
| --- | --- |

(l)

s kleščami se prime rob filtracijske membrane. Filtracijska membrana se najmanj štirikrat prepogne in vloži v 15-mililitrsko stožčasto cev. Stožčasta cev se izbere glede na pestilo;

| (m) | filtracijska membrana se porine na dno 15-mililitrske stožčaste cevi s pomočjo pestila in se močno pritisne s približno dvajsetimi zaporednimi gibi pestila naprej in nazaj, ki mora biti po navodilih proizvajalca nameščeno znotraj zgibka filtracijske membrane; |
| --- | --- |

(m)

filtracijska membrana se porine na dno 15-mililitrske stožčaste cevi s pomočjo pestila in se močno pritisne s približno dvajsetimi zaporednimi gibi pestila naprej in nazaj, ki mora biti po navodilih proizvajalca nameščeno znotraj zgibka filtracijske membrane;

| (n) | v 15-mililitrsko stožčasto cev se s pipeto doda 0,5 ml ± 0,01 ml razredčila vzorca, filtracijska membrana pa se homogenizira s pestilom z zaporednimi gibi naprej in nazaj nizke amplitude, ki trajajo približno 30 sekund, pri čemer se je treba po navodilih proizvajalca izogibati nenadnim gibom, da se omeji pljuskanje tekočine; |
| --- | --- |

(n)

v 15-mililitrsko stožčasto cev se s pipeto doda 0,5 ml ± 0,01 ml razredčila vzorca, filtracijska membrana pa se homogenizira s pestilom z zaporednimi gibi naprej in nazaj nizke amplitude, ki trajajo približno 30 sekund, pri čemer se je treba po navodilih proizvajalca izogibati nenadnim gibom, da se omeji pljuskanje tekočine;

| (o) | vsak vzorec, negativna kontrola in pozitivna kontrola se po navodilih proizvajalca s pipeto nanesejo na različna polja kartice za aglutinacijo; |
| --- | --- |

(o)

vsak vzorec, negativna kontrola in pozitivna kontrola se po navodilih proizvajalca s pipeto nanesejo na različna polja kartice za aglutinacijo;

| (p) | kroglice iz lateksa se po navodilih proizvajalca s pipeto dodajo na vsako polje kartice za aglutinacijo, pri čemer ne smejo priti v stik z vzorci in kontrolami. Kroglice iz lateksa se nato v vsakem polju nežno premešajo s paličico za enkratno uporabo, dokler homogena tekočina ne prekrije celotnega polja; |
| --- | --- |

(p)

kroglice iz lateksa se po navodilih proizvajalca s pipeto dodajo na vsako polje kartice za aglutinacijo, pri čemer ne smejo priti v stik z vzorci in kontrolami. Kroglice iz lateksa se nato v vsakem polju nežno premešajo s paličico za enkratno uporabo, dokler homogena tekočina ne prekrije celotnega polja;

| (q) | kartica za aglutinacijo se postavi v stresalnik 3D in se po navodilih proizvajalca meša 10 minut ± 1 minuto; |
| --- | --- |

(q)

kartica za aglutinacijo se postavi v stresalnik 3D in se po navodilih proizvajalca meša 10 minut ± 1 minuto;

| (r) | po času, določenem v navodilih proizvajalca, se mešanje konča in kartica za aglutinacijo se po navodilih proizvajalca postavi na ravno površino, čemur sledi takojšnje odčitavanje rezultatov reakcije. Pri pozitivnem vzorcu se morajo pojaviti agregati kroglic. Pri negativnem vzorcu suspenzija ostane homogena, brez agregatov kroglic. |
| --- | --- |

(r)

po času, določenem v navodilih proizvajalca, se mešanje konča in kartica za aglutinacijo se po navodilih proizvajalca postavi na ravno površino, čemur sledi takojšnje odčitavanje rezultatov reakcije. Pri pozitivnem vzorcu se morajo pojaviti agregati kroglic. Pri negativnem vzorcu suspenzija ostane homogena, brez agregatov kroglic.

II.   Skupki z manj kot 100 g, kot je določeno v poglavju I(3)(II)

Pri skupkih z manj kot 100 g je treba uporabiti postopek, določen v poglavju I(3)(II).

III.   Pozitivni ali nejasni rezultati

Kadar se pregled zbirnega vzorca konča s pozitivnim ali nejasnim rezultatom testa lateksne aglutinacije, se od vsakega prašiča odvzame dodaten 20-gramski vzorec v skladu s točko 2(a) poglavja I. Vzorci po 20 g, odvzeti pri petih prašičih, se združijo in pregledajo z metodo, opisano v oddelku I. Na ta način se morajo pregledati vzorci 20 skupin petih prašičev.

Kadar je rezultat testa lateksne aglutinacije pri skupini petih prašičev pozitiven, se od posameznih živali iz skupine odvzamejo dodatni 20-gramski vzorci, vsak vzorec pa se ločeno pregleda z metodo, opisano v oddelku I.

Če je rezultat testa lateksne aglutinacije pozitiven ali nejasen, je treba vsaj 20 g mišic prašičev poslati v nacionalni referenčni laboratorij za potrditev z uporabo ene od metod, ki so opisane v poglavju I.

Vzorci parazitov se hranijo v 90 % etanolu, da se ohranijo in da lahko referenčni laboratorij EU ali nacionalni referenčni laboratorij identificira vrsto parazitov.

Po odvzemu parazitov je treba pozitivne tekočine razkužiti s segrevanjem na najmanj 60 °C

IV.   Postopek čiščenja in razkuževanja po pozitivnem ali nejasnem rezultatu

Kadar je pri pregledu zbirnega ali posameznega vzorca rezultat testa lateksne aglutinacije pozitiven ali nejasen, je treba ves material, ki je bil v stiku z mesom (posodo mešalca, čašo, mešalno paličico, senzor temperature, stožčasti lij za filtriranje, sito in klešče) temeljito razkužiti tako, da se ga za nekaj sekund potopi v toplo vodo (65 °C do 90 °C). Ostanke mesa ali inaktivirane ličinke, ki bi lahko ostale na njihovi površini, je treba odstraniti s čisto gobico in tekočo vodo. Če je potrebno, se lahko doda nekaj kapljic detergenta za razmastitev opreme. Priporoča se, da se potem vsak kos natančno spere, da se odstranijo vse sledi detergenta.“

---

PRILOGA II

„PRILOGA IV

POGLAVJE I

URADNO PRIZNANJE GOSPODARSTVA ALI KOMPARTMENTA KOT GOSPODARSTVA ALI KOMPARTMENTA, KI UPORABLJA NADZOROVANE POGOJE BIVANJA

| A. | Za pridobitev uradnega priznanja gospodarstva morajo nosilci živilske dejavnosti izpolniti naslednje zahteve:






  (a) | nosilec mora upoštevati vse praktične previdnostne ukrepe v zvezi z gradnjo in vzdrževanjem, da glodavcem in drugim vrstam sesalcev ter mesojedim pticam prepreči dostop do stavb, v katerih so živali; |
| --- | --- | --- |

A.

Za pridobitev uradnega priznanja gospodarstva morajo nosilci živilske dejavnosti izpolniti naslednje zahteve:

(a)

nosilec mora upoštevati vse praktične previdnostne ukrepe v zvezi z gradnjo in vzdrževanjem, da glodavcem in drugim vrstam sesalcev ter mesojedim pticam prepreči dostop do stavb, v katerih so živali;

| (b) | nosilec mora učinkovito izvajati program zatiranja škodljivcev, zlasti za glodavce, da prepreči okužbo prašičev. Nosilec mora voditi zapisnik tega programa, kot to zahteva pristojni organ; |
| --- | --- |

(b)

nosilec mora učinkovito izvajati program zatiranja škodljivcev, zlasti za glodavce, da prepreči okužbo prašičev. Nosilec mora voditi zapisnik tega programa, kot to zahteva pristojni organ;

| (c) | nosilec mora zagotoviti, da je bila vsa krma pridobljena iz objekta, ki proizvaja krmo v skladu z načeli, opisanimi v Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 183/2005 (1); |
| --- | --- |

(c)

nosilec mora zagotoviti, da je bila vsa krma pridobljena iz objekta, ki proizvaja krmo v skladu z načeli, opisanimi v Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 183/2005 (1);

| (d) | nosilec mora krmo, namenjeno za živalske vrste, ki so dovzetne za okužbo s trihinelo, skladiščiti v zaprtih silosih ali drugih kontejnerjih, do katerih glodavci nimajo dostopa. Vse druge zaloge krme je treba termično obdelati ali pridelati in skladiščiti, kot to zahteva pristojni organ; |
| --- | --- |

(d)

nosilec mora krmo, namenjeno za živalske vrste, ki so dovzetne za okužbo s trihinelo, skladiščiti v zaprtih silosih ali drugih kontejnerjih, do katerih glodavci nimajo dostopa. Vse druge zaloge krme je treba termično obdelati ali pridelati in skladiščiti, kot to zahteva pristojni organ;

| (e) | nosilec mora zagotoviti, da se mrtve živali nemudoma zberejo, označijo in odpeljejo v skladu s členoma 21 in 22 Uredbe (ES) št. 1069/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (2) ter Prilogo VIII k Uredbi Komisije (EU) št. 142/2011 (3); |
| --- | --- |

(e)

nosilec mora zagotoviti, da se mrtve živali nemudoma zberejo, označijo in odpeljejo v skladu s členoma 21 in 22 Uredbe (ES) št. 1069/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (2) ter Prilogo VIII k Uredbi Komisije (EU) št. 142/2011 (3);

| (f) | če je kontejner za odpadke v okolici gospodarstva, mora nosilec o tem obvestiti pristojni organ. Naknadno mora pristojni organ oceniti s tem povezano tveganje in odločiti, ali se gospodarstvo prizna kot gospodarstvo, ki uporablja nadzorovane pogoje bivanja; |
| --- | --- |

(f)

če je kontejner za odpadke v okolici gospodarstva, mora nosilec o tem obvestiti pristojni organ. Naknadno mora pristojni organ oceniti s tem povezano tveganje in odločiti, ali se gospodarstvo prizna kot gospodarstvo, ki uporablja nadzorovane pogoje bivanja;

| (g) | nosilec mora zagotoviti, da so pujski, ki pridejo na gospodarstvo od zunaj, ter prašiči, ki se kupijo, rojeni in gojeni pod nadzorovanimi pogoji bivanja; |
| --- | --- |

(g)

nosilec mora zagotoviti, da so pujski, ki pridejo na gospodarstvo od zunaj, ter prašiči, ki se kupijo, rojeni in gojeni pod nadzorovanimi pogoji bivanja;

| (h) | nosilec mora zagotoviti, da so prašiči označeni, tako da je omogočena sledljivost vsake živali do gospodarstva; |
| --- | --- |

(h)

nosilec mora zagotoviti, da so prašiči označeni, tako da je omogočena sledljivost vsake živali do gospodarstva;

| (i) | nosilec lahko na gospodarstvo sprejme nove živali samo, če izvirajo iz gospodarstev, ki so uradno priznana kot gospodarstva, ki uporabljajo nadzorovane pogoje bivanja; |
| --- | --- |

(i)

nosilec lahko na gospodarstvo sprejme nove živali samo, če izvirajo iz gospodarstev, ki so uradno priznana kot gospodarstva, ki uporabljajo nadzorovane pogoje bivanja;

| (j) | nobena žival nima dostopa do zunanjih objektov, razen če nosilec živilske dejavnosti z analizo tveganja lahko dokaže pristojnemu organu, da časovno obdobje, objekti in okoliščine dostopa ne pomenijo tveganja za vnos trihinele v gospodarstvo. |
| --- | --- |

(j)

nobena žival nima dostopa do zunanjih objektov, razen če nosilec živilske dejavnosti z analizo tveganja lahko dokaže pristojnemu organu, da časovno obdobje, objekti in okoliščine dostopa ne pomenijo tveganja za vnos trihinele v gospodarstvo.

| B. | Nosilci živilske dejavnosti gospodarstev, katerih uporaba nadzorovanih pogojev bivanja je uradno priznana, obvestijo pristojni organ o kateri koli zahtevi iz točke A, ki je gospodarstvo ne izpolnjuje več, ali o kakršni koli drugi spremembi, ki lahko vpliva na status gospodarstva. |
| --- | --- |

B.

Nosilci živilske dejavnosti gospodarstev, katerih uporaba nadzorovanih pogojev bivanja je uradno priznana, obvestijo pristojni organ o kateri koli zahtevi iz točke A, ki je gospodarstvo ne izpolnjuje več, ali o kakršni koli drugi spremembi, ki lahko vpliva na status gospodarstva.

| C. | Pristojni organi držav članic lahko priznajo gospodarstvo ali kategorijo gospodarstev le, če so preverili, da izpolnjujejo zahteve iz točke A. |
| --- | --- |

C.

Pristojni organi držav članic lahko priznajo gospodarstvo ali kategorijo gospodarstev le, če so preverili, da izpolnjujejo zahteve iz točke A.

POGLAVJE II

POROČANJE O STANJU V ZVEZI S TRIHINELO

| (a) | O številu (uvoženih in avtohtonih) primerov trihinele pri ljudeh, vključno z epidemiološkimi podatki, se poroča v skladu z Odločbo Komisije 2000/96/ES (4). |
| --- | --- |

(a)

O številu (uvoženih in avtohtonih) primerov trihinele pri ljudeh, vključno z epidemiološkimi podatki, se poroča v skladu z Odločbo Komisije 2000/96/ES (4).

| (b) | Število in rezultati testov, opravljenih za trihinelo pri domačih prašičih, divjih merjascih, konjih, divjadi in drugih dovzetnih živalskih vrstah, se predložijo v skladu s Prilogo IV k Direktivi 2003/99/ES. Podatki o domačih prašičih morajo vsebovati vsaj posebne informacije o:






  (i) | testiranju živali, gojenih v nadzorovanih pogojih bivanja; |
| --- | --- | --- |

(b)

Število in rezultati testov, opravljenih za trihinelo pri domačih prašičih, divjih merjascih, konjih, divjadi in drugih dovzetnih živalskih vrstah, se predložijo v skladu s Prilogo IV k Direktivi 2003/99/ES. Podatki o domačih prašičih morajo vsebovati vsaj posebne informacije o:

(i)

testiranju živali, gojenih v nadzorovanih pogojih bivanja;

| (ii) | testiranju plemenskih svinj, merjascev in prašičev za pitanje. |
| --- | --- |

(ii)

testiranju plemenskih svinj, merjascev in prašičev za pitanje.

---

(1)  UL L 35, 8.2.2005, str. 1.

1

(2)  UL L 300, 14.11.2009, str. 1.

2

(3)  UL L 54, 26.2.2011, str. 1.

3

(4)  UL L 28, 3.2.2000, str. 50.“

4

---

| 8.3.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 69/93 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 69/93

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 217/2014

z dne 7. marca 2014

o spremembi Uredbe (ES) št. 2073/2005 v zvezi s salmonelo v klavnih trupih prašičev

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 852/2004 z dne 29. aprila 2004 o higieni živil (1) in zlasti člena 4(4) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 2073/2005 (2) določa mikrobiološka merila za nekatere mikroorganizme in izvedbena pravila, ki jih morajo upoštevati nosilci živilske dejavnosti pri izvajanju splošnih in posebnih higienskih zahtev iz člena 4 Uredbe (ES) št. 852/2004, zlasti proizvodno higiensko merilo za salmonelo v klavnih trupih prašičev z namenom nadzora nad kontaminacijo med zakolom. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 2073/2005 (2) določa mikrobiološka merila za nekatere mikroorganizme in izvedbena pravila, ki jih morajo upoštevati nosilci živilske dejavnosti pri izvajanju splošnih in posebnih higienskih zahtev iz člena 4 Uredbe (ES) št. 852/2004, zlasti proizvodno higiensko merilo za salmonelo v klavnih trupih prašičev z namenom nadzora nad kontaminacijo med zakolom.

| (2) | Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) je 3. oktobra 2011 sprejela znanstveno mnenje o ogroženosti javnega zdravja, ki ga bo podprla tudi inšpekcija (prašičjega) mesa (3). Znanstveno mnenje salmonelo izpostavlja kot visok faktor tveganja za javno zdravje, ki je povezan z uživanjem prašičjega mesa, in priporoča preprečevanje kontaminacije prašičjih trupov s salmonelo. EFSA med drugim priporoča poostritev proizvodnega higienskega merila za salmonelo v klavnih trupih prašičev. |
| --- | --- |

(2)

Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) je 3. oktobra 2011 sprejela znanstveno mnenje o ogroženosti javnega zdravja, ki ga bo podprla tudi inšpekcija (prašičjega) mesa (3). Znanstveno mnenje salmonelo izpostavlja kot visok faktor tveganja za javno zdravje, ki je povezan z uživanjem prašičjega mesa, in priporoča preprečevanje kontaminacije prašičjih trupov s salmonelo. EFSA med drugim priporoča poostritev proizvodnega higienskega merila za salmonelo v klavnih trupih prašičev.

| (3) | Za zmanjšanje razširjenosti salmonele v klavnih trupih prašičev je treba v skladu z določbami Uredbe Komisije (EU) št. 218/2014 z dne 7. marca 2014 o spremembi prilog k uredbama (ES) št. 853/2004 in (ES) št. 854/2004 Evropskega parlamenta in Sveta ter Uredbi Komisije (ES) št. 2074/2005 (4), poostriti higienski nadzor med zakolom, kar naj bi posledično zmanjšalo število pozitivnih vzorcev. |
| --- | --- |

(3)

Za zmanjšanje razširjenosti salmonele v klavnih trupih prašičev je treba v skladu z določbami Uredbe Komisije (EU) št. 218/2014 z dne 7. marca 2014 o spremembi prilog k uredbama (ES) št. 853/2004 in (ES) št. 854/2004 Evropskega parlamenta in Sveta ter Uredbi Komisije (ES) št. 2074/2005 (4), poostriti higienski nadzor med zakolom, kar naj bi posledično zmanjšalo število pozitivnih vzorcev.

| (4) | Med zahtevami, ki jih določa Uredba, je prilagoditev obstoječih praks za nosilce živilske dejavnosti. Zato je primerno dopustiti odlog začetka uporabe te uredbe. |
| --- | --- |

(4)

Med zahtevami, ki jih določa Uredba, je prilagoditev obstoječih praks za nosilce živilske dejavnosti. Zato je primerno dopustiti odlog začetka uporabe te uredbe.

| (5) | Uredbo (ES) št. 2073/2005 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(5)

Uredbo (ES) št. 2073/2005 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (6) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali, Evropski parlament in Svet pa jim nista nasprotovala – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali, Evropski parlament in Svet pa jim nista nasprotovala –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V poglavju 2 Priloge I k Uredbi (ES) št. 2073/2005 se vrstica 2.1.4 nadomesti z naslednjim:

| „2.1.4 | Klavni trupi prašičev |
| --- | --- |

„2.1.4

Klavni trupi prašičev

Salmonella

50 (5)

3 (6)

Odsotnost v preiskovanem območju klavnega trupa

EN/ISO 6579

Klavni trupi po obdelavi, vendar pred ohlajevanjem

Izboljšanje higiene klanja in ponovna ocena postopkov nadzora, izvora živali in ukrepov za biološko varnost na posestvu izvora“

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Uporablja se od 1. junija 2014.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 7. marca 2014

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 226, 25.6.2004, str. 3.

1

(2)  UL L 338, 22.12.2005, str. 1.

2

(3)  EFSA Journal 2011; 9(10):2351.

3

EFSA Journal 2011

(4)  Glej stran 95 tega Uradnega lista.

4

---

| 8.3.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 69/95 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 69/95

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 218/2014

z dne 7. marca 2014

o spremembi prilog k uredbama (ES) št. 853/2004 in (ES) št. 854/2004 Evropskega parlamenta in Sveta ter k Uredbi Komisije (ES) št. 2074/2005

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o posebnih higienskih pravilih za živila živalskega izvora (1) in zlasti člena 10(1) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 854/2004 z dne 29. aprila 2004 o določitvi posebnih predpisov za organizacijo uradnega nadzora proizvodov živalskega izvora, namenjenih za prehrano ljudi (2), ter zlasti člena 17(1) ter točk 3 in 10 člena 18 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 853/2004 določa posebna higienska pravila za živila živalskega izvora za nosilce živilske dejavnosti. V skladu s Prilogo II k navedeni uredbi morajo nosilci živilske dejavnosti, ki upravljajo klavnice, zahtevati, sprejemati, preverjati in pri svojem delu upoštevati podatke o prehranski verigi za vse živali, razen za divjad, poslane ali namenjene pošiljanju v klavnico. Taki podatki vključujejo status izvornega gospodarstva. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 853/2004 določa posebna higienska pravila za živila živalskega izvora za nosilce živilske dejavnosti. V skladu s Prilogo II k navedeni uredbi morajo nosilci živilske dejavnosti, ki upravljajo klavnice, zahtevati, sprejemati, preverjati in pri svojem delu upoštevati podatke o prehranski verigi za vse živali, razen za divjad, poslane ali namenjene pošiljanju v klavnico. Taki podatki vključujejo status izvornega gospodarstva.

| (2) | Uredba Komisije (EU) št. 216/2014 z dne 7. marca 2014 o spremembi Uredbe (ES) št. 2075/2005 o določitvi posebnih predpisov za uradni nadzor trihinele v mesu (3) določa odstopanje od določb o testiranju za gospodarstva, ki uporabljajo nadzorovane pogoje bivanja. Take podatke bi bilo zato treba vključiti med podatke o prehranski verigi, ki jih je treba zagotoviti klavnicam, da lahko države članice uporabijo ustrezen režim testiranja na trihinelo. |
| --- | --- |

(2)

Uredba Komisije (EU) št. 216/2014 z dne 7. marca 2014 o spremembi Uredbe (ES) št. 2075/2005 o določitvi posebnih predpisov za uradni nadzor trihinele v mesu (3) določa odstopanje od določb o testiranju za gospodarstva, ki uporabljajo nadzorovane pogoje bivanja. Take podatke bi bilo zato treba vključiti med podatke o prehranski verigi, ki jih je treba zagotoviti klavnicam, da lahko države članice uporabijo ustrezen režim testiranja na trihinelo.

| (3) | Uredba (ES) št. 853/2004 določa pogoje, pod katerimi se meso živali, kadar gre za nujni zakol zunaj klavnice, šteje za ustrezno za prehrano ljudi. Ker v primeru nujnega zakola meso, ki je uspešno prestalo pregled, ne pomeni tveganja za javno zdravje, bi bilo treba zahtevo za posebno oznako zdravstvene ustreznosti in omejitev glede dajanja mesa živali v nacionalni promet, kadar gre za nujni zakol, črtati iz navedene uredbe, zahtevo za posebno oznako zdravstvene ustreznosti v primeru nujnega zakola pa tudi iz Uredbe (ES) št. 854/2004. |
| --- | --- |

(3)

Uredba (ES) št. 853/2004 določa pogoje, pod katerimi se meso živali, kadar gre za nujni zakol zunaj klavnice, šteje za ustrezno za prehrano ljudi. Ker v primeru nujnega zakola meso, ki je uspešno prestalo pregled, ne pomeni tveganja za javno zdravje, bi bilo treba zahtevo za posebno oznako zdravstvene ustreznosti in omejitev glede dajanja mesa živali v nacionalni promet, kadar gre za nujni zakol, črtati iz navedene uredbe, zahtevo za posebno oznako zdravstvene ustreznosti v primeru nujnega zakola pa tudi iz Uredbe (ES) št. 854/2004.

| (4) | Uredba (ES) št. 854/2004 določa posebna pravila za organizacijo uradnega nadzora proizvodov živalskega izvora. Zlasti Priloga I k navedeni uredbi določa pravila za opravljanje pregledov ante mortem in post mortem, vključno z vizualnimi pregledi, in za specifična tveganja v zvezi s svežim mesom. |
| --- | --- |

(4)

Uredba (ES) št. 854/2004 določa posebna pravila za organizacijo uradnega nadzora proizvodov živalskega izvora. Zlasti Priloga I k navedeni uredbi določa pravila za opravljanje pregledov ante mortem in post mortem, vključno z vizualnimi pregledi, in za specifična tveganja v zvezi s svežim mesom.

| (5) | Uredba (ES) št. 854/2004 določa, da uradnemu veterinarju pri izvajanju uradnih pregledov z nekaterimi omejitvami lahko pomagajo uradni pregledniki. V zvezi s pregledom ante mortem in pregledi glede dobrobiti živali bi bilo treba uradnim preglednikom omogočiti, da lahko uradnemu veterinarju pomagajo pri predizbiri živali z anomalijami. |
| --- | --- |

(5)

Uredba (ES) št. 854/2004 določa, da uradnemu veterinarju pri izvajanju uradnih pregledov z nekaterimi omejitvami lahko pomagajo uradni pregledniki. V zvezi s pregledom ante mortem in pregledi glede dobrobiti živali bi bilo treba uradnim preglednikom omogočiti, da lahko uradnemu veterinarju pomagajo pri predizbiri živali z anomalijami.

| (6) | Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: EFSA) je 3. oktobra 2011 sprejela znanstveno mnenje o tveganjih za javno zdravje, ki jih je treba upoštevati pri pregledih (prašičjega) mesa (4), v katerem je ugotovila, da palpacija in zareze, ki se trenutno zahtevajo pri pregledih post mortem, pomenijo tveganje navzkrižne kontaminacije. Da bi navzkrižno kontaminacijo preprečili, bi morali opustiti zahtevo po navedeni palpaciji in zarezah za normalne živali in jo ohraniti le v primeru ugotovljenih anomalij. EFSA v navedenem mnenju ugotavlja, da patogeni, ki povzročajo endokarditis pri prašičih, niso pomembni za javno zdravje. Ker rutinske zareze v srce iz varnostnih razlogov niso potrebne, jih ne bi smeli več zahtevati. |
| --- | --- |

(6)

Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: EFSA) je 3. oktobra 2011 sprejela znanstveno mnenje o tveganjih za javno zdravje, ki jih je treba upoštevati pri pregledih (prašičjega) mesa (4), v katerem je ugotovila, da palpacija in zareze, ki se trenutno zahtevajo pri pregledih post mortem, pomenijo tveganje navzkrižne kontaminacije. Da bi navzkrižno kontaminacijo preprečili, bi morali opustiti zahtevo po navedeni palpaciji in zarezah za normalne živali in jo ohraniti le v primeru ugotovljenih anomalij. EFSA v navedenem mnenju ugotavlja, da patogeni, ki povzročajo endokarditis pri prašičih, niso pomembni za javno zdravje. Ker rutinske zareze v srce iz varnostnih razlogov niso potrebne, jih ne bi smeli več zahtevati.

| (7) | EFSA v navedenem mnenju tudi ugotavlja, da salmonela pomeni veliko tveganje za javno zdravje, povezano z uživanjem prašičjega mesa, in priporoča, da se prepreči kontaminacija prašičjih trupov s to bakterijo. |
| --- | --- |

(7)

EFSA v navedenem mnenju tudi ugotavlja, da salmonela pomeni veliko tveganje za javno zdravje, povezano z uživanjem prašičjega mesa, in priporoča, da se prepreči kontaminacija prašičjih trupov s to bakterijo.

| (8) | Poglavje IX oddelka IV Priloge I k Uredbi (ES) št. 854/2004 vsebuje določbe o nalogah uradnega veterinarja v zvezi s specifičnimi tveganji. Med specifične naloge uradnega veterinarja bi bilo treba vključiti tudi preglede na salmonelo, zlasti v primeru neskladnosti s posebno zakonodajo Unije. V preglede prašičjega mesa bi bilo treba vključiti zlasti nadzor nad obstoječim proizvodnim higienskim merilom za salmonelo v trupih, ki ga določa Uredba Komisije (ES) št. 2073/2005 z dne 15. novembra 2005 o mikrobioloških merilih za živila (5), in izvajanje ukrepov nosilcev živilske dejavnosti v primeru neskladnosti s posebno zakonodajo Unije. Nadzor zagotavlja tudi stroškovno učinkovito orodje za zagotavljanje podatkov o obveznem spremljanju salmonele v proizvodni verigi prašičjega mesa v skladu z Direktivo 2003/99/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. novembra 2003 o spremljanju zoonoz in povzročiteljev zoonoz, ki spreminja Odločbo Sveta 90/424/EGS in razveljavlja Direktivo Sveta 92/117/EGS (6). |
| --- | --- |

(8)

Poglavje IX oddelka IV Priloge I k Uredbi (ES) št. 854/2004 vsebuje določbe o nalogah uradnega veterinarja v zvezi s specifičnimi tveganji. Med specifične naloge uradnega veterinarja bi bilo treba vključiti tudi preglede na salmonelo, zlasti v primeru neskladnosti s posebno zakonodajo Unije. V preglede prašičjega mesa bi bilo treba vključiti zlasti nadzor nad obstoječim proizvodnim higienskim merilom za salmonelo v trupih, ki ga določa Uredba Komisije (ES) št. 2073/2005 z dne 15. novembra 2005 o mikrobioloških merilih za živila (5), in izvajanje ukrepov nosilcev živilske dejavnosti v primeru neskladnosti s posebno zakonodajo Unije. Nadzor zagotavlja tudi stroškovno učinkovito orodje za zagotavljanje podatkov o obveznem spremljanju salmonele v proizvodni verigi prašičjega mesa v skladu z Direktivo 2003/99/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. novembra 2003 o spremljanju zoonoz in povzročiteljev zoonoz, ki spreminja Odločbo Sveta 90/424/EGS in razveljavlja Direktivo Sveta 92/117/EGS (6).

| (9) | V Uredbi Komisije (ES) št. 2074/2005 z dne 5. decembra 2005 o določitvi izvedbenih ukrepov za nekatere proizvode iz Uredbe (ES) št. 853/2004 in za organizacijo uradnega nadzora po uredbah (ES) št. 854/2004 in (ES) št. 882/2004, o odstopanju od Uredbe (ES) št. 852/2004 ter spremembi uredb (ES) št. 853/2004 in (ES) št. 854/2004 (7) so določene posebne zahteve v zvezi z neobveznimi vizualnimi pregledi prašičev post mortem. Glede na spremembe, ki so predlagane v tej uredbi glede zahtev v zvezi s standardnimi pregledi post mortem iz Uredbe (ES) št. 854/2004, so zahteve v zvezi z neobveznimi vizualnimi pregledi prašičev iz Uredbe (ES) št. 2074/2005 za prašiče nepomembne in bi jih bilo zato treba spremeniti. |
| --- | --- |

(9)

V Uredbi Komisije (ES) št. 2074/2005 z dne 5. decembra 2005 o določitvi izvedbenih ukrepov za nekatere proizvode iz Uredbe (ES) št. 853/2004 in za organizacijo uradnega nadzora po uredbah (ES) št. 854/2004 in (ES) št. 882/2004, o odstopanju od Uredbe (ES) št. 852/2004 ter spremembi uredb (ES) št. 853/2004 in (ES) št. 854/2004 (7) so določene posebne zahteve v zvezi z neobveznimi vizualnimi pregledi prašičev post mortem. Glede na spremembe, ki so predlagane v tej uredbi glede zahtev v zvezi s standardnimi pregledi post mortem iz Uredbe (ES) št. 854/2004, so zahteve v zvezi z neobveznimi vizualnimi pregledi prašičev iz Uredbe (ES) št. 2074/2005 za prašiče nepomembne in bi jih bilo zato treba spremeniti.

| (10) | Zahteve iz Uredbe vključujejo prilagoditev obstoječih praks za nosilce živilske dejavnosti in pristojne organe. Zato je primerno omogočiti odlog začetka uporabe te uredbe. |
| --- | --- |

(10)

Zahteve iz Uredbe vključujejo prilagoditev obstoječih praks za nosilce živilske dejavnosti in pristojne organe. Zato je primerno omogočiti odlog začetka uporabe te uredbe.

| (11) | Uredbe (ES) št. 853/2004, (ES) št. 854/2004 in (ES) št. 2074/2005 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(11)

Uredbe (ES) št. 853/2004, (ES) št. 854/2004 in (ES) št. 2074/2005 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (12) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali, Evropski parlament in Svet pa jim nista nasprotovala – |
| --- | --- |

(12)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali, Evropski parlament in Svet pa jim nista nasprotovala –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Spremembe Uredbe (ES) št. 853/2004

Uredba (ES) št. 853/2004 se spremeni:

| 1. | točka 3(a) oddelka III Priloge II se nadomesti z naslednjim:






  „(a) | status izvornega gospodarstva ali regionalni status zdravstvenega stanja živali in podatek o tem, ali je gospodarstvo uradno priznano kot gospodarstvo, ki uporablja nadzorovane pogoje bivanja v zvezi z trihinelo v skladu s točko A poglavja I Priloge IV k Uredbi Komisije (ES) št. 2075/2005 (8); |
| --- | --- | --- |

1.

točka 3(a) oddelka III Priloge II se nadomesti z naslednjim:

„(a)

status izvornega gospodarstva ali regionalni status zdravstvenega stanja živali in podatek o tem, ali je gospodarstvo uradno priznano kot gospodarstvo, ki uporablja nadzorovane pogoje bivanja v zvezi z trihinelo v skladu s točko A poglavja I Priloge IV k Uredbi Komisije (ES) št. 2075/2005 (8);

| 2. | v poglavju VI oddelka I Priloge III se točka 9 črta. |
| --- | --- |

2.

v poglavju VI oddelka I Priloge III se točka 9 črta.

Člen 2

Spremembe Uredbe (ES) št. 854/2004

Priloga I k Uredbi (ES) št. 854/2004 se spremeni:

| 1. | v poglavju III oddelka I se točka 7 črta; |
| --- | --- |

1.

v poglavju III oddelka I se točka 7 črta;

| 2. | v poglavju I oddelka III se točka 2 nadomesti z naslednjim:






  „2. | v zvezi z ante mortem pregledom in pregledi glede dobrobiti živali lahko uradni pregledniki pomagajo le pri čisto praktičnih nalogah, ki lahko vključujejo predizbiro živali z anomalijami;“; |
| --- | --- | --- |

2.

v poglavju I oddelka III se točka 2 nadomesti z naslednjim:

„2.

v zvezi z ante mortem pregledom in pregledi glede dobrobiti živali lahko uradni pregledniki pomagajo le pri čisto praktičnih nalogah, ki lahko vključujejo predizbiro živali z anomalijami;“;

| 3. | v delu B poglavja IV oddelka IV se točki 1 in 2 nadomestita z naslednjim:






  „1. | Na trupih in drobovini prašičev je treba opraviti naslednje postopke post mortem pregleda:






  (a) | vizualni pregled glave in grla; vizualni pregled gobca, golta in jezika; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

v delu B poglavja IV oddelka IV se točki 1 in 2 nadomestita z naslednjim:

„1.

Na trupih in drobovini prašičev je treba opraviti naslednje postopke post mortem pregleda:

(a)

vizualni pregled glave in grla; vizualni pregled gobca, golta in jezika;

| (b) | vizualni pregled pljuč, sapnika in požiralnika; |
| --- | --- |

(b)

vizualni pregled pljuč, sapnika in požiralnika;

| (c) | vizualni pregled osrčnika in srca; |
| --- | --- |

(c)

vizualni pregled osrčnika in srca;

| (d) | vizualni pregled trebušne prepone; |
| --- | --- |

(d)

vizualni pregled trebušne prepone;

| (e) | vizualni pregled jeter ter hepatičnih in pankreatičnih limfnih vozlov (Lnn. portales); |
| --- | --- |

(e)

vizualni pregled jeter ter hepatičnih in pankreatičnih limfnih vozlov (Lnn. portales);

| (f) | vizualni pregled gastrointestinalnega trakta, mezenterija, gastričnih in mezenteričnih limfnih vozlov (Lnn. gastrici, mesenterici, craniales in caudales); |
| --- | --- |

(f)

vizualni pregled gastrointestinalnega trakta, mezenterija, gastričnih in mezenteričnih limfnih vozlov (Lnn. gastrici, mesenterici, craniales in caudales);

| (g) | vizualni pregled vranice; |
| --- | --- |

(g)

vizualni pregled vranice;

| (h) | vizualni pregled ledvic; |
| --- | --- |

(h)

vizualni pregled ledvic;

| (i) | vizualni pregled poprsnice in potrebušnice; |
| --- | --- |

(i)

vizualni pregled poprsnice in potrebušnice;

| (j) | vizualni pregled spolnih organov (razen penisa, če je že zavržen); |
| --- | --- |

(j)

vizualni pregled spolnih organov (razen penisa, če je že zavržen);

| (k) | vizualni pregled vimen in njihovih limfnih vozlov (Lnn. supramammarii); |
| --- | --- |

(k)

vizualni pregled vimen in njihovih limfnih vozlov (Lnn. supramammarii);

| (l) | vizualni pregled predela okoli popka in sklepov mladih živali. |
| --- | --- |

(l)

vizualni pregled predela okoli popka in sklepov mladih živali.

| 2. | Ko epidemiološki ali drugi podatki gospodarstev, iz katerih izvirajo živali, podatki o prehranski verigi ali ugotovitve pri ante mortem pregledih in/ali post mortem vizualne ugotovitve pomembnih anomalij kažejo na morebitno tveganje za javno zdravje, zdravje ali dobrobit živali, se za prašičje trupe in drobovino izvedejo dodatni post mortem postopki z uporabo zarez in palpacije. Glede na ugotovljena tveganja ti postopki lahko vključujejo:






  (a) | zarezo v submaksilarne limfne vozle (Lnn. mandibulares) in njihov pregled; |
| --- | --- | --- |

2.

Ko epidemiološki ali drugi podatki gospodarstev, iz katerih izvirajo živali, podatki o prehranski verigi ali ugotovitve pri ante mortem pregledih in/ali post mortem vizualne ugotovitve pomembnih anomalij kažejo na morebitno tveganje za javno zdravje, zdravje ali dobrobit živali, se za prašičje trupe in drobovino izvedejo dodatni post mortem postopki z uporabo zarez in palpacije. Glede na ugotovljena tveganja ti postopki lahko vključujejo:

(a)

zarezo v submaksilarne limfne vozle (Lnn. mandibulares) in njihov pregled;

| (b) | palpacijo pljuč ter bronhialnih in mediastinalnih limfnih vozlov (Lnn. bifucationes, eparteriales in mediastinales). Sapnik in glavne veje bronhijev je treba odpreti po dolžini in zarezati v posteriorno tretjino pljuč, pravokotno na njihovo glavno os. Če so pljuča izključena iz prehrane ljudi, navedene zareze niso potrebne; |
| --- | --- |

(b)

palpacijo pljuč ter bronhialnih in mediastinalnih limfnih vozlov (Lnn. bifucationes, eparteriales in mediastinales). Sapnik in glavne veje bronhijev je treba odpreti po dolžini in zarezati v posteriorno tretjino pljuč, pravokotno na njihovo glavno os. Če so pljuča izključena iz prehrane ljudi, navedene zareze niso potrebne;

| (c) | zarezo v srce po dolžini, tako da se odprejo prekati in se prereže interventrikularni septum; |
| --- | --- |

(c)

zarezo v srce po dolžini, tako da se odprejo prekati in se prereže interventrikularni septum;

| (d) | palpacijo jeter in njihovih limfnih vozlov; |
| --- | --- |

(d)

palpacijo jeter in njihovih limfnih vozlov;

| (e) | palpacijo in po potrebi zarezo v gastrične in mezenterične limfne vozle; |
| --- | --- |

(e)

palpacijo in po potrebi zarezo v gastrične in mezenterične limfne vozle;

| (f) | palpacijo vranice; |
| --- | --- |

(f)

palpacijo vranice;

| (g) | zarezo v ledvice in renalne limfne vozle (Lnn. renales); |
| --- | --- |

(g)

zarezo v ledvice in renalne limfne vozle (Lnn. renales);

| (h) | zarezo v supramamarne limfne vozle; |
| --- | --- |

(h)

zarezo v supramamarne limfne vozle;

| (i) | palpacijo predela okoli popka in sklepov mladih živali ter po potrebi zarezo v predel okoli popka in odprtje sklepov.“; |
| --- | --- |

(i)

palpacijo predela okoli popka in sklepov mladih živali ter po potrebi zarezo v predel okoli popka in odprtje sklepov.“;

| 4. | v poglavju IX oddelka IV se doda naslednji del G:
  „G.   
  Salmoneloza








  1. | Brez poseganja v prvi odstavek člena 1 Uredbe Komisije (ES) št. 2073/2005 (9) pristojni organ preveri, ali nosilci živilske dejavnosti pravilno izvajajo točko 2.1.4 (proizvodno higiensko merilo za salmonelo v trupih prašičev) iz Priloge I k navedeni uredbi, pri čemer uporabi naslednje ukrepe:






  (a) | uradno vzorčenje z uporabo iste metode in površine vzorčenja, kot ju uporabijo nosilci živilske dejavnosti. Vsako leto se v vsaki klavnici odvzame vsaj 49 (10) naključnih vzorcev. To število se lahko na podlagi ocene tveganja v primeru majhnih klavnic zmanjša, in/ali |
| --- | --- | --- | --- |

4.

v poglavju IX oddelka IV se doda naslednji del G:

„G.   
  Salmoneloza

1.

Brez poseganja v prvi odstavek člena 1 Uredbe Komisije (ES) št. 2073/2005 (9) pristojni organ preveri, ali nosilci živilske dejavnosti pravilno izvajajo točko 2.1.4 (proizvodno higiensko merilo za salmonelo v trupih prašičev) iz Priloge I k navedeni uredbi, pri čemer uporabi naslednje ukrepe:

(a)

uradno vzorčenje z uporabo iste metode in površine vzorčenja, kot ju uporabijo nosilci živilske dejavnosti. Vsako leto se v vsaki klavnici odvzame vsaj 49 (10) naključnih vzorcev. To število se lahko na podlagi ocene tveganja v primeru majhnih klavnic zmanjša, in/ali

| (b) | zbiranje vseh podatkov o skupnem številu in številu vzorcev, pozitivnih na salmonelo, ki jih odvzamejo nosilci živilske dejavnosti v skladu s členom 5(5) Uredbe (ES) št. 2073/2005 v okviru točke 2.1.4 Priloge I k Uredbi, in/ali |
| --- | --- |

(b)

zbiranje vseh podatkov o skupnem številu in številu vzorcev, pozitivnih na salmonelo, ki jih odvzamejo nosilci živilske dejavnosti v skladu s členom 5(5) Uredbe (ES) št. 2073/2005 v okviru točke 2.1.4 Priloge I k Uredbi, in/ali

| (c) | zbiranje vseh podatkov o skupnem številu in številu vzorcev, pozitivnih na salmonelo, odvzetih v okviru nacionalnih programov nadzora v državah članicah ali njihovih regijah, za katere so bila v skladu s členom 8 Uredbe (ES) št. 853/2004 v zvezi s proizvodnjo prašičjega mesa odobrena posebna jamstva. |
| --- | --- |

(c)

zbiranje vseh podatkov o skupnem številu in številu vzorcev, pozitivnih na salmonelo, odvzetih v okviru nacionalnih programov nadzora v državah članicah ali njihovih regijah, za katere so bila v skladu s členom 8 Uredbe (ES) št. 853/2004 v zvezi s proizvodnjo prašičjega mesa odobrena posebna jamstva.

| 2. | Če proizvodno higiensko merilo večkrat ni izpolnjeno, pristojni organ od zadevnega nosilca živilske dejavnosti zahteva akcijski načrt in natančno nadzoruje njegove rezultate. |
| --- | --- |

2.

Če proizvodno higiensko merilo večkrat ni izpolnjeno, pristojni organ od zadevnega nosilca živilske dejavnosti zahteva akcijski načrt in natančno nadzoruje njegove rezultate.

| 3. | O skupnem številu in številu vzorcev, pozitivnih na salmonelo, se poroča v skladu s členom 9(1) Direktive 2003/99/ES Evropskega parlamenta in Sveta (11), pri čemer se razlikuje med vzorci, odvzetimi v skladu s točko 1(a), (b) in (c), kadar je to ustrezno. |
| --- | --- |

3.

O skupnem številu in številu vzorcev, pozitivnih na salmonelo, se poroča v skladu s členom 9(1) Direktive 2003/99/ES Evropskega parlamenta in Sveta (11), pri čemer se razlikuje med vzorci, odvzetimi v skladu s točko 1(a), (b) in (c), kadar je to ustrezno.

Člen 3

Spremembe Uredbe (ES) št. 2074/2005

V točki 3 Priloge VIb k Uredbi (ES) št. 2074/2005 se točka (a) črta.

Člen 4

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. junija 2014.

Del G(3) v poglavju IX oddelka IV Priloge I k Uredbi (ES) št. 854/2004 pa se bo uporabljal od 1. januarja 2015.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 7. marca 2014

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 139, 30.4.2004, str. 55.

1

(2)  UL L 139, 30.4.2004, str. 206.

2

(3)  Glej stran 85 tega Uradnega lista.

3

(4)  EFSA Journal 2011; 9(10): 2351.

4

EFSA Journal

(5)  UL L 338, 22.12.2005, str. 1.

5

(6)  UL L 325, 12.12.2003, str. 31.

6

(7)  UL L 338, 22.12.2005, str. 27.

7

(8)  UL L 338, 22.12.2005, str. 60.“;

8

(9)  UL L 338, 22.12.2005, str. 1.

9

(10)  Če so vsi negativni, je s 95 % statistično gotovostjo mogoče trditi, da je razširjenost manjša od 6 %.

10

(11)  UL L 325, 12.12.2003, str. 31.“

11

---

| 8.3.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 69/99 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 69/99

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 219/2014

z dne 7. marca 2014

o spremembi Priloge I k Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 854/2004 v zvezi s posebnimi zahtevami za post mortem pregled domačih prašičev

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 854/2004 z dne 29. aprila 2004 o določitvi posebnih predpisov za organizacijo uradnega nadzora proizvodov živalskega izvora, namenjenih za prehrano ljudi (1), in zlasti člena 17(1) in točke 7 člena 18 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 854/2004 določa posebne predpise za organizacijo uradnega nadzora proizvodov živalskega izvora. Med drugim določa, da morajo države članice zagotoviti, da se uradni nadzor svežega mesa izvaja v skladu s Prilogo I k Uredbi. Uredba (ES) št. 854/2004 tudi določa, da mora uradni veterinar opraviti naloge inšpekcije v klavnicah, obratih za predelavo divjadi in razsekovalnicah, ki dajejo sveže meso na trg, med drugim v skladu s posebnimi zahtevami iz oddelka IV Priloge I k Uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 854/2004 določa posebne predpise za organizacijo uradnega nadzora proizvodov živalskega izvora. Med drugim določa, da morajo države članice zagotoviti, da se uradni nadzor svežega mesa izvaja v skladu s Prilogo I k Uredbi. Uredba (ES) št. 854/2004 tudi določa, da mora uradni veterinar opraviti naloge inšpekcije v klavnicah, obratih za predelavo divjadi in razsekovalnicah, ki dajejo sveže meso na trg, med drugim v skladu s posebnimi zahtevami iz oddelka IV Priloge I k Uredbi.

| (2) | Del B poglavja IV oddelka IV Priloge I k Uredbi (ES) št. 854/2004 določa posebne zahteve za post mortem pregled domačih prašičev. |
| --- | --- |

(2)

Del B poglavja IV oddelka IV Priloge I k Uredbi (ES) št. 854/2004 določa posebne zahteve za post mortem pregled domačih prašičev.

| (3) | Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: EFSA) je 3. oktobra 2011 sprejela znanstveno mnenje o nevarnostih za javno zdravje, ki jih je treba upoštevati pri pregledih (prašičjega) mesa (2), v katerem je ugotovila, da palpacija in zareze, ki se trenutno zahtevajo pri post mortem pregledih, pomenijo tveganje navzkrižne kontaminacije z nevarnimi bakterijami. |
| --- | --- |

(3)

Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: EFSA) je 3. oktobra 2011 sprejela znanstveno mnenje o nevarnostih za javno zdravje, ki jih je treba upoštevati pri pregledih (prašičjega) mesa (2), v katerem je ugotovila, da palpacija in zareze, ki se trenutno zahtevajo pri post mortem pregledih, pomenijo tveganje navzkrižne kontaminacije z nevarnimi bakterijami.

| (4) | EFSA je ugotovila tudi, da bi bilo treba palpacijo ali zareze, ki se trenutno uporabljajo pri post mortem pregledih, opustiti pri prašičih za rutinski zakol, ker je tveganje navzkrižne kontaminacije z mikrobi večje od tveganja, povezanega s potencialno zmanjšanim odkrivanjem stanj z navedenimi tehnikami. Uporaba navedenih ročnih tehnik pri post mortem pregledu bi bilo treba omejiti na sumljive prašiče, pri katerih so bile med drugim pri vizualnem post mortem pregledu ugotovljene anomalije. |
| --- | --- |

(4)

EFSA je ugotovila tudi, da bi bilo treba palpacijo ali zareze, ki se trenutno uporabljajo pri post mortem pregledih, opustiti pri prašičih za rutinski zakol, ker je tveganje navzkrižne kontaminacije z mikrobi večje od tveganja, povezanega s potencialno zmanjšanim odkrivanjem stanj z navedenimi tehnikami. Uporaba navedenih ročnih tehnik pri post mortem pregledu bi bilo treba omejiti na sumljive prašiče, pri katerih so bile med drugim pri vizualnem post mortem pregledu ugotovljene anomalije.

| (5) | Po mnenju agencije EFSA je primerno spremeniti posebne zahteve za post mortem pregled domačih prašičev iz dela B poglavja IV oddelka IV Priloge I k Uredbi (ES) št. 854/2004. |
| --- | --- |

(5)

Po mnenju agencije EFSA je primerno spremeniti posebne zahteve za post mortem pregled domačih prašičev iz dela B poglavja IV oddelka IV Priloge I k Uredbi (ES) št. 854/2004.

| (6) | Kadar epidemiološki ali drugi podatki z gospodarstva izvora živali, informacije o prehranski verigi ali rezultati ante mortem pregleda ali ugotovitve pomembnih anomalij pri vizualnem post mortem pregledu kažejo na morebitna tveganja za javno zdravje, zdravje živali ali dobrobit živali, bi moral imeti uradni veterinar možnost, da se odloči, katere palpacije in zareze se morajo opraviti pri post mortem pregledu, da se lahko nato odloči, ali je meso primerno za prehrano ljudi. |
| --- | --- |

(6)

Kadar epidemiološki ali drugi podatki z gospodarstva izvora živali, informacije o prehranski verigi ali rezultati ante mortem pregleda ali ugotovitve pomembnih anomalij pri vizualnem post mortem pregledu kažejo na morebitna tveganja za javno zdravje, zdravje živali ali dobrobit živali, bi moral imeti uradni veterinar možnost, da se odloči, katere palpacije in zareze se morajo opraviti pri post mortem pregledu, da se lahko nato odloči, ali je meso primerno za prehrano ljudi.

| (7) | Zahteve iz te uredbe spreminjajo Uredbo (ES) št. 854/2004 in pomenijo prilagoditev obstoječih praks za nosilce živilske dejavnosti in pristojne organe. Zato je primerno dopustiti odlog začetka uporabe te uredbe. |
| --- | --- |

(7)

Zahteve iz te uredbe spreminjajo Uredbo (ES) št. 854/2004 in pomenijo prilagoditev obstoječih praks za nosilce živilske dejavnosti in pristojne organe. Zato je primerno dopustiti odlog začetka uporabe te uredbe.

| (8) | Uredbo (ES) št. 854/2004 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(8)

Uredbo (ES) št. 854/2004 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (9) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali, Evropski parlament in Svet pa jim nista nasprotovala – |
| --- | --- |

(9)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali, Evropski parlament in Svet pa jim nista nasprotovala –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V poglavju IV oddelka IV Priloge I k Uredbi (ES) št. 854/2004 se del B nadomesti z naslednjim:

„B.   POST MORTEM PREGLED

| 1. | Na trupih in drobovini prašičev je treba opraviti naslednje postopke post mortem pregleda:






  (a) | vizualni pregled glave in grla; vizualni pregled gobca, golta in jezika; |
| --- | --- | --- |

1.

Na trupih in drobovini prašičev je treba opraviti naslednje postopke post mortem pregleda:

(a)

vizualni pregled glave in grla; vizualni pregled gobca, golta in jezika;

| (b) | vizualni pregled pljuč, sapnika in požiralnika; |
| --- | --- |

(b)

vizualni pregled pljuč, sapnika in požiralnika;

| (c) | vizualni pregled osrčnika in srca; |
| --- | --- |

(c)

vizualni pregled osrčnika in srca;

| (d) | vizualni pregled trebušne prepone; |
| --- | --- |

(d)

vizualni pregled trebušne prepone;

| (e) | vizualni pregled jeter ter hepatičnih in pankreatičnih limfnih vozlov (Lnn. portales); |
| --- | --- |

(e)

vizualni pregled jeter ter hepatičnih in pankreatičnih limfnih vozlov (Lnn. portales);

| (f) | vizualni pregled gastrointestinalnega trakta, mezenterija, gastričnih in mezenteričnih limfnih vozlov (Lnn. gastrici, mesenterici, craniales in caudales); |
| --- | --- |

(f)

vizualni pregled gastrointestinalnega trakta, mezenterija, gastričnih in mezenteričnih limfnih vozlov (Lnn. gastrici, mesenterici, craniales in caudales);

| (g) | vizualni pregled vranice; |
| --- | --- |

(g)

vizualni pregled vranice;

| (h) | vizualni pregled ledvic; |
| --- | --- |

(h)

vizualni pregled ledvic;

| (i) | vizualni pregled poprsnice in potrebušnice; |
| --- | --- |

(i)

vizualni pregled poprsnice in potrebušnice;

| (j) | vizualni pregled spolnih organov (razen penisa, če je že zavržen); |
| --- | --- |

(j)

vizualni pregled spolnih organov (razen penisa, če je že zavržen);

| (k) | vizualni pregled vimen in njihovih limfnih vozlov (Lnn. supramammarii); |
| --- | --- |

(k)

vizualni pregled vimen in njihovih limfnih vozlov (Lnn. supramammarii);

| (l) | vizualni pregled predela okoli popka in sklepov mladih živali. |
| --- | --- |

(l)

vizualni pregled predela okoli popka in sklepov mladih živali.

| 2. | Uradni veterinar nadaljuje z dodatnimi postopki post mortem pregleda, ki vključujejo zareze in palpacijo na trupu in drobovini, če po njegovem mnenju kateri od naslednjih dejavnikov kaže na morebitno tveganje za javno zdravje, zdravje živali ali dobro počutje živali:






  (a) | pregledi in analize podatkov o prehranski verigi, ki so bili izvedeni v skladu z delom A poglavja II oddelka I; |
| --- | --- | --- |

2.

Uradni veterinar nadaljuje z dodatnimi postopki post mortem pregleda, ki vključujejo zareze in palpacijo na trupu in drobovini, če po njegovem mnenju kateri od naslednjih dejavnikov kaže na morebitno tveganje za javno zdravje, zdravje živali ali dobro počutje živali:

(a)

pregledi in analize podatkov o prehranski verigi, ki so bili izvedeni v skladu z delom A poglavja II oddelka I;

| (b) | ugotovitve ante-mortem pregleda, ki je bil opravljen v skladu z delom B poglavja II oddelka I in dela A tega poglavja; |
| --- | --- |

(b)

ugotovitve ante-mortem pregleda, ki je bil opravljen v skladu z delom B poglavja II oddelka I in dela A tega poglavja;

| (c) | rezultati preverjanja skladnosti s pravili o dobrobiti živali, ki je bilo izvedeno v skladu z delom C poglavja II oddelka I; |
| --- | --- |

(c)

rezultati preverjanja skladnosti s pravili o dobrobiti živali, ki je bilo izvedeno v skladu z delom C poglavja II oddelka I;

| (d) | ugotovitve post mortem pregleda, ki je bil opravljen v skladu z delom D poglavja II oddelka I in točko 1 tega dela; |
| --- | --- |

(d)

ugotovitve post mortem pregleda, ki je bil opravljen v skladu z delom D poglavja II oddelka I in točko 1 tega dela;

| (e) | dodatni epidemiološki podatki ali drugi podatki z gospodarstva porekla živali. |
| --- | --- |

(e)

dodatni epidemiološki podatki ali drugi podatki z gospodarstva porekla živali.

| 3. | Glede na ugotovljena tveganja lahko dodatni post mortem postopki iz točke 2 vključujejo:






  (a) | zarezo v submaksilarne limfne vozle (Lnn. mandibulares) in njihov pregled; |
| --- | --- | --- |

3.

Glede na ugotovljena tveganja lahko dodatni post mortem postopki iz točke 2 vključujejo:

(a)

zarezo v submaksilarne limfne vozle (Lnn. mandibulares) in njihov pregled;

| (b) | palpacijo pljuč ter bronhialnih in mediastinalnih limfnih vozlov (Lnn. bifurcationes, eparteriales in mediastinales). Sapnik in glavne sapnične veje se morajo odpreti po dolžini, pljuča pa se zarežejo v zadnji tretjini prek glavnih sapničnih vej; te zareze pa niso nujne, če se pljuča ne bodo uporabila za prehrano ljudi; |
| --- | --- |

(b)

palpacijo pljuč ter bronhialnih in mediastinalnih limfnih vozlov (Lnn. bifurcationes, eparteriales in mediastinales). Sapnik in glavne sapnične veje se morajo odpreti po dolžini, pljuča pa se zarežejo v zadnji tretjini prek glavnih sapničnih vej; te zareze pa niso nujne, če se pljuča ne bodo uporabila za prehrano ljudi;

| (c) | zarezo v srce po dolžini, tako da se odprejo prekati in se prereže interventrikularni septum; |
| --- | --- |

(c)

zarezo v srce po dolžini, tako da se odprejo prekati in se prereže interventrikularni septum;

| (d) | palpacijo jeter in limfnih vozlov; |
| --- | --- |

(d)

palpacijo jeter in limfnih vozlov;

| (e) | palpacijo in po potrebi zarezo v gastrične in mezenterične limfne vozle; |
| --- | --- |

(e)

palpacijo in po potrebi zarezo v gastrične in mezenterične limfne vozle;

| (f) | palpacijo vranice; |
| --- | --- |

(f)

palpacijo vranice;

| (g) | zarezo v ledvice in renalne limfne vozle (Lnn. renales); |
| --- | --- |

(g)

zarezo v ledvice in renalne limfne vozle (Lnn. renales);

| (h) | zarezo v supramamarne limfne vozle; |
| --- | --- |

(h)

zarezo v supramamarne limfne vozle;

| (i) | palpacijo predela okoli popka in sklepov mladih živali ter po potrebi zarezo v predel okoli popka in odprtje sklepov.“ |
| --- | --- |

(i)

palpacijo predela okoli popka in sklepov mladih živali ter po potrebi zarezo v predel okoli popka in odprtje sklepov.“

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Uporablja se od 1. junija 2014.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 7. marca 2014

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 139, 30.4.2004, str. 206.

1

(2)  Odbori agencije EFSA za biološke nevarnosti (BIOHAZ), za onesnaževalce v prehranski verigi (CONTAM) ter za zdravje in dobrobit živali (AHAW); znanstveno mnenje o nevarnostih za javno zdravje, ki jih je treba upoštevati pri pregledih (prašičjega) mesa, EFSA Journal 2011; 9(10):2351.

2

EFSA Journal

---

| 8.3.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 69/101 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 69/101

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 220/2014

z dne 7. marca 2014

o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 479/2009 glede sklicevanj na Evropski sistem nacionalnih in regionalnih računov v Evropski uniji

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 479/2009 z dne 25. maja 2009 o uporabi Protokola o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti (1), zlasti člena 17 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Opredelitve pojmov „država“, „primanjkljaj“ in „investicija“ so določene v Protokolu o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je Priloga k Pogodbi, in v Uredbi (ES) št. 479/2009 s sklicevanjem na Evropski sistem nacionalnih in regionalnih računov v Skupnosti (v nadaljnjem besedilu: ESR 95), vzpostavljenim z Uredbo Sveta (ES) št. 2223/96 z dne 25. junija 1996 o Evropskem sistemu nacionalnih in regionalnih računov v Skupnosti (2). |
| --- | --- |

(1)

Opredelitve pojmov „država“, „primanjkljaj“ in „investicija“ so določene v Protokolu o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je Priloga k Pogodbi, in v Uredbi (ES) št. 479/2009 s sklicevanjem na Evropski sistem nacionalnih in regionalnih računov v Skupnosti (v nadaljnjem besedilu: ESR 95), vzpostavljenim z Uredbo Sveta (ES) št. 2223/96 z dne 25. junija 1996 o Evropskem sistemu nacionalnih in regionalnih računov v Skupnosti (2).

| (2) | Uredba (EU) št. 549/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o Evropskem sistemu nacionalnih in regionalnih računov v Evropski uniji (v nadaljnjem besedilu: ESR 2010) (3) zajema referenčni okvir skupnih standardov, opredelitev, klasifikacij in računovodskih pravil za pripravo računov držav članic za statistične potrebe Unije za pridobitev primerljivih rezultatov med državami članicami. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (EU) št. 549/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o Evropskem sistemu nacionalnih in regionalnih računov v Evropski uniji (v nadaljnjem besedilu: ESR 2010) (3) zajema referenčni okvir skupnih standardov, opredelitev, klasifikacij in računovodskih pravil za pripravo računov držav članic za statistične potrebe Unije za pridobitev primerljivih rezultatov med državami članicami.

| (3) | ESR 2010 je revizija ESR 95, zato zahteva uvedbo novih sklicevanj v Uredbo (ES) št. 479/2009. |
| --- | --- |

(3)

ESR 2010 je revizija ESR 95, zato zahteva uvedbo novih sklicevanj v Uredbo (ES) št. 479/2009.

| (4) | Uredbo (ES) št. 479/2009 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(4)

Uredbo (ES) št. 479/2009 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (5) | Da bi se izognili zmedi v zvezi z uporabo novih sklicevanj na ESR 2010, bi bilo treba ukrepe iz te uredbe uporabljati od 1. septembra 2014 – |
| --- | --- |

(5)

Da bi se izognili zmedi v zvezi z uporabo novih sklicevanj na ESR 2010, bi bilo treba ukrepe iz te uredbe uporabljati od 1. septembra 2014 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 479/2009 se spremeni:

| 1. | Vsa sklicevanja na „ESR 95“ se nadomestijo z „ESR 2010“. |
| --- | --- |

1.

Vsa sklicevanja na „ESR 95“ se nadomestijo z „ESR 2010“.

| 2. | Člen 1(1) se nadomesti z naslednjim:
  „Za namene Protokola o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem in te uredbe so izrazi iz odstavkov od 2 do 6 opredeljeni v skladu z Uredbo (EU) št. 549/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o Evropskem sistemu nacionalnih in regionalnih računov v Evropski uniji (v nadaljnjem besedilu: ESR 2010). Šifre v oklepajih se nanašajo na ESR 2010.“. |
| --- | --- |

2.

Člen 1(1) se nadomesti z naslednjim:

„Za namene Protokola o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem in te uredbe so izrazi iz odstavkov od 2 do 6 opredeljeni v skladu z Uredbo (EU) št. 549/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o Evropskem sistemu nacionalnih in regionalnih računov v Evropski uniji (v nadaljnjem besedilu: ESR 2010). Šifre v oklepajih se nanašajo na ESR 2010.“.

| 3. | Člen 1(3) se spremeni:






  (a) | šifra „EDP B.9“ se nadomesti z „B.9“; |
| --- | --- | --- |

3.

Člen 1(3) se spremeni:

(a)

šifra „EDP B.9“ se nadomesti z „B.9“;

| (b) | šifra „EDP D.41“ se nadomesti z „D.41“. |
| --- | --- |

(b)

šifra „EDP D.41“ se nadomesti z „D.41“.

| 4. | Drugi pododstavek člena 1(5) se nadomesti z naslednjim:
  „Javni dolg sestavljajo obveznosti sektorja države v širšem smislu v naslednjih kategorijah: gotovina in vloge (AF.2), dolžniški vrednostni papirji (AF.3) ter posojila (AF.4), kot je opredeljeno v ESR 2010.“ |
| --- | --- |

4.

Drugi pododstavek člena 1(5) se nadomesti z naslednjim:

„Javni dolg sestavljajo obveznosti sektorja države v širšem smislu v naslednjih kategorijah: gotovina in vloge (AF.2), dolžniški vrednostni papirji (AF.3) ter posojila (AF.4), kot je opredeljeno v ESR 2010.“

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba se uporablja od 1. septembra 2014.

Ta uredba je zavezujoča v celoti in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 7. marca 2014

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 145, 10.6.2009, str. 1.

1

(2)  UL L 310, 30.11.1996, str. 1.

2

(3)  UL L 174, 26.6.2013, str. 1.

3

---

| 8.3.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 69/102 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 69/102

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 221/2014

z dne 7. marca 2014

o spremembi Uredbe Komisije (ES) št. 288/2009 glede določitve okvirne dodelitve pomoči v okviru sistema razdeljevanja sadja in zelenjave v šolah

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 1370/2013 z dne 16. decembra 2013 o opredelitvi ukrepov za določitev nekaterih pomoči in nadomestil v zvezi s skupno ureditvijo trgov za kmetijske proizvode (1), zlasti člena 5(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 5 Uredbe Sveta (EU) št. 1370/2013 določa skupni znesek pomoči Unije pri razdeljevanju sadja in zelenjave, predelanega sadja in zelenjave ter proizvodov iz banan otrokom iz člena 23 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (2) (v nadaljnjem besedilu: sistem razdeljevanja sadja in zelenjave v šolah).Poleg tega člen 5 Uredbe (EU) št. 1370/2013 določa najvišje stopnje sofinanciranja in minimalen znesek pomoči na državo članico. |
| --- | --- |

(1)

Člen 5 Uredbe Sveta (EU) št. 1370/2013 določa skupni znesek pomoči Unije pri razdeljevanju sadja in zelenjave, predelanega sadja in zelenjave ter proizvodov iz banan otrokom iz člena 23 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (2) (v nadaljnjem besedilu: sistem razdeljevanja sadja in zelenjave v šolah).Poleg tega člen 5 Uredbe (EU) št. 1370/2013 določa najvišje stopnje sofinanciranja in minimalen znesek pomoči na državo članico.

| (2) | Komisija bi morala določiti okvirno dodelitev pomoči za sistem razdeljevanja sadja in zelenjave v šolah za vsako državo članico na podlagi meril iz člena 23(5) Uredbe (EU) št. 1308/2013. Poleg tega bi morala Komisija v rednih časovnih presledkih oceniti, ali je okvirna dodelitev še naprej skladna z navedenimi merili. |
| --- | --- |

(2)

Komisija bi morala določiti okvirno dodelitev pomoči za sistem razdeljevanja sadja in zelenjave v šolah za vsako državo članico na podlagi meril iz člena 23(5) Uredbe (EU) št. 1308/2013. Poleg tega bi morala Komisija v rednih časovnih presledkih oceniti, ali je okvirna dodelitev še naprej skladna z navedenimi merili.

| (3) | Priloga II k Uredbi Komisije (ES) št. 288/2009 (3) določa znesek okvirne dodelitve pomoči Unije na državo članico na podlagi skupnega proračuna Unije v višini 90 milijonov EUR. Ker je Uredba (EU) št. 1370/2013 povečala skupni proračun za sistem razdeljevanja sadja in zelenjave v šolah na 150 milijonov EUR in določila nove stopnje sofinanciranja, bi bilo treba določiti novo okvirno dodelitev. |
| --- | --- |

(3)

Priloga II k Uredbi Komisije (ES) št. 288/2009 (3) določa znesek okvirne dodelitve pomoči Unije na državo članico na podlagi skupnega proračuna Unije v višini 90 milijonov EUR. Ker je Uredba (EU) št. 1370/2013 povečala skupni proračun za sistem razdeljevanja sadja in zelenjave v šolah na 150 milijonov EUR in določila nove stopnje sofinanciranja, bi bilo treba določiti novo okvirno dodelitev.

| (4) | Nova okvirna dodelitev bi morala upoštevati tudi merila iz člena 23(5) Uredbe (EU) št. 1308/2013, in sicer na podlagi zadnjih razpoložljivih podatkov iz leta 2012 glede števila otrok v starostni skupini od šest do deset let kot deleža populacije v regijah držav članic. |
| --- | --- |

(4)

Nova okvirna dodelitev bi morala upoštevati tudi merila iz člena 23(5) Uredbe (EU) št. 1308/2013, in sicer na podlagi zadnjih razpoložljivih podatkov iz leta 2012 glede števila otrok v starostni skupini od šest do deset let kot deleža populacije v regijah držav članic.

| (5) | Uredbo (ES) št. 288/2009 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. Da bi se upoštevala periodičnost šolskega leta, bi morala nova okvirna dodelitev začeti veljati 1. avgusta 2014. |
| --- | --- |

(5)

Uredbo (ES) št. 288/2009 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. Da bi se upoštevala periodičnost šolskega leta, bi morala nova okvirna dodelitev začeti veljati 1. avgusta 2014.

| (6) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Sprememba Uredbe (ES) št. 288/2009

Priloga II se nadomesti z besedilom iz Priloge k tej uredbi.

Člen 2

Začetek veljavnosti in uporaba

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. avgusta 2014.

Uredba je zavezujoča v celoti in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 7. marca 2014

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 346, 20.12.2013, str. 12.

1

(2)  Uredba (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (UL L 347, 20.12.2013, str. 671).

2

(3)  Uredba Komisije (ES) št. 288/2009 z dne 7. aprila 2009 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 v zvezi s pomočjo Skupnosti za oskrbo otrok v izobraževalnih ustanovah s sadjem in zelenjavo, predelanim sadjem in zelenjavo ter proizvodi iz banan na podlagi sistema razdeljevanja sadja v šolah (UL L 94, 8.4.2009, str. 38).

3

---

PRILOGA

„PRILOGA II

Okvirna dodelitev pomoči Unije na državo članico

| Država članica | Stopnja sofinanciranja (v odstotkih) | Otroci v starosti 6–10 let, absolutne številke | (EUR) |
| --- | --- | --- | --- |
| Avstrija | 75 % | 406 322 | 2 239 273 |
| Belgija | 75 % | 611 450 | 3 369 750 |
| Bolgarija | 90 % | 316 744 | 2 094 722 |
| Hrvaška | 90 % | 205 774 | 1 360 845 |
| Ciper | 75 % | 44 823 | 290 000 |
| Češka | 88 % | 480 495 | 3 124 660 |
| Danska | 75 % | 328 182 | 1 808 638 |
| Estonija | 90 % | 66 436 | 439 361 |
| Finska | 75 % | 290 308 | 1 599 911 |
| Francija | 76 % | 4 051 279 | 22 500 145 |
| Nemčija | 75 % | 3 575 991 | 19 707 575 |
| Grčija | 81 % | 529 648 | 3 143 600 |
| Madžarska | 86 % | 482 160 | 3 031 022 |
| Irska | 75 % | 319,126 | 1 758 729 |
| Italija | 80 % | 2 853 098 | 16 719 794 |
| Latvija | 90 % | 95 861 | 633 957 |
| Litva | 90 % | 136 285 | 901 293 |
| Luksemburg | 75 % | 29 473 | 290 000 |
| Malta | 75 % | 19 511 | 290 000 |
| Nizozemska | 75 % | 986 118 | 5 434 576 |
| Poljska | 88 % | 1 802 733 | 11 645 350 |
| Portugalska | 85 % | 527 379 | 3 284 967 |
| Romunija | 89 % | 1 054 185 | 6 869 985 |
| Slovaška | 89 % | 262 703 | 1 709 502 |
| Slovenija | 83 % | 91 095 | 554 291 |
| Španija | 75 % | 2 337 457 | 12 939 604 |
| Švedska | 75 % | 518 322 | 2 856 514 |
| Združeno kraljestvo | 76 % | 3 494 635 | 19 401 935 |
| EU 28 | 79 % | 25 917 593 | 150 000 000“ |

Država članica

Stopnja sofinanciranja (v odstotkih)

Otroci v starosti 6–10 let, absolutne številke

(EUR)

Avstrija

75 %

406 322

2 239 273

Belgija

75 %

611 450

3 369 750

Bolgarija

90 %

316 744

2 094 722

Hrvaška

90 %

205 774

1 360 845

Ciper

75 %

44 823

290 000

Češka

88 %

480 495

3 124 660

Danska

75 %

328 182

1 808 638

Estonija

90 %

66 436

439 361

Finska

75 %

290 308

1 599 911

Francija

76 %

4 051 279

22 500 145

Nemčija

75 %

3 575 991

19 707 575

Grčija

81 %

529 648

3 143 600

Madžarska

86 %

482 160

3 031 022

Irska

75 %

319,126

1 758 729

Italija

80 %

2 853 098

16 719 794

Latvija

90 %

95 861

633 957

Litva

90 %

136 285

901 293

Luksemburg

75 %

29 473

290 000

Malta

75 %

19 511

290 000

Nizozemska

75 %

986 118

5 434 576

Poljska

88 %

1 802 733

11 645 350

Portugalska

85 %

527 379

3 284 967

Romunija

89 %

1 054 185

6 869 985

Slovaška

89 %

262 703

1 709 502

Slovenija

83 %

91 095

554 291

Španija

75 %

2 337 457

12 939 604

Švedska

75 %

518 322

2 856 514

Združeno kraljestvo

76 %

3 494 635

19 401 935

EU 28

79 %

25 917 593

150 000 000“

---

| 8.3.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 69/105 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 69/105

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 222/2014

z dne 7. marca 2014

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.

| (2) | Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(2)

Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 7. marca 2014

Za Komisijo V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Standardna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | MA | 77,7 |
| TN | 77,7 |
| TR | 99,1 |
| ZZ | 84,8 |
| 0707 00 05 | EG | 182,1 |
| JO | 182,1 |
| TR | 155,6 |
| ZZ | 173,3 |
| 0709 91 00 | EG | 45,1 |
| ZZ | 45,1 |
| 0709 93 10 | MA | 44,0 |
| TR | 89,5 |
| ZZ | 66,8 |
| 0805 10 20 | EG | 54,5 |
| IL | 66,9 |
| MA | 57,1 |
| TN | 49,9 |
| TR | 56,7 |
| ZZ | 57,0 |
| 0805 50 10 | TR | 66,3 |
| ZZ | 66,3 |
| 0808 10 80 | CN | 116,1 |
| MK | 30,8 |
| US | 205,8 |
| ZZ | 117,6 |
| 0808 30 90 | AR | 105,9 |
| CL | 139,4 |
| CN | 68,3 |
| TR | 156,2 |
| US | 226,5 |
| ZA | 92,9 |
| ZZ | 131,5 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Standardna uvozna vrednost

0702 00 00

MA

77,7

TN

77,7

TR

99,1

ZZ

84,8

0707 00 05

EG

182,1

JO

182,1

TR

155,6

ZZ

173,3

0709 91 00

EG

45,1

ZZ

45,1

0709 93 10

MA

44,0

TR

89,5

ZZ

66,8

0805 10 20

EG

54,5

IL

66,9

MA

57,1

TN

49,9

TR

56,7

ZZ

57,0

0805 50 10

TR

66,3

ZZ

66,3

0808 10 80

CN

116,1

MK

30,8

US

205,8

ZZ

117,6

0808 30 90

AR

105,9

CL

139,4

CN

68,3

TR

156,2

US

226,5

ZA

92,9

ZZ

131,5

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

SKLEPI

| 8.3.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 69/107 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 69/107

---

SKLEP EVROPSKE CENTRALNE BANKE

z dne 4. februarja 2014

o določitvi kreditnih institucij, ki so predmet celovite ocene

(ECB/2014/3)

(2014/123/EU)

SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 127(6) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 1024/2013 z dne 15. oktobra 2013 o prenosu posebnih nalog, ki se nanašajo na politike bonitetnega nadzora kreditnih institucij, na Evropsko centralno banko (1) ter zlasti člena 4(3) in člena 33(3) in (4) Uredbe,

ob upoštevanju predloga Nadzornega odbora,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evropska centralna banka (ECB) lahko od 3. novembra 2013 z namenom, da bi lahko prevzela svoje naloge, od pristojnih nacionalnih organov in oseb iz člena 10(1) Uredbe (EU) št. 1024/2013 zahteva, naj predložijo vse informacije, ki jih potrebuje za izvedbo celovite ocene kreditnih institucij sodelujočih držav članic, vključno z oceno bilance stanja. Od ECB se zahteva, da takšno oceno izvede vsaj v zvezi s kreditnimi institucijami, ki niso zajete v členu 6(4) Uredbe (EU) št. 1024/2013. |
| --- | --- |

(1)

Evropska centralna banka (ECB) lahko od 3. novembra 2013 z namenom, da bi lahko prevzela svoje naloge, od pristojnih nacionalnih organov in oseb iz člena 10(1) Uredbe (EU) št. 1024/2013 zahteva, naj predložijo vse informacije, ki jih potrebuje za izvedbo celovite ocene kreditnih institucij sodelujočih držav članic, vključno z oceno bilance stanja. Od ECB se zahteva, da takšno oceno izvede vsaj v zvezi s kreditnimi institucijami, ki niso zajete v členu 6(4) Uredbe (EU) št. 1024/2013.

| (2) | ECB je 23. oktobra 2013 objavila imena institucij, zajetih v celoviti oceni, ter splošen pregled ključnih značilnosti celovite ocene. |
| --- | --- |

(2)

ECB je 23. oktobra 2013 objavila imena institucij, zajetih v celoviti oceni, ter splošen pregled ključnih značilnosti celovite ocene.

| (3) | ECB je na podlagi meril iz člena 6(4) Uredbe (EU) št. 1024/2013 določila kreditne institucije, glede katerih namerava izvesti celovito oceno v skladu s členom 33(4) Uredbe (EU) št. 1024/2013, vključno z oceno bilance stanja. Pri uporabi zgoraj omenjenih meril je ECB upoštevala možne spremembe, ki lahko nastopijo kadar koli zaradi dinamike dejavnosti kreditnih institucij in posledičnih vplivov na skupno vrednost njihovih sredstev. Glede na to je vključila tudi kreditne institucije, ki trenutno ne izpolnjujejo meril pomembnosti, lahko pa jih bodo izpolnjevale v bližnji prihodnosti in bi torej morale biti predmet celovite ocene. ECB bo zato opravila celovito oceno glede kreditnih institucij, finančnih holdingov ali mešanih finančnih holdingov, pri katerih skupna vrednost sredstev presega 27 milijard EUR. Ne glede na zgoraj omenjena merila bo ECB opravila celovito oceno tudi glede treh najpomembnejših institucij v vsaki od držav članic euroobmočja. Določitev kreditnih institucij, za katere ECB namerava izvesti celovito oceno, ne posega v končno oceno meril, ki temelji na posebni metodologiji, vključeni v okvir iz člena 6 Uredbe (EU) št. 1024/2013. |
| --- | --- |

(3)

ECB je na podlagi meril iz člena 6(4) Uredbe (EU) št. 1024/2013 določila kreditne institucije, glede katerih namerava izvesti celovito oceno v skladu s členom 33(4) Uredbe (EU) št. 1024/2013, vključno z oceno bilance stanja. Pri uporabi zgoraj omenjenih meril je ECB upoštevala možne spremembe, ki lahko nastopijo kadar koli zaradi dinamike dejavnosti kreditnih institucij in posledičnih vplivov na skupno vrednost njihovih sredstev. Glede na to je vključila tudi kreditne institucije, ki trenutno ne izpolnjujejo meril pomembnosti, lahko pa jih bodo izpolnjevale v bližnji prihodnosti in bi torej morale biti predmet celovite ocene. ECB bo zato opravila celovito oceno glede kreditnih institucij, finančnih holdingov ali mešanih finančnih holdingov, pri katerih skupna vrednost sredstev presega 27 milijard EUR. Ne glede na zgoraj omenjena merila bo ECB opravila celovito oceno tudi glede treh najpomembnejših institucij v vsaki od držav članic euroobmočja. Določitev kreditnih institucij, za katere ECB namerava izvesti celovito oceno, ne posega v končno oceno meril, ki temelji na posebni metodologiji, vključeni v okvir iz člena 6 Uredbe (EU) št. 1024/2013.

| (4) | Kreditne institucije in pristojni nacionalni organi morajo predložiti vse informacije, ki jih ECB potrebuje za izvedbo celovite ocene v skladu s členom 33(4) Uredbe (EU) št. 1024/2013. |
| --- | --- |

(4)

Kreditne institucije in pristojni nacionalni organi morajo predložiti vse informacije, ki jih ECB potrebuje za izvedbo celovite ocene v skladu s členom 33(4) Uredbe (EU) št. 1024/2013.

| (5) | ECB lahko od pristojnih nacionalnih organov in oseb iz člena 10(1) Uredbe (EU) št. 1024/2013 zahteva, naj predložijo vse informacije, ki jih ECB potrebuje za izvedbo te celovite ocene. |
| --- | --- |

(5)

ECB lahko od pristojnih nacionalnih organov in oseb iz člena 10(1) Uredbe (EU) št. 1024/2013 zahteva, naj predložijo vse informacije, ki jih ECB potrebuje za izvedbo te celovite ocene.

| (6) | Za člane Nadzornega odbora, zaposlene v ECB in osebje, napoteno iz sodelujočih držav članic, veljajo zahteve po varovanju poslovne skrivnosti iz člena 37 Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter upoštevnega prava Unije. Za ECB in pristojne nacionalne organe veljajo zlasti določbe glede izmenjave informacij in varovanja poklicne skrivnosti v Direktivi 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (2) – |
| --- | --- |

(6)

Za člane Nadzornega odbora, zaposlene v ECB in osebje, napoteno iz sodelujočih držav članic, veljajo zahteve po varovanju poslovne skrivnosti iz člena 37 Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter upoštevnega prava Unije. Za ECB in pristojne nacionalne organe veljajo zlasti določbe glede izmenjave informacij in varovanja poklicne skrivnosti v Direktivi 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (2) –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Subjekti, ki so predmet celovite ocene

1.   Subjekti, navedeni v Prilogi, so predmet celovite ocene, ki jo bo ECB izvedla 3. novembra 2014.

2.   V skladu s členom 33(4) Uredbe (EU) št. 1024/2013 pristojni nacionalni organ, ki je odgovoren za nadzor kreditne institucije, navedene v Prilogi, predloži vse informacije, ki so pomembne za celovito oceno in jih ECB zahteva v zvezi s to kreditno institucijo. Pristojni nacionalni organ preveri informacije, kot šteje za primerno v tem primeru, vključno z inšpekcijskimi pregledi na kraju samem, kadar je to potrebno, in vključitvijo tretjih oseb, če je to primerno.

3.   Pristojni nacionalni organ, ki je odgovoren za nadzor podrejenih družb v skupini, ki je predmet konsolidiranega nadzora znotraj enotnega mehanizma nadzora, bo opravil takšno preverjanje za podrejene družbe, ki imajo dovoljenje v njegovi državi članici.

Člen 2

Preiskovalna pooblastila

V skladu s členom 33(3) in (4) Uredbe (EU) št. 1024/2013 lahko ECB izvaja svoja preiskovalna pooblastila v zvezi s kreditnimi institucijami, določenimi v Prilogi.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta sklep začne veljati 6. februarja 2014.

V Frankfurtu na Majni, 4. februarja 2014

Predsednik ECB

Mario DRAGHI

---

(1)  UL L 287, 29.10.2013, str. 63.

1

(2)  Direktiva 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih podjetij, spremembi Direktive 2002/87/ES in razveljavitvi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES (UL L 176, 27.6.2013, str. 338).

2

---

PRILOGA

INSTITUCIJE, ZAJETE V CELOVITO OCENO

Belgija

AXA Bank Europe SA

Belfius Banque SA

Dexia NV (1)

Investar (holding družbe Argenta Bank- en Verzekeringsgroep)

KBC Group NV

The Bank of New York Mellon SA

Nemčija

Aareal Bank AG

Bayerische Landesbank

Commerzbank AG

DekaBank Deutsche Girozentrale

Deutsche Apotheker- und Ärztebank eG

Deutsche Bank AG

DZ Bank AG Deutsche Zentral-Genossenschaftsbank

HASPA Finanzholding

HSH Nordbank AG

Hypo Real Estate Holding AG

IKB Deutsche Industriebank AG

KfW IPEX-Bank GmbH

Landesbank Baden-Württemberg

Landesbank Berlin Holding AG

Landesbank Hessen-Thüringen Girozentrale

Landeskreditbank Baden-Württemberg-Förderbank

Landwirtschaftliche Rentenbank

Münchener Hypothekenbank eG

Norddeutsche Landesbank-Girozentrale

NRW.Bank

SEB AG

Volkswagen Financial Services AG

WGZ Bank AG Westdeutsche Genossenschafts-Zentralbank

Wüstenrot & Württembergische AG glede bank Wüstenrot Bank AG Pfandbriefbank in Wüstenrot Bausparkasse AG

Estonija

AS DNB Bank

AS SEB Pank

Swedbank AS

Irska

Allied Irish Banks plc

Merrill Lynch International Bank Limited

Permanent tsb plc.

The Governor and Company of the Bank of Ireland

Ulster Bank Ireland Limited

Grčija

Alpha Bank, S.A.

Eurobank Ergasias, S.A.

National Bank of Greece, S.A.

Piraeus Bank, S.A.

Španija

Banco Bilbao Vizcaya Argentaria, S.A.

Banco de Sabadell, S.A.

Banco Financiero y de Ahorros, S.A.

Banco Mare Nostrum, S.A.

Banco Popular Español, S.A.

Banco Santander, S.A.

Bankinter, S.A.

Caja de Ahorros y M.P. de Zaragoza, Aragón y Rioja

Caja de Ahorros y Pensiones de Barcelona

Caja España de Inversiones, Salamanca y Soria, CAMP

Cajas Rurales Unidas, Sociedad Cooperativa de Crédito

Catalunya Banc, S.A.

Kutxabank, S.A.

Liberbank, S.A.

MPCA Ronda, Cádiz, Almería, Málaga, Antequera y Jaén

NCG Banco, S.A.

Francija

Banque centrale de compensation (LCH Clearnet)

Banque PSA Finance

BNP Paribas

CRH – Caisse de refinancement de l’habitat

Groupe BPCE

Groupe Crédit agricole

Groupe Crédit mutuel

HSBC France

La Banque postale

BPI France (Banque publique d’investissement)

RCI Banque

Société de financement local

Société générale

Italija

Banca Carige S.P.A. – Cassa di Risparmio di Genova e Imperia

Banca Monte dei Paschi di Siena S.p.A.

Banca Piccolo Credito Valtellinese, Società Cooperativa

Banca Popolare Dell’Emilia Romagna - Società Cooperativa

Banca Popolare Di Milano - Società Cooperativa A Responsabilità Limitata

Banca Popolare di Sondrio, Società Cooperativa per Azioni

Banca Popolare di Vicenza – Società Cooperativa per Azioni

Banco Popolare - Società Cooperativa

Credito Emiliano S.p.A.

Iccrea Holding S.p.A

Intesa Sanpaolo S.p.A.

Mediobanca – Banca di Credito Finanziario S.p.A.

UniCredit S.p.A.

Unione Di Banche Italiane Società Cooperativa Per Azioni

Veneto Banca S.C.P.A.

Ciper

Bank of Cyprus Public Company Ltd

Co-operative Central Bank Ltd

Hellenic Bank Public Company Ltd

Russian Commercial Bank (Cyprus) Ltd

Latvija

ABLV Bank, AS

AS SEB banka

Swedbank

Luksemburg

Banque et Caisse d’épargne de l’État, Luxembourg

Clearstream Banking SA

Precision Capital SA (société holding de Banque Internationale à Luxembourg et KBL European Private Bankers SA)

RBC Investor Services Bank SA

State Street Bank Luxembourg SA

UBS (Luxembourg) SA

Malta

Bank of Valletta plc

HSBC Bank Malta plc

Nizozemska

ABN AMRO Bank N.V.

Bank Nederlandse Gemeenten N.V.

Coöperatieve Centrale Raiffeisen-Boerenleenbank B.A.

ING Bank N.V.

Nederlandse Waterschapsbank N.V.

The Royal Bank of Scotland N.V.

SNS Bank N.V.

Avstrija

BAWAG P.S.K. Bank für Arbeit und Wirtschaft und Österreichische Postsparkasse AG

Erste Group Bank AG

Raiffeisenlandesbank Oberösterreich AG

Raiffeisenlandesbank Niederösterreich-Wien AG

Raiffeisen Zentralbank Österreich AG

Österreichische Volksbanken-AG skupaj s kreditnimi institucijami, ki so povezane v skladu s členom 10 Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (2)

Portugalska

Banco BPI, SA

Banco Comercial Português, SA

Caixa Geral de Depósitos, SA

Espírito Santo Financial Group, SA

Slovenija

Nova Kreditna Banka Maribor d.d.

Nova Ljubljanska banka d.d., Ljubljana

SID – Slovenska izvozna in razvojna banka, d.d., Ljubljana

Finska

Danske Bank Oyj

Nordea Bank Finland Abp

OP-Pohjola Group

Primeri, v katerih je ena ali več od treh najpomembnejših kreditnih institucij v sodelujoči državi članici podružnica bančne skupine, ki je že vključena v seznam zgoraj:

Malta

Deutsche Bank (Malta) Ltd

Slovaška

Slovenská sporiteľňa, a.s.

Všeobecná úverová banka, a.s.

Tatra banka, a.s.

---

(1)  V metodologiji za oceno te skupine bo upoštevana specifična situacija skupine in zlasti dejstvo, da je bila obsežna ocena njenega finančnega stanja in profila tveganosti že izvedena v okviru načrta, ki se je začel oktobra 2011 in ga je Evropska komisija odobrila 28. decembra 2012.

(2)  Uredba (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 176, 27.6.2013, str. 1).

---

PRIPOROČILA

| 8.3.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 69/112 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 69/112

---

PRIPOROČILO KOMISIJE

z dne 7. marca 2014

o krepitvi načela enakega plačila za ženske in moške s preglednostjo

(Besedilo velja za EGP)

(2014/124/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 292 Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | S členom 2 in členom 3(3) Pogodbe o Evropski uniji je pravica enakosti žensk in moških določena kot ena bistvenih vrednot in nalog Unije. |
| --- | --- |

(1)

S členom 2 in členom 3(3) Pogodbe o Evropski uniji je pravica enakosti žensk in moških določena kot ena bistvenih vrednot in nalog Unije.

| (2) | Člena 8 in 10 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) določata, da si Unija prizadeva odpraviti neenakosti in spodbujati enakost med moškimi in ženskami, ter da si v vseh svojih dejavnostih prizadeva za boj proti diskriminaciji na podlagi spola. |
| --- | --- |

(2)

Člena 8 in 10 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) določata, da si Unija prizadeva odpraviti neenakosti in spodbujati enakost med moškimi in ženskami, ter da si v vseh svojih dejavnostih prizadeva za boj proti diskriminaciji na podlagi spola.

| (3) | Člen 157(1) PDEU določa, da mora vsaka država članica zagotoviti uporabo načela enakega plačila za enako delo ali delo enake vrednosti za moške in ženske. |
| --- | --- |

(3)

Člen 157(1) PDEU določa, da mora vsaka država članica zagotoviti uporabo načela enakega plačila za enako delo ali delo enake vrednosti za moške in ženske.

| (4) | Člen 23 Listine o temeljnih pravicah Evropske unije določa, da se mora enakost žensk in moških zagotoviti na vseh področjih, vključno z zaposlovanjem, delom in plačilom za delo. |
| --- | --- |

(4)

Člen 23 Listine o temeljnih pravicah Evropske unije določa, da se mora enakost žensk in moških zagotoviti na vseh področjih, vključno z zaposlovanjem, delom in plačilom za delo.

| (5) | Enako plačilo za enako delo in delo enake vrednosti je ena od petih prednostnih nalog iz Listine žensk, ki potrjuje zavezanost Komisije k odločnemu aktiviranju vseh instrumentov, tako zakonodajnih kot nezakonodajnih, da bi se zmanjšala razlika v plačilu med spoloma. Strategija za enakost med ženskami in moškimi za obdobje 2010–2015 temelji na prednostnih nalogah iz Listine žensk. Strategija določa, da bo Komisija raziskala možnosti za izboljšanje preglednosti plačil. |
| --- | --- |

(5)

Enako plačilo za enako delo in delo enake vrednosti je ena od petih prednostnih nalog iz Listine žensk, ki potrjuje zavezanost Komisije k odločnemu aktiviranju vseh instrumentov, tako zakonodajnih kot nezakonodajnih, da bi se zmanjšala razlika v plačilu med spoloma. Strategija za enakost med ženskami in moškimi za obdobje 2010–2015 temelji na prednostnih nalogah iz Listine žensk. Strategija določa, da bo Komisija raziskala možnosti za izboljšanje preglednosti plačil.

| (6) | Direktiva 2006/54/ES (1) Evropskega parlamenta in Sveta določa, da je treba za enako delo ali delo enake vrednosti odpraviti neposredno in posredno diskriminacijo zaradi spola glede vseh vidikov in pogojev plačila. Še zlasti takrat, kadar se za določanje plačila uporablja sistem razvrstitve delovnih mest, bi ta sistem moral temeljiti na enakih merilih za moške in ženske ter bi moral biti oblikovan tako, da bi izključeval vsakršno diskriminacijo zaradi spola. |
| --- | --- |

(6)

Direktiva 2006/54/ES (1) Evropskega parlamenta in Sveta določa, da je treba za enako delo ali delo enake vrednosti odpraviti neposredno in posredno diskriminacijo zaradi spola glede vseh vidikov in pogojev plačila. Še zlasti takrat, kadar se za določanje plačila uporablja sistem razvrstitve delovnih mest, bi ta sistem moral temeljiti na enakih merilih za moške in ženske ter bi moral biti oblikovan tako, da bi izključeval vsakršno diskriminacijo zaradi spola.

| (7) | Ženske v Evropski uniji kljub občutnemu napredku v izobraženosti in delovnih izkušnjah še vedno v povprečju za vsako uro dela zaslužijo 16,2 % manj kot moški (Eurostat 2011). To kaže na trdovratno razliko v plačilu med spoloma, ki se le počasi zmanjšuje. |
| --- | --- |

(7)

Ženske v Evropski uniji kljub občutnemu napredku v izobraženosti in delovnih izkušnjah še vedno v povprečju za vsako uro dela zaslužijo 16,2 % manj kot moški (Eurostat 2011). To kaže na trdovratno razliko v plačilu med spoloma, ki se le počasi zmanjšuje.

| (8) | Sporočilo Komisije COM(2007) 424 final (2) vsebuje ugotovitev, da so ženske še vedno zaradi spola diskriminirane pri plačilu in izpostavljene neenakostim na trgu dela, zaradi česar ne morejo v celoti izkoristiti svojega potenciala. Očitna neposredna diskriminacija pri plačilu za isto delo je postala dokaj redek pojav. Vendar pa je obstoječi pravni okvir manj učinkovit pri zagotavljanju izvajanja načela enakega plačila za delo enake vrednosti. Verjetnost, da bi se taka diskriminacija obravnavala na sodišču, je majhna, ne le zato ker se je potencialne žrtve verjetno ne zavedajo, ampak tudi zato ker žrtve diskriminacije pri plačilu s težavo učinkovito uveljavljajo načelo enakega plačila. Da bi se dokazno breme preneslo na delodajalca, morajo žrtve dokazati dejstva, na podlagi katerih je mogoče domnevati o diskriminaciji. Na te težave vplivajo zlasti nepregledne plačilne strukture in pomanjkanje razpoložljivih informacij o ravni plačil zaposlenih, ki opravljajo enako delo ali delo enake vrednosti. |
| --- | --- |

(8)

Sporočilo Komisije COM(2007) 424 final (2) vsebuje ugotovitev, da so ženske še vedno zaradi spola diskriminirane pri plačilu in izpostavljene neenakostim na trgu dela, zaradi česar ne morejo v celoti izkoristiti svojega potenciala. Očitna neposredna diskriminacija pri plačilu za isto delo je postala dokaj redek pojav. Vendar pa je obstoječi pravni okvir manj učinkovit pri zagotavljanju izvajanja načela enakega plačila za delo enake vrednosti. Verjetnost, da bi se taka diskriminacija obravnavala na sodišču, je majhna, ne le zato ker se je potencialne žrtve verjetno ne zavedajo, ampak tudi zato ker žrtve diskriminacije pri plačilu s težavo učinkovito uveljavljajo načelo enakega plačila. Da bi se dokazno breme preneslo na delodajalca, morajo žrtve dokazati dejstva, na podlagi katerih je mogoče domnevati o diskriminaciji. Na te težave vplivajo zlasti nepregledne plačilne strukture in pomanjkanje razpoložljivih informacij o ravni plačil zaposlenih, ki opravljajo enako delo ali delo enake vrednosti.

| (9) | V Sporočilu Komisije COM(2010) 543 final (3) so bile nadaljnje izboljšave pri prenosu, izvajanju in uveljavljanju zakonodaje Unije navedene med prednostnimi nalogami Komisije na področju pametne pravne ureditve. |
| --- | --- |

(9)

V Sporočilu Komisije COM(2010) 543 final (3) so bile nadaljnje izboljšave pri prenosu, izvajanju in uveljavljanju zakonodaje Unije navedene med prednostnimi nalogami Komisije na področju pametne pravne ureditve.

| (10) | Evropski parlament je 18. novembra 2008 (4) in 24. maja 2012 (5) sprejel resoluciji o enakem plačilu moških in žensk s priporočili o tem, kako bolje izvajati načelo enakega plačila. Ta priporočila vključujejo uvedbo ukrepov za preglednost plač ter vrednotenje in razvrstitev delovnih mest, ki sta nevtralna glede na spol. |
| --- | --- |

(10)

Evropski parlament je 18. novembra 2008 (4) in 24. maja 2012 (5) sprejel resoluciji o enakem plačilu moških in žensk s priporočili o tem, kako bolje izvajati načelo enakega plačila. Ta priporočila vključujejo uvedbo ukrepov za preglednost plač ter vrednotenje in razvrstitev delovnih mest, ki sta nevtralna glede na spol.

| (11) | Svet je v svojih sklepih z dne 6. decembra 2010 o krepitvi zaveze in pospešitvi ukrepov za odpravo razlik v plačilu med spoloma in o pregledu izvajanja pekinških izhodišč za ukrepanje (6) države članice pozval, naj sprejmejo ukrepe za odpravo vzrokov za razlike v plačilih med spoloma, zlasti tistih, ki spodbujajo preglednost plačil ter vrednotenje in razvrstitev delovnih mest, ki sta nevtralna glede na spol. |
| --- | --- |

(11)

Svet je v svojih sklepih z dne 6. decembra 2010 o krepitvi zaveze in pospešitvi ukrepov za odpravo razlik v plačilu med spoloma in o pregledu izvajanja pekinških izhodišč za ukrepanje (6) države članice pozval, naj sprejmejo ukrepe za odpravo vzrokov za razlike v plačilih med spoloma, zlasti tistih, ki spodbujajo preglednost plačil ter vrednotenje in razvrstitev delovnih mest, ki sta nevtralna glede na spol.

| (12) | Komisija v sporočilu COM(2013) 83 final (7) države članice poziva, naj si prizadevajo za odpravo razlike v plačilu med spoloma, obravnavajo druge ovire za udeležbo žensk na trgu dela in spodbudijo delodajalce k odpravljanju diskriminacije na delovnem mestu v smislu svojih prizadevanj za upoštevanje strategije dejavnega vključevanja. |
| --- | --- |

(12)

Komisija v sporočilu COM(2013) 83 final (7) države članice poziva, naj si prizadevajo za odpravo razlike v plačilu med spoloma, obravnavajo druge ovire za udeležbo žensk na trgu dela in spodbudijo delodajalce k odpravljanju diskriminacije na delovnem mestu v smislu svojih prizadevanj za upoštevanje strategije dejavnega vključevanja.

| (13) | Poročilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013) 861 final (8) nakazuje, da izvajanje načela enakega plačila ovirajo pomanjkanje preglednosti plačilnih sistemov, pomanjkanje pravne varnosti glede pojma dela enake vrednosti in postopkovne ovire. Med temi ovirami je dejstvo, da zaposleni ne razpolagajo z vsemi informacijami, potrebnimi za uspešen zahtevek za enako plačilo, zlasti pa ne z informacijami o ravni plačil za tiste kategorije zaposlenih, ki opravljajo enako delo ali delo enake vrednosti. |
| --- | --- |

(13)

Poročilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013) 861 final (8) nakazuje, da izvajanje načela enakega plačila ovirajo pomanjkanje preglednosti plačilnih sistemov, pomanjkanje pravne varnosti glede pojma dela enake vrednosti in postopkovne ovire. Med temi ovirami je dejstvo, da zaposleni ne razpolagajo z vsemi informacijami, potrebnimi za uspešen zahtevek za enako plačilo, zlasti pa ne z informacijami o ravni plačil za tiste kategorije zaposlenih, ki opravljajo enako delo ali delo enake vrednosti.

| (14) | Ukrep za olajševanje izvajanja načela enakega plačila na ravni Unije bi nacionalnim organom in zadevnim zainteresiranim stranem pomagal okrepiti prizadevanja za odpravljanje razlike v plačilu med spoloma ter diskriminacije pri plačilu z boljšim izvajanjem sedanjih pravnih zahtev. Ob popolnem upoštevanju načela subsidiarnosti je treba okrepiti učinkovito uporabo načela enakega plačila v državah članicah. |
| --- | --- |

(14)

Ukrep za olajševanje izvajanja načela enakega plačila na ravni Unije bi nacionalnim organom in zadevnim zainteresiranim stranem pomagal okrepiti prizadevanja za odpravljanje razlike v plačilu med spoloma ter diskriminacije pri plačilu z boljšim izvajanjem sedanjih pravnih zahtev. Ob popolnem upoštevanju načela subsidiarnosti je treba okrepiti učinkovito uporabo načela enakega plačila v državah članicah.

| (15) | To priporočilo se želi osredotočiti na preglednost plačnih kategorij, kar je bistveno za učinkovito uporabo načela enakega plačila. Večja preglednost lahko v plačilnih strukturah podjetja ali organizacije razkrije razlikovanje in diskriminacijo zaradi spola. Zaposlenim, delodajalcem in socialnim partnerjem omogoča, da sprejmejo ustrezne ukrepe in tako zagotovijo izvajanje načela enakega plačila. To priporočilo želi predstaviti nabor ukrepov, ki bi bili državam članicam v pomoč pri zavzemanju prilagojenih pristopov k izboljšanju preglednosti plač. Države članice bi bilo treba spodbuditi k izvajanju ukrepov, ki so najprimernejši za njihove specifične okoliščine, in k uporabi vsaj enega od glavnih ukrepov za izboljšanje preglednosti iz tega priporočila (upravičenost do zahteve po informacijah o plačilu, poročanje s strani podjetij, pregledi plačil, pogajanja za sklenitev kolektivnih pogodb glede enakega plačila). |
| --- | --- |

(15)

To priporočilo se želi osredotočiti na preglednost plačnih kategorij, kar je bistveno za učinkovito uporabo načela enakega plačila. Večja preglednost lahko v plačilnih strukturah podjetja ali organizacije razkrije razlikovanje in diskriminacijo zaradi spola. Zaposlenim, delodajalcem in socialnim partnerjem omogoča, da sprejmejo ustrezne ukrepe in tako zagotovijo izvajanje načela enakega plačila. To priporočilo želi predstaviti nabor ukrepov, ki bi bili državam članicam v pomoč pri zavzemanju prilagojenih pristopov k izboljšanju preglednosti plač. Države članice bi bilo treba spodbuditi k izvajanju ukrepov, ki so najprimernejši za njihove specifične okoliščine, in k uporabi vsaj enega od glavnih ukrepov za izboljšanje preglednosti iz tega priporočila (upravičenost do zahteve po informacijah o plačilu, poročanje s strani podjetij, pregledi plačil, pogajanja za sklenitev kolektivnih pogodb glede enakega plačila).

| (16) | Plačna politika podjetja ali organizacije bi bila preglednejša, če bi zaposleni lahko zahtevali po spolu razčlenjene informacije o ravneh plačil za druge kategorije zaposlenih, ki opravljajo enako delo ali delo enake vrednosti, vključno z dopolnilnimi in sprejemljivimi komponentami plačil, kot so nadomestila in dodatki. S tem bi se tudi izboljšale možnosti za uspeh posameznih pravnih postopkov v primerih diskriminacije pred nacionalnimi sodišči, tako da bi delovali odvračalno. |
| --- | --- |

(16)

Plačna politika podjetja ali organizacije bi bila preglednejša, če bi zaposleni lahko zahtevali po spolu razčlenjene informacije o ravneh plačil za druge kategorije zaposlenih, ki opravljajo enako delo ali delo enake vrednosti, vključno z dopolnilnimi in sprejemljivimi komponentami plačil, kot so nadomestila in dodatki. S tem bi se tudi izboljšale možnosti za uspeh posameznih pravnih postopkov v primerih diskriminacije pred nacionalnimi sodišči, tako da bi delovali odvračalno.

| (17) | Preglednost plač bi se izboljšala tudi, če bi delodajalci redno podajali po spolu razčlenjena poročila o plačah po kategorijah zaposlenih ali položaju, kar bi nudilo zanesljivo osnovo za razpravo o ukrepih za izvajanje načela enakega plačila. Tako skupno razkritje plač pa se ne bi smelo zahtevati od podjetij in organizacij z manj kot 50 zaposlenimi, ki izpolnjujejo z delovno silo povezana merila za mala podjetja v Priporočilu Komisije 2003/361/ES (9), saj bi zanje to lahko bilo nesorazmerno breme. |
| --- | --- |

(17)

Preglednost plač bi se izboljšala tudi, če bi delodajalci redno podajali po spolu razčlenjena poročila o plačah po kategorijah zaposlenih ali položaju, kar bi nudilo zanesljivo osnovo za razpravo o ukrepih za izvajanje načela enakega plačila. Tako skupno razkritje plač pa se ne bi smelo zahtevati od podjetij in organizacij z manj kot 50 zaposlenimi, ki izpolnjujejo z delovno silo povezana merila za mala podjetja v Priporočilu Komisije 2003/361/ES (9), saj bi zanje to lahko bilo nesorazmerno breme.

| (18) | Pregledi plačil bi morali olajšati analizo vidikov enakosti spolov pri plačilu in omogočiti sklepe o uporabi načela enakega plačila. Preglede plačil bi delodajalci in predstavniki delavcev lahko uporabljali kot izhodišče za razpravo, katere namen bi bil odpraviti diskriminacijo pri plačilu zaradi spola. Ukrepi v zvezi s pregledi plačil se ne bi smeli zahtevati od podjetij in organizacij z manj kot 250 zaposlenimi, ki izpolnjujejo z delovno silo povezana merila za srednje velika podjetja v Priporočilu 2003/361/ES, saj bi zanje to lahko bilo nesorazmerno breme. |
| --- | --- |

(18)

Pregledi plačil bi morali olajšati analizo vidikov enakosti spolov pri plačilu in omogočiti sklepe o uporabi načela enakega plačila. Preglede plačil bi delodajalci in predstavniki delavcev lahko uporabljali kot izhodišče za razpravo, katere namen bi bil odpraviti diskriminacijo pri plačilu zaradi spola. Ukrepi v zvezi s pregledi plačil se ne bi smeli zahtevati od podjetij in organizacij z manj kot 250 zaposlenimi, ki izpolnjujejo z delovno silo povezana merila za srednje velika podjetja v Priporočilu 2003/361/ES, saj bi zanje to lahko bilo nesorazmerno breme.

| (19) | Preglednost plač in obravnavo razlike v plačilu med spoloma je mogoče okrepiti tudi s spodbujanjem in zavezovanjem socialnih partnerjev k temu, da v kolektivnih pogajanjih zadevam v zvezi z enakim plačilom namenijo razpravo in posebno pozornost. |
| --- | --- |

(19)

Preglednost plač in obravnavo razlike v plačilu med spoloma je mogoče okrepiti tudi s spodbujanjem in zavezovanjem socialnih partnerjev k temu, da v kolektivnih pogajanjih zadevam v zvezi z enakim plačilom namenijo razpravo in posebno pozornost.

| (20) | Zbiranje po spolu razčlenjenih statističnih podatkov o plačah in pošiljanje natančnih in popolnih statističnih podatkov Eurostatu sta bistvenega pomena za analiziranje in spremljanje razlik v plačilu med spoloma na evropski ravni. Uredba Sveta (ES) št. 530/1999 (10) od držav članic zahteva, da na štiri leta zbirajo strukturno statistiko plačil, kar omogoča izračun razlike v plačilu med spoloma. Za leti 2006 in 2010 je bila razlika v plačilu med spoloma izračunana iz podatkov, zbranih v raziskavi o strukturi plačil. Za obdobje med letoma 2007 in 2009 so države članice podatke o razliki v plačilu med spoloma posredovale prostovoljno, pogosto z zamudo in v obliki osnutka, ki je bil kasneje spremenjen. Kvalitetna letna statistika bi lahko povečala preglednost in dodatno okrepila osveščenost o problemu neenakosti spolov pri plačilu. Razpoložljivost in primerljivost takih podatkov je ključna za oceno stanja na tem področju po celotni EU. |
| --- | --- |

(20)

Zbiranje po spolu razčlenjenih statističnih podatkov o plačah in pošiljanje natančnih in popolnih statističnih podatkov Eurostatu sta bistvenega pomena za analiziranje in spremljanje razlik v plačilu med spoloma na evropski ravni. Uredba Sveta (ES) št. 530/1999 (10) od držav članic zahteva, da na štiri leta zbirajo strukturno statistiko plačil, kar omogoča izračun razlike v plačilu med spoloma. Za leti 2006 in 2010 je bila razlika v plačilu med spoloma izračunana iz podatkov, zbranih v raziskavi o strukturi plačil. Za obdobje med letoma 2007 in 2009 so države članice podatke o razliki v plačilu med spoloma posredovale prostovoljno, pogosto z zamudo in v obliki osnutka, ki je bil kasneje spremenjen. Kvalitetna letna statistika bi lahko povečala preglednost in dodatno okrepila osveščenost o problemu neenakosti spolov pri plačilu. Razpoložljivost in primerljivost takih podatkov je ključna za oceno stanja na tem področju po celotni EU.

| (21) | Pomanjkanje opredelitve dela enake vrednosti, vključno z jasno podanimi ocenjevalnimi merili za primerjavo različnih delovnih mest, žrtvam diskriminacije pri plačilu zelo otežuje vložitev zahtevkov pred sodiščem. Pri oceni tega, ali zaposleni opravljajo delo enake vrednosti, je treba upoštevati vrsto dejavnikov, vključno z naravo dela, usposobljenostjo in delovnimi razmerami. Vključitev take opredelitve ter meril vrednotenja in razvrščanja delovnih mest v nacionalnih zakonih bi žrtvam diskriminacije pri plačilu olajšala vložitev zadev pri nacionalnih sodiščih. |
| --- | --- |

(21)

Pomanjkanje opredelitve dela enake vrednosti, vključno z jasno podanimi ocenjevalnimi merili za primerjavo različnih delovnih mest, žrtvam diskriminacije pri plačilu zelo otežuje vložitev zahtevkov pred sodiščem. Pri oceni tega, ali zaposleni opravljajo delo enake vrednosti, je treba upoštevati vrsto dejavnikov, vključno z naravo dela, usposobljenostjo in delovnimi razmerami. Vključitev take opredelitve ter meril vrednotenja in razvrščanja delovnih mest v nacionalnih zakonih bi žrtvam diskriminacije pri plačilu olajšala vložitev zadev pri nacionalnih sodiščih.

| (22) | Sistemi vrednotenja in razvrščanja delovnih mest, ki so nevtralni glede na spol, uspešno vzpostavljajo pregleden plačilni sistem. Zaznavajo namreč posredno diskriminacijo pri plačilu, povezano s podcenjevanjem delovnih mest, ki jih običajno zasedajo ženske, saj merijo in primerjajo delovna mesta, katerih vsebina je sicer različna, a enakovredna. Na ta način ti sistemi podpirajo načelo dela enake vrednosti. Komisija države članice, socialne partnerje in delodajalce spodbuja, naj se zavzamejo za razvoj in uporabo sistemov vrednotenja in razvrščanja delovnih mest, ki so nevtralni glede na spol, pri čemer naj se zgledujejo po Prilogi 1 delovnega dokumenta služb Komisije, ki spremlja poročilo o uporabi Direktive 2006/54/ES (11). |
| --- | --- |

(22)

Sistemi vrednotenja in razvrščanja delovnih mest, ki so nevtralni glede na spol, uspešno vzpostavljajo pregleden plačilni sistem. Zaznavajo namreč posredno diskriminacijo pri plačilu, povezano s podcenjevanjem delovnih mest, ki jih običajno zasedajo ženske, saj merijo in primerjajo delovna mesta, katerih vsebina je sicer različna, a enakovredna. Na ta način ti sistemi podpirajo načelo dela enake vrednosti. Komisija države članice, socialne partnerje in delodajalce spodbuja, naj se zavzamejo za razvoj in uporabo sistemov vrednotenja in razvrščanja delovnih mest, ki so nevtralni glede na spol, pri čemer naj se zgledujejo po Prilogi 1 delovnega dokumenta služb Komisije, ki spremlja poročilo o uporabi Direktive 2006/54/ES (11).

| (23) | Da bi bila uporaba načela enakega plačila učinkovita, je bistveno, da se k procesu pritegnejo organi za enakost. Nacionalni organi za enakost spolov bi zato morali imeti ustrezne pristojnosti in pooblastila, da bi lahko obravnavali diskriminacijo pri plačilu zaradi spola, vključno z morebitnimi obveznostmi glede preglednosti. S tem, da bi se organom za enakost spolov omogočilo zastopanje posameznikov, bi se zmanjšale postopkovne in s stroški povezane ovire, s katerimi se soočajo žrtve diskriminacije pri plačilu. To bi zmanjšalo tveganje pravnega spora za posamezne zaposlene in bi lahko bila rešitev za sedanje zelo majhno število tožb zaradi diskriminacije pri plačilu. |
| --- | --- |

(23)

Da bi bila uporaba načela enakega plačila učinkovita, je bistveno, da se k procesu pritegnejo organi za enakost. Nacionalni organi za enakost spolov bi zato morali imeti ustrezne pristojnosti in pooblastila, da bi lahko obravnavali diskriminacijo pri plačilu zaradi spola, vključno z morebitnimi obveznostmi glede preglednosti. S tem, da bi se organom za enakost spolov omogočilo zastopanje posameznikov, bi se zmanjšale postopkovne in s stroški povezane ovire, s katerimi se soočajo žrtve diskriminacije pri plačilu. To bi zmanjšalo tveganje pravnega spora za posamezne zaposlene in bi lahko bila rešitev za sedanje zelo majhno število tožb zaradi diskriminacije pri plačilu.

| (24) | V dejavnostih osveščanja se zainteresirane strani seznanjajo o obstoju in pomenu načela enakega plačila. Države članice bi bilo treba spodbujati, naj poskrbijo za večjo osveščenost podjetij in organizacij, socialnih partnerjev ter širše javnosti, da bodo učinkovito spodbujali uporabo načela enakega plačila ter metod vrednotenja in razvrščanja delovnih mest, ki niso pristranske glede na spol, s čemer bi se razlike v plačilu med spoloma lotili širše. Potrebni so tudi ukrepi na ravni podjetij in organizacij – |
| --- | --- |

(24)

V dejavnostih osveščanja se zainteresirane strani seznanjajo o obstoju in pomenu načela enakega plačila. Države članice bi bilo treba spodbujati, naj poskrbijo za večjo osveščenost podjetij in organizacij, socialnih partnerjev ter širše javnosti, da bodo učinkovito spodbujali uporabo načela enakega plačila ter metod vrednotenja in razvrščanja delovnih mest, ki niso pristranske glede na spol, s čemer bi se razlike v plačilu med spoloma lotili širše. Potrebni so tudi ukrepi na ravni podjetij in organizacij –

SPREJELA NASLEDNJE PRIPOROČILO:

I.   PREDMET UREJANJA

| 1. | To priporočilo vsebuje smernice, ki naj bi bile državam članicam v pomoč pri boljšem in učinkovitejšem izvajanju načela enakega plačila za boj proti diskriminaciji pri plačilu in prispevek k odpravljanju nenehnih razlik v plačilu med spoloma. |
| --- | --- |

1.

To priporočilo vsebuje smernice, ki naj bi bile državam članicam v pomoč pri boljšem in učinkovitejšem izvajanju načela enakega plačila za boj proti diskriminaciji pri plačilu in prispevek k odpravljanju nenehnih razlik v plačilu med spoloma.

II.   PREGLEDNOST PLAČ

| 2. | Države članice bi morale javne in zasebne delodajalce ter socialne partnerje spodbujati k sprejetju politik preglednosti glede sestave in strukture plač. Uvesti bi morale posebne ukrepe za spodbujanje preglednosti plač. V svoje pristope, ki bi bili prilagojeni specifični situaciji posamezne države članice, bi morale vključiti enega ali več ukrepov iz točk od 3 do 6. |
| --- | --- |

2.

Države članice bi morale javne in zasebne delodajalce ter socialne partnerje spodbujati k sprejetju politik preglednosti glede sestave in strukture plač. Uvesti bi morale posebne ukrepe za spodbujanje preglednosti plač. V svoje pristope, ki bi bili prilagojeni specifični situaciji posamezne države članice, bi morale vključiti enega ali več ukrepov iz točk od 3 do 6.

Pravice delavcev do pridobitve informacij o ravneh plačil

| 3. | Države članice bi morale uvesti ustrezne in sorazmerne ukrepe, s katerimi bi zagotovile, da bi zaposleni lahko zahtevali informacije o ravneh plačil, ki bi bile razčlenjene po spolu in po kategorijah zaposlenih, ki opravljajo enako delo ali delo enake vrednosti. Te informacije bi morale vključevati dopolnilne ali spremenljive komponente, ki presegajo določeno osnovno plačo, kot so nadomestila in dodatki. |
| --- | --- |

3.

Države članice bi morale uvesti ustrezne in sorazmerne ukrepe, s katerimi bi zagotovile, da bi zaposleni lahko zahtevali informacije o ravneh plačil, ki bi bile razčlenjene po spolu in po kategorijah zaposlenih, ki opravljajo enako delo ali delo enake vrednosti. Te informacije bi morale vključevati dopolnilne ali spremenljive komponente, ki presegajo določeno osnovno plačo, kot so nadomestila in dodatki.

Poročanje o plačilu

| 4. | Države članice bi morale uvesti ukrepe, s katerimi bi zagotovile, da bi delodajalci v podjetjih in organizacijah z vsaj 50 zaposlenimi redno obveščali zaposlene, predstavnike delavcev in socialne partnerje o povprečnem plačilu po kategorijah zaposlenih ali položaju, razčlenjenem po spolu. |
| --- | --- |

4.

Države članice bi morale uvesti ukrepe, s katerimi bi zagotovile, da bi delodajalci v podjetjih in organizacijah z vsaj 50 zaposlenimi redno obveščali zaposlene, predstavnike delavcev in socialne partnerje o povprečnem plačilu po kategorijah zaposlenih ali položaju, razčlenjenem po spolu.

Pregledi plačil

| 5. | Države članice bi morale sprejeti ustrezne ukrepe, s katerimi bi zagotovile, da bi se v podjetjih in organizacijah z vsaj 250 zaposlenimi izvajali pregledi plač. Ti pregledi bi morali obsegati tudi analizo deleža žensk in moških za vsako kategorijo ali položaj zaposlenih, analizo uporabljenega sistema za vrednotenje in razvrstitev delovnih mest ter podrobne informacije o plačilih in razlikah v plačilu glede na spol. Predstavnikom delavcev in socialnim partnerjem, ki bi izrazili zahtevo, bi moral biti omogočen vpogled v te preglede. |
| --- | --- |

5.

Države članice bi morale sprejeti ustrezne ukrepe, s katerimi bi zagotovile, da bi se v podjetjih in organizacijah z vsaj 250 zaposlenimi izvajali pregledi plač. Ti pregledi bi morali obsegati tudi analizo deleža žensk in moških za vsako kategorijo ali položaj zaposlenih, analizo uporabljenega sistema za vrednotenje in razvrstitev delovnih mest ter podrobne informacije o plačilih in razlikah v plačilu glede na spol. Predstavnikom delavcev in socialnim partnerjem, ki bi izrazili zahtevo, bi moral biti omogočen vpogled v te preglede.

Kolektivna pogajanja

| 6. | Države članice bi morale brez poseganja v avtonomijo socialnih partnerjev in v skladu z nacionalno zakonodajo in prakso zagotoviti, da bi se vprašanje enakega plačila, vključno s pregledi plačil, obravnavalo na ustrezni ravni kolektivnih pogajanj. |
| --- | --- |

6.

Države članice bi morale brez poseganja v avtonomijo socialnih partnerjev in v skladu z nacionalno zakonodajo in prakso zagotoviti, da bi se vprašanje enakega plačila, vključno s pregledi plačil, obravnavalo na ustrezni ravni kolektivnih pogajanj.

Statistični in upravni podatki

| 7. | Države članice bi morale statistične podatke Eurostatu zagotavljati vsako leto in pravočasno, s čimer bi prispevale k nadaljnjemu izboljševanju razpoložljivosti ažurnih podatkov o razliki v plačilu med spoloma. Ti statistični podatki bi morali biti razčlenjeni po spolu, gospodarskem sektorju (12), delovnem času (polni/skrajšani delovni čas), ekonomskem nadzoru (javno/zasebno lastništvo) in starosti ter bi se morali izračunavati vsako leto. |
| --- | --- |

7.

Države članice bi morale statistične podatke Eurostatu zagotavljati vsako leto in pravočasno, s čimer bi prispevale k nadaljnjemu izboljševanju razpoložljivosti ažurnih podatkov o razliki v plačilu med spoloma. Ti statistični podatki bi morali biti razčlenjeni po spolu, gospodarskem sektorju (12), delovnem času (polni/skrajšani delovni čas), ekonomskem nadzoru (javno/zasebno lastništvo) in starosti ter bi se morali izračunavati vsako leto.

| 8. | Prav tako bi države članice morale Komisiji ob obveščanju v skladu s točko 18 posredovati podatke o številu in vrstah primerov diskriminacije pri plačilu. |
| --- | --- |

8.

Prav tako bi države članice morale Komisiji ob obveščanju v skladu s točko 18 posredovati podatke o številu in vrstah primerov diskriminacije pri plačilu.

Varstvo podatkov

| 9. | V kolikor bi se s podatki, podanimi na podlagi ukrepov iz točk od 3 do 8, razkrili osebni podatki, morajo biti podani v skladu z nacionalno zakonodajo na področju varstva podatkov, zlasti zakonov o izvajanju Direktive 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (13). |
| --- | --- |

9.

V kolikor bi se s podatki, podanimi na podlagi ukrepov iz točk od 3 do 8, razkrili osebni podatki, morajo biti podani v skladu z nacionalno zakonodajo na področju varstva podatkov, zlasti zakonov o izvajanju Direktive 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (13).

Pojem dela enake vrednosti

| 10. | V skladu s sodno prakso Sodišča Evropske unije morajo države članice v svojih zakonodajah pojasniti pojem „delo enake vrednosti“. Vrednost dela bi bilo treba oceniti in primerjati na podlagi objektivnih meril, kot so zahteve glede izobrazbe, strokovnosti in usposabljanja, spretnosti, napor in odgovornost, vloženo delo ter narava delovnih nalog. |
| --- | --- |

10.

V skladu s sodno prakso Sodišča Evropske unije morajo države članice v svojih zakonodajah pojasniti pojem „delo enake vrednosti“. Vrednost dela bi bilo treba oceniti in primerjati na podlagi objektivnih meril, kot so zahteve glede izobrazbe, strokovnosti in usposabljanja, spretnosti, napor in odgovornost, vloženo delo ter narava delovnih nalog.

Sistemi vrednotenja in razvrščanja delovnih mest

| 11. | Države članice bi morale, tudi kot delodajalci v javnem sektorju, spodbujati razvoj in uporabo sistemov vrednotenja in razvrščanja delovnih mest, ki so nevtralni glede na spol, in tako preprečevati ali ugotavljati in obravnavati morebitno diskriminacijo pri plačilu zaradi plačilnih lestvic, ki so pristranske glede na spol. Posebej bi morale spodbujati delodajalce in socialne partnerje k uvedbi sistemov vrednotenja in razvrščanja delovnih mest, ki so nevtralni glede na spol. |
| --- | --- |

11.

Države članice bi morale, tudi kot delodajalci v javnem sektorju, spodbujati razvoj in uporabo sistemov vrednotenja in razvrščanja delovnih mest, ki so nevtralni glede na spol, in tako preprečevati ali ugotavljati in obravnavati morebitno diskriminacijo pri plačilu zaradi plačilnih lestvic, ki so pristranske glede na spol. Posebej bi morale spodbujati delodajalce in socialne partnerje k uvedbi sistemov vrednotenja in razvrščanja delovnih mest, ki so nevtralni glede na spol.

| 12. | Kar se tiče sistemov vrednotenja in razvrščanja delovnih mest, Komisija države članice spodbuja, naj se zgledujejo po Prilogi 1 Delovnega dokumenta služb Komisije, ki spremlja poročilo o uporabi Direktive 2006/54/ES. |
| --- | --- |

12.

Kar se tiče sistemov vrednotenja in razvrščanja delovnih mest, Komisija države članice spodbuja, naj se zgledujejo po Prilogi 1 Delovnega dokumenta služb Komisije, ki spremlja poročilo o uporabi Direktive 2006/54/ES.

III.   HORIZONTALNE DOLOČBE

Organi za enakost

| 13. | Države članice bi morale poskrbeti, da bi v pristojnosti in pooblastila njihovih nacionalni organov za enakost spadala tudi vprašanja, povezana z diskriminacijo pri plačilu, vključno s preglednostjo obveznosti. Kjer je primerno, bi morale države članice organom za enakost omogočati dostop do informacij in pregledov iz točk 4 in 5 tega priporočila. |
| --- | --- |

13.

Države članice bi morale poskrbeti, da bi v pristojnosti in pooblastila njihovih nacionalni organov za enakost spadala tudi vprašanja, povezana z diskriminacijo pri plačilu, vključno s preglednostjo obveznosti. Kjer je primerno, bi morale države članice organom za enakost omogočati dostop do informacij in pregledov iz točk 4 in 5 tega priporočila.

| 14. | Države članice bi morale organom za enakost spolov omogočiti zastopanje posameznikov, s čimer bi se zmanjšale postopkovne ovire pri tožbah zaradi diskriminacije pri plačilu. |
| --- | --- |

14.

Države članice bi morale organom za enakost spolov omogočiti zastopanje posameznikov, s čimer bi se zmanjšale postopkovne ovire pri tožbah zaradi diskriminacije pri plačilu.

| 15. | Države članice bi morale poskrbeti za tesnejše sodelovanje in usklajevanje med nacionalnimi organi za enakost in nacionalnimi organi, ki nadzirajo trg dela. |
| --- | --- |

15.

Države članice bi morale poskrbeti za tesnejše sodelovanje in usklajevanje med nacionalnimi organi za enakost in nacionalnimi organi, ki nadzirajo trg dela.

Spremljanje in izvrševanje

| 16. | Države članice bi morale zagotoviti usklajen nadzor nad izvajanjem načela enakega plačila in uveljavljanje vseh razpoložljivih pravnih sredstev za odpravo diskriminacije pri plačilu. |
| --- | --- |

16.

Države članice bi morale zagotoviti usklajen nadzor nad izvajanjem načela enakega plačila in uveljavljanje vseh razpoložljivih pravnih sredstev za odpravo diskriminacije pri plačilu.

Dejavnosti osveščanja

| 17. | Države članice bi morale poskrbeti za večjo osveščenost javnih in zasebnih podjetij ter organizacij, socialnih partnerjev in splošne javnosti za spodbujanje načela enakega plačila za delo enake vrednosti in preglednosti plač, da bi se odpravili vzroki za razlike v plačilu med spoloma, in razviti orodja za analizo in oceno neenakosti v plačilu. |
| --- | --- |

17.

Države članice bi morale poskrbeti za večjo osveščenost javnih in zasebnih podjetij ter organizacij, socialnih partnerjev in splošne javnosti za spodbujanje načela enakega plačila za delo enake vrednosti in preglednosti plač, da bi se odpravili vzroki za razlike v plačilu med spoloma, in razviti orodja za analizo in oceno neenakosti v plačilu.

IV.   SPREMLJANJE

| 18. | Države članice bi morale sprejeti potrebne ukrepe, da bi zagotovile uporabo tega priporočila, in so pozvane, naj do 31. decembra 2015 Komisijo obvestijo o teh ukrepih, da bi Komisija lahko skrbno spremljala razmere. Prav tako naj pripravijo poročilo o napredku pri izvajanju tega priporočila in na podlagi tega ocenijo, ali so potrebni nadaljnji ukrepi. |
| --- | --- |

18.

Države članice bi morale sprejeti potrebne ukrepe, da bi zagotovile uporabo tega priporočila, in so pozvane, naj do 31. decembra 2015 Komisijo obvestijo o teh ukrepih, da bi Komisija lahko skrbno spremljala razmere. Prav tako naj pripravijo poročilo o napredku pri izvajanju tega priporočila in na podlagi tega ocenijo, ali so potrebni nadaljnji ukrepi.

V.   KONČNE DOLOČBE

| 19. | To priporočilo je naslovljeno na vse države članice. Naslovljeno je tudi na socialne partnerje, zlasti v tistih državah članicah, kjer so socialni partnerji v skladu z nacionalno zakonodajo in prakso posebej odgovorni za izvajanje načela enakega plačila pri sklepanju kolektivnih pogodb. |
| --- | --- |

19.

To priporočilo je naslovljeno na vse države članice. Naslovljeno je tudi na socialne partnerje, zlasti v tistih državah članicah, kjer so socialni partnerji v skladu z nacionalno zakonodajo in prakso posebej odgovorni za izvajanje načela enakega plačila pri sklepanju kolektivnih pogodb.

V Bruslju, 7. marca 2014

Za Komisijo

Viviane REDING

Podpredsednica

---

(1)  Direktiva 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (UL L 204, 26.7.2006, str. 23).

1

(2)  Sporočilo Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru Regij z dne 18. julija 2007: Odprava razlike v plačilu med ženskami in moškimi.

2

(3)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 8. oktobra 2010: Pametna pravna ureditev v Evropski uniji.

3

(4)  UL C 16 E, 22.1.2010, str. 21.

4

(5)  P7_TA(2012) 225.

5

(6)  UL C 345, 18.12.2010, str. 1.

6

(7)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 20. februarja 2013: Socialne naložbe za rast in kohezijo – vključno z izvajanjem Evropskega socialnega sklada 2014–2020 (str. 11).

7

(8)  Poročilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o izvajanju Direktive 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu.

8

(9)  Priporočilo Komisije 2003/361/ES z dne 6. maja 2003 o opredelitvi mikro, malih in srednje velikih podjetij (UL L 124, 20.5.2003, str. 36).

9

(10)  Uredba Sveta (ES) št. 530/1999 z dne 9. marca 1999 o strukturni statistiki plačil in stroškov dela (UL L 63, 12.3.1999, str. 6).

10

(11)  Delovni dokument služb Komisije, ki spremlja Poročilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o izvajanju Direktive 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu, SWD(2013) 512 final.

11

(12)  Vsaj NACE Rev. 2, oddelki od B do S, razen O.

12

(13)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 281, 23.11.1995, str. 31).

13

---