# Europos Sąjungos L 77/2014

| | ISSN 1977-0723
  doi:10.3000/19770723.L_2014.077.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 77 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 57 tomas2014m. kovo 15d. |

ISSN 1977-0723

doi:10.3000/19770723.L_2014.077.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 77

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

57 tomas2014m. kovo 15d.

---

| Turinys | | I   Įstatymo galią turintys teisės aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 230/2014, kuriuo nustatoma priemonė, kuria prisidedama prie stabilumo ir taikos | 1 |
| | * | 2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 231/2014, kuriuo nustatoma Pasirengimo narystei paramos priemonė (PNPP II) | 11 |
| | * | 2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 232/2014, kuriuo sukuriama Europos kaimynystės priemonė | 27 |
| | * | 2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 233/2014, kuriuo nustatoma vystomojo bendradarbiavimo finansavimo priemonė 2014–2020 m. laikotarpiui | 44 |
| | * | 2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 234/2014, kuriuo nustatoma bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis partnerystės priemonė | 77 |
| | * | 2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 235/2014, kuriuo nustatoma demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo visame pasaulyje finansavimo priemonė | 85 |
| | * | 2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 236/2014, kuriuo nustatomos bendros Sąjungos išorės veiksmų finansavimo priemonių įgyvendinimo taisyklės ir procedūros | 95 |

Turinys

I   Įstatymo galią turintys teisės aktai

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 230/2014, kuriuo nustatoma priemonė, kuria prisidedama prie stabilumo ir taikos

1

*

2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 231/2014, kuriuo nustatoma Pasirengimo narystei paramos priemonė (PNPP II)

11

*

2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 232/2014, kuriuo sukuriama Europos kaimynystės priemonė

27

*

2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 233/2014, kuriuo nustatoma vystomojo bendradarbiavimo finansavimo priemonė 2014–2020 m. laikotarpiui

44

*

2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 234/2014, kuriuo nustatoma bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis partnerystės priemonė

77

*

2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 235/2014, kuriuo nustatoma demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo visame pasaulyje finansavimo priemonė

85

*

2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 236/2014, kuriuo nustatomos bendros Sąjungos išorės veiksmų finansavimo priemonių įgyvendinimo taisyklės ir procedūros

95

| | | II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai |
| --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2013 m. gruodžio 13 d. Tarybos reglamentas (Euratomas) Nr. 237/2014, kuriuo nustatoma bendradarbiavimo branduolinės saugos srityje priemonė | 109 |

II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai

REGLAMENTAI

*

2013 m. gruodžio 13 d. Tarybos reglamentas (Euratomas) Nr. 237/2014, kuriuo nustatoma bendradarbiavimo branduolinės saugos srityje priemonė

109

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

I Įstatymo galią turintys teisės aktai

REGLAMENTAI

| 15.3.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 77/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 77/1

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 230/2014

2014 m. kovo 11 d.

kuriuo nustatoma priemonė, kuria prisidedama prie stabilumo ir taikos

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 209 straipsnio 1 dalį ir 212 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (1),

kadangi:

| (1) | šis reglamentas yra viena iš priemonių, kuriomis tiesiogiai remiama Sąjungos išorės politika, ir pakeičia Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1717/2006 (2), kuris nustojo galioti 2013 m. gruodžio 31 d.; |
| --- | --- |

(1)

šis reglamentas yra viena iš priemonių, kuriomis tiesiogiai remiama Sąjungos išorės politika, ir pakeičia Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1717/2006 (2), kuris nustojo galioti 2013 m. gruodžio 31 d.;

| (2) | taikos išsaugojimas, konfliktų prevencija, tarptautinio saugumo stiprinimas ir pagalba tautoms, šalims bei regionams, susidūrusiems su gaivalinėmis nelaimėmis arba žmogaus sukeltomis katastrofomis, yra vieni iš svarbiausių tikslų, kurių Sąjunga siekia išorės veiksmais, kaip išdėstyta, inter alia, Europos Sąjungos sutarties (toliau – ES sutartis) 21 straipsnyje. Krizės ir konfliktai, kylantys šalyse ir regionuose, ir kiti veiksniai, pavyzdžiui, terorizmas, organizuotas nusikalstamumas, smurtas dėl lyties, klimato kaita, kibernetinio saugumo problemos ir grėsmės saugumui dėl gaivalinių nelaimių kelia pavojų stabilumui ir saugumui. Norint veiksmingai ir laiku išspręsti tas problemas, reikalingi konkretūs finansiniai ištekliai ir finansinės priemonės, kurios papildytų humanitarinę pagalbą ir ilgalaikio bendradarbiavimo priemones; |
| --- | --- |

(2)

taikos išsaugojimas, konfliktų prevencija, tarptautinio saugumo stiprinimas ir pagalba tautoms, šalims bei regionams, susidūrusiems su gaivalinėmis nelaimėmis arba žmogaus sukeltomis katastrofomis, yra vieni iš svarbiausių tikslų, kurių Sąjunga siekia išorės veiksmais, kaip išdėstyta, inter alia, Europos Sąjungos sutarties (toliau – ES sutartis) 21 straipsnyje. Krizės ir konfliktai, kylantys šalyse ir regionuose, ir kiti veiksniai, pavyzdžiui, terorizmas, organizuotas nusikalstamumas, smurtas dėl lyties, klimato kaita, kibernetinio saugumo problemos ir grėsmės saugumui dėl gaivalinių nelaimių kelia pavojų stabilumui ir saugumui. Norint veiksmingai ir laiku išspręsti tas problemas, reikalingi konkretūs finansiniai ištekliai ir finansinės priemonės, kurios papildytų humanitarinę pagalbą ir ilgalaikio bendradarbiavimo priemones;

| (3) | 2001 m. birželio 15–16 d. išvadose Europos Vadovų Taryba pritarė Sąjungos smurtinių konfliktų prevencijos programai, pabrėžiančiai, kad Sąjungos politinis įsipareigojimas užkirsti kelią konfliktams yra vienas iš pagrindinių Sąjungos išorės santykių tikslų, ir pripažįstančiai, kad vystomojo bendradarbiavimo priemonėmis galima prisidėti siekiant to tikslo. 2011 m. birželio 20 d. Tarybos išvadose dėl konfliktų prevencijos dar kartą pareikšta, kad ta programa tebėra tolesnių Sąjungos veiksmų konfliktų prevencijos srityje galiojantis politinis pagrindas. Savo 2009 m. lapkričio 17 d. išvadose Taryba patvirtino ES tarpininkavimo ir dialogo gebėjimų stiprinimo koncepciją; |
| --- | --- |

(3)

2001 m. birželio 15–16 d. išvadose Europos Vadovų Taryba pritarė Sąjungos smurtinių konfliktų prevencijos programai, pabrėžiančiai, kad Sąjungos politinis įsipareigojimas užkirsti kelią konfliktams yra vienas iš pagrindinių Sąjungos išorės santykių tikslų, ir pripažįstančiai, kad vystomojo bendradarbiavimo priemonėmis galima prisidėti siekiant to tikslo. 2011 m. birželio 20 d. Tarybos išvadose dėl konfliktų prevencijos dar kartą pareikšta, kad ta programa tebėra tolesnių Sąjungos veiksmų konfliktų prevencijos srityje galiojantis politinis pagrindas. Savo 2009 m. lapkričio 17 d. išvadose Taryba patvirtino ES tarpininkavimo ir dialogo gebėjimų stiprinimo koncepciją;

| (4) | 2007 m. lapkričio 19 d. Tarybos išvadose dėl ES atsako į pažeidžiamumą ir taip pat 2007 m. lapkričio 19 d. Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų išvadose dėl saugumo ir vystymosi pabrėžta, jog siekiant prisidėti prie politikos suderinamumo vystymosi labui pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 208 straipsnį ir Sąjungos išorės veiksmų nuoseklumo apskritai, Sąjungos strategijos ir politika turėtų būti grindžiamos vystymosi ir saugumo sąsaja. Konkrečiau kalbant, Taryba padarė išvadą, kad būsimas su saugumu ir vystymusi susijęs darbas turėtų apimti klimato pokyčių poveikį saugumui ir vystymuisi, aplinkosaugos ir gamtos išteklių valdymo klausimus ir migracijos klausimus; |
| --- | --- |

(4)

2007 m. lapkričio 19 d. Tarybos išvadose dėl ES atsako į pažeidžiamumą ir taip pat 2007 m. lapkričio 19 d. Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų išvadose dėl saugumo ir vystymosi pabrėžta, jog siekiant prisidėti prie politikos suderinamumo vystymosi labui pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 208 straipsnį ir Sąjungos išorės veiksmų nuoseklumo apskritai, Sąjungos strategijos ir politika turėtų būti grindžiamos vystymosi ir saugumo sąsaja. Konkrečiau kalbant, Taryba padarė išvadą, kad būsimas su saugumu ir vystymusi susijęs darbas turėtų apimti klimato pokyčių poveikį saugumui ir vystymuisi, aplinkosaugos ir gamtos išteklių valdymo klausimus ir migracijos klausimus;

| (5) | 2003 m. gruodžio 12 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino Europos saugumo strategiją, o 2008 m. gruodžio 11 d. – jos įgyvendinimo ataskaitos bendrą analizę. Be to, savo komunikate „ES vidaus saugumo strategijos įgyvendinimas. Penki žingsniai kuriant saugesnę Europą“ Komisija pabrėžė bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis ir regioninėmis organizacijomis svarbą, ypač kovos su daugialypėmis grėsmėmis, pavyzdžiui, su prekyba žmonėmis, prekyba narkotikais ir terorizmu tikslais; |
| --- | --- |

(5)

2003 m. gruodžio 12 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino Europos saugumo strategiją, o 2008 m. gruodžio 11 d. – jos įgyvendinimo ataskaitos bendrą analizę. Be to, savo komunikate „ES vidaus saugumo strategijos įgyvendinimas. Penki žingsniai kuriant saugesnę Europą“ Komisija pabrėžė bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis ir regioninėmis organizacijomis svarbą, ypač kovos su daugialypėmis grėsmėmis, pavyzdžiui, su prekyba žmonėmis, prekyba narkotikais ir terorizmu tikslais;

| (6) | savo komunikate „ES atsakas į pažeidžiamumą – veiksmai sudėtingomis sąlygomis skatinant darnų vystymąsi, stabilumą ir taiką“ Komisija pripažino, kad Sąjunga iš esmės prisideda prie taikos ir stabilumo skatinimo siekiant nutraukti smurtą ir panaikinti pagrindines nesaugumo ir smurtinių konfliktų priežastis. Šiuo reglamentu turėtų būti padedama siekti tų tikslų; |
| --- | --- |

(6)

savo komunikate „ES atsakas į pažeidžiamumą – veiksmai sudėtingomis sąlygomis skatinant darnų vystymąsi, stabilumą ir taiką“ Komisija pripažino, kad Sąjunga iš esmės prisideda prie taikos ir stabilumo skatinimo siekiant nutraukti smurtą ir panaikinti pagrindines nesaugumo ir smurtinių konfliktų priežastis. Šiuo reglamentu turėtų būti padedama siekti tų tikslų;

| (7) | 2008 m. gruodžio 8 d. Taryba patvirtino visapusišką požiūrį į tai, kaip Sąjunga įgyvendina Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliucijas 1325 (2000) ir 1820 (2008) dėl moterų, taikos ir saugumo, pripažindama glaudžias taikos, saugumo, vystymosi ir lyčių lygybės klausimų sąsajas. Sąjunga nuolat ragino visiškai įgyvendinti moterų, taikos ir saugumo darbotvarkę, išdėstytą atitinkamose Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliucijose, visų pirma kovoti su smurtu prieš moteris konfliktinėse situacijose ir skatinti moterų dalyvavimą taikos kūrimo procese; |
| --- | --- |

(7)

2008 m. gruodžio 8 d. Taryba patvirtino visapusišką požiūrį į tai, kaip Sąjunga įgyvendina Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliucijas 1325 (2000) ir 1820 (2008) dėl moterų, taikos ir saugumo, pripažindama glaudžias taikos, saugumo, vystymosi ir lyčių lygybės klausimų sąsajas. Sąjunga nuolat ragino visiškai įgyvendinti moterų, taikos ir saugumo darbotvarkę, išdėstytą atitinkamose Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliucijose, visų pirma kovoti su smurtu prieš moteris konfliktinėse situacijose ir skatinti moterų dalyvavimą taikos kūrimo procese;

| (8) | 2012 m. birželio 25 d. Tarybos priimtuose ES strateginėje programoje ir veiksmų plane žmogaus teisių ir demokratijos srityje raginama parengti veiklos gaires, siekiant užtikrinti, kad būtų atsižvelgta į žmogaus teises planuojant ir įgyvendinant kovos su terorizmu paramos priemones, ir pabrėžiama, kad kankinimo ir kito žiauraus, nežmoniško ar žeminančio elgesio panaikinimas ir tinkamo proceso (įskaitant nekaltumo prezumpciją, teisę į teisingą bylos nagrinėjimą ir teisę į gynybą) vykdymas yra vienas iš Sąjungos prioritetų įgyvendinant žmogaus teises; |
| --- | --- |

(8)

2012 m. birželio 25 d. Tarybos priimtuose ES strateginėje programoje ir veiksmų plane žmogaus teisių ir demokratijos srityje raginama parengti veiklos gaires, siekiant užtikrinti, kad būtų atsižvelgta į žmogaus teises planuojant ir įgyvendinant kovos su terorizmu paramos priemones, ir pabrėžiama, kad kankinimo ir kito žiauraus, nežmoniško ar žeminančio elgesio panaikinimas ir tinkamo proceso (įskaitant nekaltumo prezumpciją, teisę į teisingą bylos nagrinėjimą ir teisę į gynybą) vykdymas yra vienas iš Sąjungos prioritetų įgyvendinant žmogaus teises;

| (9) | demokratijai ir žmogaus teisėms Sąjungos santykiuose su trečiosiomis šalimis suteikta itin daug svarbos, todėl demokratija ir žmogaus teisės turėtų būti laikomos principais, kuriais grindžiamas šis reglamentas; |
| --- | --- |

(9)

demokratijai ir žmogaus teisėms Sąjungos santykiuose su trečiosiomis šalimis suteikta itin daug svarbos, todėl demokratija ir žmogaus teisės turėtų būti laikomos principais, kuriais grindžiamas šis reglamentas;

| (10) | 2004 m. kovo 25 d. Europos Vadovų Tarybos deklaracijoje dėl kovos su terorizmu paraginta į išorės pagalbos programas įtraukti kovos su terorizmu tikslus. 2005 m. lapkričio 30 d. Tarybos priimtoje Europos Sąjungos kovos su terorizmu strategijoje paraginta sustiprinti bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis ir Jungtinėmis Tautomis kovos su terorizmu srityje. 2011 m. gegužės 23 d. Tarybos išvadose dėl kovos su terorizmu vidaus ir išorės aspektų sąsajų stiprinimo paraginta stiprinti kompetentingų institucijų, kurios dalyvauja kovoje su terorizmu trečiosiose šalyse, pajėgumus stabilumo priemonės, nustatytos Reglamentu (EB) Nr. 1717/2006, strateginio planavimo procese; |
| --- | --- |

(10)

2004 m. kovo 25 d. Europos Vadovų Tarybos deklaracijoje dėl kovos su terorizmu paraginta į išorės pagalbos programas įtraukti kovos su terorizmu tikslus. 2005 m. lapkričio 30 d. Tarybos priimtoje Europos Sąjungos kovos su terorizmu strategijoje paraginta sustiprinti bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis ir Jungtinėmis Tautomis kovos su terorizmu srityje. 2011 m. gegužės 23 d. Tarybos išvadose dėl kovos su terorizmu vidaus ir išorės aspektų sąsajų stiprinimo paraginta stiprinti kompetentingų institucijų, kurios dalyvauja kovoje su terorizmu trečiosiose šalyse, pajėgumus stabilumo priemonės, nustatytos Reglamentu (EB) Nr. 1717/2006, strateginio planavimo procese;

| (11) | Reglamentas (EB) Nr. 1717/2006 buvo priimtas siekiant suteikti Sąjungai galimybę nuosekliais ir integruotais veiksmais reaguoti į krizes ar prasidedančias krizes, šalinti konkrečias grėsmes pasauliniam ir tarpregioniniam saugumui ir gerinti pasirengimą krizėms. Šio reglamento tikslas – įdiegti patikslintą priemonę, pagrįstą Reglamento (EB) Nr. 1717/2006 įgyvendinimo patirtimi, siekiant padidinti Sąjungos veiksmų reagavimo į krizes, konfliktų prevencijos, taikos kūrimo ir pasirengimo krizėms srityse ir sprendžiant grėsmių saugumui ir saugumo problemų klausimus, veiksmingumą ir darną; |
| --- | --- |

(11)

Reglamentas (EB) Nr. 1717/2006 buvo priimtas siekiant suteikti Sąjungai galimybę nuosekliais ir integruotais veiksmais reaguoti į krizes ar prasidedančias krizes, šalinti konkrečias grėsmes pasauliniam ir tarpregioniniam saugumui ir gerinti pasirengimą krizėms. Šio reglamento tikslas – įdiegti patikslintą priemonę, pagrįstą Reglamento (EB) Nr. 1717/2006 įgyvendinimo patirtimi, siekiant padidinti Sąjungos veiksmų reagavimo į krizes, konfliktų prevencijos, taikos kūrimo ir pasirengimo krizėms srityse ir sprendžiant grėsmių saugumui ir saugumo problemų klausimus, veiksmingumą ir darną;

| (12) | pagal šį reglamentą patvirtintomis priemonėmis turėtų būti siekiama ES sutarties 21 straipsnyje ir SESV 208 ir 212 straipsniuose nustatytų tikslų. Jos gali papildyti priemones, kurias Sąjunga patvirtino siekdama bendros užsienio ir saugumo politikos tikslų, patvirtintas remiantis ES sutarties V antraštine dalimi, ir priemones, patvirtintas remiantis SESV penktąja dalimi, ir turėtų būti su jomis suderintos. Taryba ir Komisija turėtų bendradarbiauti, kad kiekviena pagal savo atitinkamus įgaliojimus užtikrintų tokį suderinamumą; |
| --- | --- |

(12)

pagal šį reglamentą patvirtintomis priemonėmis turėtų būti siekiama ES sutarties 21 straipsnyje ir SESV 208 ir 212 straipsniuose nustatytų tikslų. Jos gali papildyti priemones, kurias Sąjunga patvirtino siekdama bendros užsienio ir saugumo politikos tikslų, patvirtintas remiantis ES sutarties V antraštine dalimi, ir priemones, patvirtintas remiantis SESV penktąja dalimi, ir turėtų būti su jomis suderintos. Taryba ir Komisija turėtų bendradarbiauti, kad kiekviena pagal savo atitinkamus įgaliojimus užtikrintų tokį suderinamumą;

| (13) | Šis reglamentas turėtų būti suderintas su nuostatomis dėl Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT) struktūros ir veikimo, kaip nustatyta Tarybos sprendime 2010/427/ES (3). 2010 m. vyriausiojo įgaliotinio pareiškime dėl politinės atsakomybės patvirtinami dialogo su Europos Parlamentu, konsultavimosi su juo, informacijos teikimo jam ir ataskaitų teikimo jam principai; |
| --- | --- |

(13)

Šis reglamentas turėtų būti suderintas su nuostatomis dėl Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT) struktūros ir veikimo, kaip nustatyta Tarybos sprendime 2010/427/ES (3). 2010 m. vyriausiojo įgaliotinio pareiškime dėl politinės atsakomybės patvirtinami dialogo su Europos Parlamentu, konsultavimosi su juo, informacijos teikimo jam ir ataskaitų teikimo jam principai;

| (14) | prireikus Komisija ir EIVT turėtų reguliariai ir dažnai keistis nuomonėmis ir informacija su Europos Parlamentu. Be to, pagal atitinkamus tarpinstitucinius susitarimus šiuo klausimu Europos Parlamentui turi būti suteikta galimybė susipažinti su dokumentais, kad jis galėtų remdamasis informacija pasinaudoti Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 182/2011 (4) to numatyta teise tikrinti; |
| --- | --- |

(14)

prireikus Komisija ir EIVT turėtų reguliariai ir dažnai keistis nuomonėmis ir informacija su Europos Parlamentu. Be to, pagal atitinkamus tarpinstitucinius susitarimus šiuo klausimu Europos Parlamentui turi būti suteikta galimybė susipažinti su dokumentais, kad jis galėtų remdamasis informacija pasinaudoti Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 182/2011 (4) to numatyta teise tikrinti;

| (15) | bendros Sąjungos išorės veiksmų finansavimo priemonių įgyvendinimo taisyklės ir procedūros yra nustatytos Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 231/2014 (5); |
| --- | --- |

(15)

bendros Sąjungos išorės veiksmų finansavimo priemonių įgyvendinimo taisyklės ir procedūros yra nustatytos Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 231/2014 (5);

| (16) | siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai, sisiję su programavimu ir įgyvendinimo priemonėmis. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Reglamento (ES) Nr. 182/2011; |
| --- | --- |

(16)

siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai, sisiję su programavimu ir įgyvendinimo priemonėmis. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Reglamento (ES) Nr. 182/2011;

| (17) | atsižvelgiant į tokių įgyvendinimo aktų pobūdį, ypač į tai, kad jais nustatomos politikos gairės, ir jų poveikį biudžetui, juos priimant turėtų būti taikoma nagrinėjimo procedūra, išskyrus nedidelio finansinio poveikio priemonių atveju; |
| --- | --- |

(17)

atsižvelgiant į tokių įgyvendinimo aktų pobūdį, ypač į tai, kad jais nustatomos politikos gairės, ir jų poveikį biudžetui, juos priimant turėtų būti taikoma nagrinėjimo procedūra, išskyrus nedidelio finansinio poveikio priemonių atveju;

| (18) | Komisija turėtų priimti nedelsiant taikytinus įgyvendinimo aktus, jei tinkamai pagrįstais atvejais, susijusiais su poreikiu Sąjungai skubiai reaguoti, to reikia dėl neišvengiamų skubos priežasčių; |
| --- | --- |

(18)

Komisija turėtų priimti nedelsiant taikytinus įgyvendinimo aktus, jei tinkamai pagrįstais atvejais, susijusiais su poreikiu Sąjungai skubiai reaguoti, to reikia dėl neišvengiamų skubos priežasčių;

| (19) | Sąjunga turėtų siekti kuo efektyviau naudoti turimus išteklius, kad jos išorės veiksmų poveikis būtų optimalus. Tai turėtų būti pasiekta užtikrinant Sąjungos išorės veiksmų priemonių suderinamumą ir papildomumą, taip pat sukūrus šios priemonės, kitų Sąjungos išorės veiksmų finansavimo priemonių ir kitų Sąjungos sričių politikos sinergiją. Be to, tai turėtų apimti abipusį pagal išorės veiksmų finansavimo priemones parengtų programų stiprinimą; |
| --- | --- |

(19)

Sąjunga turėtų siekti kuo efektyviau naudoti turimus išteklius, kad jos išorės veiksmų poveikis būtų optimalus. Tai turėtų būti pasiekta užtikrinant Sąjungos išorės veiksmų priemonių suderinamumą ir papildomumą, taip pat sukūrus šios priemonės, kitų Sąjungos išorės veiksmų finansavimo priemonių ir kitų Sąjungos sričių politikos sinergiją. Be to, tai turėtų apimti abipusį pagal išorės veiksmų finansavimo priemones parengtų programų stiprinimą;

| (20) | kadangi šio reglamento tikslų valstybės narės negali deramai pasiekti, bet dėl siūlomo veiksmo masto ir poveikio tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi ES sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti; |
| --- | --- |

(20)

kadangi šio reglamento tikslų valstybės narės negali deramai pasiekti, bet dėl siūlomo veiksmo masto ir poveikio tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi ES sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti;

| (21) | šiuo reglamentu jo taikymo laikotarpiui nustatomas finansinis paketas, kuris Europos Parlamentui ir Tarybai metinės biudžeto procedūros metu turi būti pagrindinė orientacinė suma, kaip apibrėžta 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (6) 17 punkte; |
| --- | --- |

(21)

šiuo reglamentu jo taikymo laikotarpiui nustatomas finansinis paketas, kuris Europos Parlamentui ir Tarybai metinės biudžeto procedūros metu turi būti pagrindinė orientacinė suma, kaip apibrėžta 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (6) 17 punkte;

| (22) | tikslinga šio reglamento taikymo trukmę suderinti su Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013 (7) taikymo trukme. Todėl šis reglamentas turėtų būti taikomas nuo 2014 m. sausio 1 d., |
| --- | --- |

(22)

tikslinga šio reglamento taikymo trukmę suderinti su Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013 (7) taikymo trukme. Todėl šis reglamentas turėtų būti taikomas nuo 2014 m. sausio 1 d.,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

I ANTRAŠTINĖ DALIS

BENDROSIOS NUOSTATOS

1 straipsnis

Dalykas ir tikslai

1.   Šiuo reglamentu nustatoma priemonė (priemonė, kuria prisidedama prie stabilumo ir taikos), kuria 2014–2020 m. laikotarpiui numatoma tiesioginė parama Sąjungos išorės politikai, didinant Sąjungos veiksmų reagavimo į krizes, konfliktų prevencijos, taikos kūrimo ir pasirengimo krizėms srityse, taip pat šalinant grėsmes pasauliniam ir tarpregioniniam saugumui, veiksmingumą ir darną.

2.   Sąjunga, laikydamasi šiame reglamente nustatytų sąlygų, imasi vystomojo bendradarbiavimo priemonių ir finansinio, ekonominio ir techninio bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis, regioninėmis ir tarptautinėmis organizacijomis bei kitais valstybiniais ir pilietinės visuomenės subjektais priemonių.

3.   Šio reglamento taikymo tikslais terminas „pilietinės visuomenės subjektas“ apima nevyriausybines organizacijas, čiabuvių tautoms atstovaujančias organizacijas, vietos piliečių grupes ir prekybininkų asociacijas, kooperatyvus, profesines sąjungas, ekonominiams ir socialiniams interesams atstovaujančias organizacijas, vietos organizacijas (įskaitant tinklus), kurios veikia decentralizuoto regioninio bendradarbiavimo ir integracijos srityje, vartotojų organizacijas, moterų ir jaunimo organizacijas, mokymo, kultūros, mokslinių tyrimų ir mokslo organizacijas, universitetus, bažnyčias ir religines asociacijas bei bendruomenes, žiniasklaidą ir visas nevyriausybines asociacijas ir privačius bei viešuosius fondus, kurie gali prisidėti prie vystymosi arba vidaus politikos išorės aspekto įgyvendinimo. Kitos šioje dalyje nenurodytos įstaigos arba subjektai gali būti finansuojami, kai tai būtina šio reglamento tikslams pasiekti.

4.   Konkretūs šio reglamento tikslai:

| a) | kilus krizei arba prasidedant krizei skubiai prisidėti prie stabilumo imantis veiksmingų reagavimo veiksmų, kuriais siekiama padėti išsaugoti, sukurti arba atkurti sąlygas, kurios yra esminės užtikrinant tinkamą Sąjungos išorės politikos ir veiksmų įgyvendinimą pagal ES sutarties 21 straipsnį; |
| --- | --- |

a)

kilus krizei arba prasidedant krizei skubiai prisidėti prie stabilumo imantis veiksmingų reagavimo veiksmų, kuriais siekiama padėti išsaugoti, sukurti arba atkurti sąlygas, kurios yra esminės užtikrinant tinkamą Sąjungos išorės politikos ir veiksmų įgyvendinimą pagal ES sutarties 21 straipsnį;

| b) | prisidėti prie konfliktų prevencijos, prisidėti užtikrinant pajėgumus ir pasirengimą reaguoti į padėtį prieš krizes bei po jų ir kurti taiką, ir |
| --- | --- |

b)

prisidėti prie konfliktų prevencijos, prisidėti užtikrinant pajėgumus ir pasirengimą reaguoti į padėtį prieš krizes bei po jų ir kurti taiką, ir

| c) | šalinti konkrečias pasaulines ir tarpregionines grėsmes taikai, tarptautiniam saugumui ir stabilumui. |
| --- | --- |

c)

šalinti konkrečias pasaulines ir tarpregionines grėsmes taikai, tarptautiniam saugumui ir stabilumui.

2 straipsnis

Sąjungos pagalbos nuoseklumas ir papildomumas

1.   Komisija užtikrina, kad pagal šį reglamentą patvirtintos priemonės būtų suderintos su Sąjungos bendra strategine politikos sistema, taikoma šalims partnerėms, ypač su 2 dalyje nurodytų priemonių tikslais bei kitomis susijusiomis Sąjungos priemonėmis.

2.   Pagal šį reglamentą patvirtintos priemonės gali papildyti pagal ES sutarties V antraštinę dalį ir SESV penktąją dalį patvirtintas priemones ir turi būti su jomis suderintos. Pagal šį reglamentą patvirtintomis priemonėmis tinkamai atsižvelgiama į Europos Parlamento požiūrį.

3.   Pagal šį reglamentą teikiama Sąjungos parama papildo paramą, teikiamą pagal Sąjungos išorės pagalbos priemones; ji teikiama tik tokiu mastu, kokiu neįmanomas tinkamas ir veiksmingas reagavimas pagal tas priemones, ir, prireikus, planuojama ir įgyvendinama taip, kad būtų užtikrinamas veiksmų pagal tas priemones tęstinumas.

4.   Kai įmanoma, įtraukiami šie kompleksiniai klausimai, be kita ko, į programavimą:

| a) | demokratijos ir gero valdymo skatinimas, |
| --- | --- |

a)

demokratijos ir gero valdymo skatinimas,

| b) | žmogaus teisės ir humanitarinė teisė, įskaitant vaikų teises ir čiabuvių tautų teises, |
| --- | --- |

b)

žmogaus teisės ir humanitarinė teisė, įskaitant vaikų teises ir čiabuvių tautų teises,

| c) | nediskriminavimas, |
| --- | --- |

c)

nediskriminavimas,

| d) | lyčių lygybė ir moterų įgalinimas; |
| --- | --- |

d)

lyčių lygybė ir moterų įgalinimas;

| e) | konfliktų prevencija; ir |
| --- | --- |

e)

konfliktų prevencija; ir

| f) | klimato kaita. |
| --- | --- |

f)

klimato kaita.

5.   Veikla, patenkanti į Tarybos reglamento (EB) Nr. 1257/96 (8) ir Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo Nr. 1313/2013/ES (9) taikymo sritį, atitinkanti finansavimo pagal tuos aktus reikalavimus, pagal šį reglamentą nefinansuojama.

6.   Siekdama padidinti Sąjungos ir nacionalinių pagalbos priemonių veiksmingumą ir papildomumą ir užkirsti kelią dvigubam finansavimui, Komisija skatina glaudžiai koordinuoti Sąjungos veiklą, taip pat Sąjungos ir valstybių narių veiklą tiek sprendimų priėmimo lygiu, tiek vietoje. Šiuo tikslu valstybės narės ir Komisija naudojasi keitimosi informacija sistema. Komisija gali imtis iniciatyvų tokiam koordinavimui skatinti. Be to, Komisija užtikrina, kad veikla būtų koordinuojama ir kad būtų bendradarbiaujama su daugiašalėmis, regioninėmis ir subregioninėmis organizacijomis ir kitais paramos teikėjais.

II ANTRAŠTINĖ DALIS

SĄJUNGOS PAGALBOS RŪŠYS

3 straipsnis

Konfliktų prevencijos pagalba, teikiama reaguojant į krizes arba prasidedančias krizes

1.   Siekdama 1 straipsnio 4 dalies a punkte nustatytų konkrečių tikslų Sąjunga teikia techninę pagalbą ir finansinę paramą reaguodama į šias išimtines ir nenumatytas situacijas:

| a) | skubos atvejį, krizę ar prasidedančią krizę, |
| --- | --- |

a)

skubos atvejį, krizę ar prasidedančią krizę,

| b) | padėtį, keliančią grėsmę demokratijai, teisėtvarkai, žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugai arba asmenų, ypač asmenų, kuriems kyla smurto dėl lyties pavojus susidarius nestabilumo situacijai, saugumui ir apsaugai arba |
| --- | --- |

b)

padėtį, keliančią grėsmę demokratijai, teisėtvarkai, žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugai arba asmenų, ypač asmenų, kuriems kyla smurto dėl lyties pavojus susidarius nestabilumo situacijai, saugumui ir apsaugai arba

| c) | padėtį, kuri gresia peraugti į ginkluotą konfliktą arba itin destabilizuoti atitinkamą trečiąją šalį arba šalis. |
| --- | --- |

c)

padėtį, kuri gresia peraugti į ginkluotą konfliktą arba itin destabilizuoti atitinkamą trečiąją šalį arba šalis.

Tokia pagalba taip pat gali būti taikoma susidarius tokiai padėčiai, kai Sąjunga naudojasi tarptautinių susitarimų nuostatomis dėl esminių elementų, kad iš dalies arba visiškai sustabdytų bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis.

2.   1 dalyje nurodyta techninė pagalba ir finansinė parama gali apimti šias sritis:

| a) | paramą teikiant techninę ir logistinę pagalbą veiksmams, kurių imasi tarptautinės ir regioninės organizacijos, valstybiniai ir pilietinės visuomenės subjektai skatindami pasitikėjimo stiprinimą, tarpininkavimą, dialogą ir susitaikymą; |
| --- | --- |

a)

paramą teikiant techninę ir logistinę pagalbą veiksmams, kurių imasi tarptautinės ir regioninės organizacijos, valstybiniai ir pilietinės visuomenės subjektai skatindami pasitikėjimo stiprinimą, tarpininkavimą, dialogą ir susitaikymą;

| b) | paramą įgyvendinant Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliucijas dėl moterų, taikos ir saugumo, visų pirma pažeidžiamose šalyse, konfliktų apimtose šalyse ir šalyse po konflikto; |
| --- | --- |

b)

paramą įgyvendinant Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliucijas dėl moterų, taikos ir saugumo, visų pirma pažeidžiamose šalyse, konfliktų apimtose šalyse ir šalyse po konflikto;

| c) | paramą laikinųjų administracijų, kurioms suteikti įgaliojimai pagal tarptautinę teisę, sukūrimui ir veikimui; |
| --- | --- |

c)

paramą laikinųjų administracijų, kurioms suteikti įgaliojimai pagal tarptautinę teisę, sukūrimui ir veikimui;

| d) | paramą demokratinių, pliuralistinių valstybinių institucijų kūrimui, įskaitant priemones, kuriomis didinamas moterų vaidmuo tokiose institucijose, veiksmingas saugumo sistemų civilinis administravimas ir civilinė priežiūra, taip pat priemones, kuriomis stiprinami teisėsaugos ir teisminių institucijų, dalyvaujančių kovoje su terorizmu, organizuotu nusikalstamumu ir visų formų neteisėta prekyba, gebėjimai; |
| --- | --- |

d)

paramą demokratinių, pliuralistinių valstybinių institucijų kūrimui, įskaitant priemones, kuriomis didinamas moterų vaidmuo tokiose institucijose, veiksmingas saugumo sistemų civilinis administravimas ir civilinė priežiūra, taip pat priemones, kuriomis stiprinami teisėsaugos ir teisminių institucijų, dalyvaujančių kovoje su terorizmu, organizuotu nusikalstamumu ir visų formų neteisėta prekyba, gebėjimai;

| e) | paramą tarptautiniams baudžiamiesiems teismams ir ad hoc nacionaliniams teismams, tiesos ir sutaikymo komisijoms, skundų dėl žmogaus teisių pažeidimų teisinio sprendimo mechanizmams bei nuosavybės teisių, nustatytų pagal tarptautinius žmogaus teisių ir teisinės valstybės srities standartus, įtvirtinimui ir susijusių ginčų nagrinėjimui; |
| --- | --- |

e)

paramą tarptautiniams baudžiamiesiems teismams ir ad hoc nacionaliniams teismams, tiesos ir sutaikymo komisijoms, skundų dėl žmogaus teisių pažeidimų teisinio sprendimo mechanizmams bei nuosavybės teisių, nustatytų pagal tarptautinius žmogaus teisių ir teisinės valstybės srities standartus, įtvirtinimui ir susijusių ginčų nagrinėjimui;

| f) | paramą priemonėms, kurios būtinos, kad būtų pradėta atkurti ir atstatyti pagrindinė infrastruktūra, būstai, viešųjų institucijų pastatai ir ekonominis turtas, taip pat pagrindiniai gamybos pajėgumai, ir kitoms priemonėms, kad būtų vėl vykdoma ekonominė veikla, kuriamos darbo vietos ir sudarytos būtiniausios sąlygos, būtinos tvariai socialinei plėtrai; |
| --- | --- |

f)

paramą priemonėms, kurios būtinos, kad būtų pradėta atkurti ir atstatyti pagrindinė infrastruktūra, būstai, viešųjų institucijų pastatai ir ekonominis turtas, taip pat pagrindiniai gamybos pajėgumai, ir kitoms priemonėms, kad būtų vėl vykdoma ekonominė veikla, kuriamos darbo vietos ir sudarytos būtiniausios sąlygos, būtinos tvariai socialinei plėtrai;

| g) | paramą civilinėms priemonėms, susijusioms su buvusių kovotojų ir jų šeimų demobilizacija ir reintegracija į pilietinę visuomenę, o prireikus, jų repatriacija, taip pat priemonėms, skirtoms vaikų ir moterų kovotojų problemai spręsti; |
| --- | --- |

g)

paramą civilinėms priemonėms, susijusioms su buvusių kovotojų ir jų šeimų demobilizacija ir reintegracija į pilietinę visuomenę, o prireikus, jų repatriacija, taip pat priemonėms, skirtoms vaikų ir moterų kovotojų problemai spręsti;

| h) | paramą priemonėms, skirtoms ginkluotųjų pajėgų restruktūrizavimo socialinėms pasekmėms švelninti; |
| --- | --- |

h)

paramą priemonėms, skirtoms ginkluotųjų pajėgų restruktūrizavimo socialinėms pasekmėms švelninti;

| i) | paramą priemonėms, kuriomis sprendžiami klausimai, susiję su priešpėstinių minų, nesprogusių šaudmenų ar sprogstamųjų karo liekanų socialiniu ir ekonominiu poveikiu civiliams gyventojams, atsižvelgiant į Sąjungos bendradarbiavimo politiką ir jos tikslus. Pagal šį reglamentą finansuojama veikla gali apimti, inter alia, supažindinimą su pavojumi, minų aptikimą ir pašalinimą, kartu sunaikinant atsargas; |
| --- | --- |

i)

paramą priemonėms, kuriomis sprendžiami klausimai, susiję su priešpėstinių minų, nesprogusių šaudmenų ar sprogstamųjų karo liekanų socialiniu ir ekonominiu poveikiu civiliams gyventojams, atsižvelgiant į Sąjungos bendradarbiavimo politiką ir jos tikslus. Pagal šį reglamentą finansuojama veikla gali apimti, inter alia, supažindinimą su pavojumi, minų aptikimą ir pašalinimą, kartu sunaikinant atsargas;

| j) | paramą priemonėms, kuriomis kovojama su neteisėtu šaunamųjų, šaulių ir lengvųjų ginklų naudojimu ir galimybe jų gauti, atsižvelgiant į Sąjungos bendradarbiavimo politiką ir jos tikslus; |
| --- | --- |

j)

paramą priemonėms, kuriomis kovojama su neteisėtu šaunamųjų, šaulių ir lengvųjų ginklų naudojimu ir galimybe jų gauti, atsižvelgiant į Sąjungos bendradarbiavimo politiką ir jos tikslus;

| k) | paramą priemonėms, kuriomis užtikrinama, kad būtų tinkamai patenkinti specialūs moterų ir vaikų poreikiai krizių ir konfliktinių situacijų metu, įskaitant jiems kylantį smurto dėl lyties pavojų; |
| --- | --- |

k)

paramą priemonėms, kuriomis užtikrinama, kad būtų tinkamai patenkinti specialūs moterų ir vaikų poreikiai krizių ir konfliktinių situacijų metu, įskaitant jiems kylantį smurto dėl lyties pavojų;

| l) | paramą ginkluotų konfliktų aukų reabilitacijai ir reintegracijai, įskaitant priemones, skirtas specialiems moterų ir vaikų poreikiams patenkinti; |
| --- | --- |

l)

paramą ginkluotų konfliktų aukų reabilitacijai ir reintegracijai, įskaitant priemones, skirtas specialiems moterų ir vaikų poreikiams patenkinti;

| m) | paramą priemonėms, kuriomis siekiama skatinti ir ginti pagarbą žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms, demokratijai ir teisinei valstybei, taip pat laikytis susijusių tarptautinių dokumentų; |
| --- | --- |

m)

paramą priemonėms, kuriomis siekiama skatinti ir ginti pagarbą žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms, demokratijai ir teisinei valstybei, taip pat laikytis susijusių tarptautinių dokumentų;

| n) | paramą socialinėms ir ekonominėms priemonėms, kuriomis skatinamos teisėtos galimybės naudoti gamtos išteklius bei jų skaidrų valdymą kilus krizei arba prasidedant krizei, įskaitant taikos kūrimą; |
| --- | --- |

n)

paramą socialinėms ir ekonominėms priemonėms, kuriomis skatinamos teisėtos galimybės naudoti gamtos išteklius bei jų skaidrų valdymą kilus krizei arba prasidedant krizei, įskaitant taikos kūrimą;

| o) | paramą priemonėms, kuriomis sprendžiamos netikėto gyventojų judėjimo, susijusio su politine ir saugumo padėtimi, galimo poveikio problemos, įskaitant priemones, kuriomis siekiama patenkinti priimančiųjų bendruomenių poreikius kilus krizei arba prasidedant krizei, įskaitant taikos kūrimą; |
| --- | --- |

o)

paramą priemonėms, kuriomis sprendžiamos netikėto gyventojų judėjimo, susijusio su politine ir saugumo padėtimi, galimo poveikio problemos, įskaitant priemones, kuriomis siekiama patenkinti priimančiųjų bendruomenių poreikius kilus krizei arba prasidedant krizei, įskaitant taikos kūrimą;

| p) | paramą priemonėms, kuriomis skatinamas pilietinės visuomenės vystymasis, organizuotumas ir dalyvavimas politiniame procese, įskaitant priemones moterų vaidmeniui tokiuose procesuose didinti ir priemones nepriklausomai, pliuralistinei ir profesionaliai žiniasklaidai skatinti; |
| --- | --- |

p)

paramą priemonėms, kuriomis skatinamas pilietinės visuomenės vystymasis, organizuotumas ir dalyvavimas politiniame procese, įskaitant priemones moterų vaidmeniui tokiuose procesuose didinti ir priemones nepriklausomai, pliuralistinei ir profesionaliai žiniasklaidai skatinti;

| q) | paramą priemonėms, kuriomis reaguojama į grėsmę stabilumui keliančias gaivalines arba žmogaus sukeltas nelaimes ir į su pandemijomis susijusias grėsmes visuomenės sveikatai, jei nebūtų teikiama Sąjungos humanitarinė ar civilinės saugos pagalba arba jei reikėtų ją papildyti. |
| --- | --- |

q)

paramą priemonėms, kuriomis reaguojama į grėsmę stabilumui keliančias gaivalines arba žmogaus sukeltas nelaimes ir į su pandemijomis susijusias grėsmes visuomenės sveikatai, jei nebūtų teikiama Sąjungos humanitarinė ar civilinės saugos pagalba arba jei reikėtų ją papildyti.

3.   Susidarius šio straipsnio 1 dalyje nurodytoms situacijoms, Sąjunga taip pat gali teikti techninę pagalbą ir finansinę paramą, kuriai nėra aiškiai taikoma šio straipsnio 2 dalis. Tokia pagalba apsiriboja 7 straipsnio 2 dalyje nurodytomis išimtinėmis pagalbos priemonėmis, kurios atitinka visas šias sąlygas:

| a) | patenka į bendrąją šio reglamento taikymo sritį ir atitinka 1 straipsnio 4 dalies a punkte nustatytus konkrečius tikslus; |
| --- | --- |

a)

patenka į bendrąją šio reglamento taikymo sritį ir atitinka 1 straipsnio 4 dalies a punkte nustatytus konkrečius tikslus;

| b) | galioja ribotą laikotarpį, nustatytą 7 straipsnio 2 dalyje; |
| --- | --- |

b)

galioja ribotą laikotarpį, nustatytą 7 straipsnio 2 dalyje;

| c) | paprastai atitiktų finansavimo pagal kitas Sąjungos išorės pagalbos priemones arba kitas šio reglamento dalis reikalavimus, tačiau dėl poreikio greitai reaguoti į padėtį jos turėtų būti taikomos kaip reagavimo į krizes arba prasidedančias krizes priemonės. |
| --- | --- |

c)

paprastai atitiktų finansavimo pagal kitas Sąjungos išorės pagalbos priemones arba kitas šio reglamento dalis reikalavimus, tačiau dėl poreikio greitai reaguoti į padėtį jos turėtų būti taikomos kaip reagavimo į krizes arba prasidedančias krizes priemonės.

4 straipsnis

Konfliktų prevencijos, taikos kūrimo ir pasirengimo krizėms pagalba

1.   Siekdama 1 straipsnio 4 dalies b punkte nustatytų konkrečių tikslų, Sąjunga teikia techninę pagalbą ir finansinę paramą. Tokia parama apima paramą priemonėms, kuriomis siekiama kurti ir stiprinti Sąjungos ir jos partnerių gebėjimus užkirsti kelią konfliktams, kurti taiką ir spręsti prieš krizę ir po jos kylančių poreikių klausimus, glaudžiai bendradarbiaujant su Jungtinėmis Tautomis ir kitomis tarptautinėmis, regioninėmis ir subregioninėmis organizacijomis, valstybiniais ir pilietinės visuomenės subjektais, kai jie:

| a) | skatina naudoti ankstyvąjį perspėjimą ir atlikti su konfliktu susijusios rizikos analizę formuojant ir įgyvendinant politiką; |
| --- | --- |

a)

skatina naudoti ankstyvąjį perspėjimą ir atlikti su konfliktu susijusios rizikos analizę formuojant ir įgyvendinant politiką;

| b) | sudaro sąlygas kurti ir stiprina pasitikėjimo stiprinimo, tarpininkavimo, dialogo ir susitaikymo gebėjimus, ypač pradedant kilti įtampai tarp bendruomenių; |
| --- | --- |

b)

sudaro sąlygas kurti ir stiprina pasitikėjimo stiprinimo, tarpininkavimo, dialogo ir susitaikymo gebėjimus, ypač pradedant kilti įtampai tarp bendruomenių;

| c) | stiprina dalyvavimo ir dislokavimo civilinėse stabilizavimo misijose gebėjimus; |
| --- | --- |

c)

stiprina dalyvavimo ir dislokavimo civilinėse stabilizavimo misijose gebėjimus;

| d) | sudaro geresnes sąlygas atsigauti po konflikto arba po nelaimės, kai tai susiję su politine ir saugumo padėtimi; |
| --- | --- |

d)

sudaro geresnes sąlygas atsigauti po konflikto arba po nelaimės, kai tai susiję su politine ir saugumo padėtimi;

| e) | padeda sustabdyti gamtos išteklių naudojimą konfliktams finansuoti ir remia suinteresuotuosius asmenis, kad jie laikytųsi tokių iniciatyvų, kaip Kimberley proceso sertifikavimo schema, reikalavimų, visų pirma susijusių su gamtos išteklių gavybos ir prekybos jais veiksmingos vidaus kontrolės įgyvendinimu. |
| --- | --- |

e)

padeda sustabdyti gamtos išteklių naudojimą konfliktams finansuoti ir remia suinteresuotuosius asmenis, kad jie laikytųsi tokių iniciatyvų, kaip Kimberley proceso sertifikavimo schema, reikalavimų, visų pirma susijusių su gamtos išteklių gavybos ir prekybos jais veiksmingos vidaus kontrolės įgyvendinimu.

2.   Šiame straipsnyje numatytos priemonės:

| a) | apima patirties perdavimą, keitimąsi informacija ir geriausios praktikos pavyzdžiais, rizikos arba pavojaus vertinimą, mokslinius tyrimus ir analizę, ankstyvojo perspėjimo sistemas, mokymą ir paslaugų teikimą; |
| --- | --- |

a)

apima patirties perdavimą, keitimąsi informacija ir geriausios praktikos pavyzdžiais, rizikos arba pavojaus vertinimą, mokslinius tyrimus ir analizę, ankstyvojo perspėjimo sistemas, mokymą ir paslaugų teikimą;

| b) | jomis prisidedama prie tolesnio struktūrinio dialogo taikos kūrimo klausimais plėtojimo; |
| --- | --- |

b)

jomis prisidedama prie tolesnio struktūrinio dialogo taikos kūrimo klausimais plėtojimo;

| c) | gali apimti techninę paramą ir finansinę pagalbą taikos kūrimo ir valstybės kūrimo rėmimo veiksmams įgyvendinti. |
| --- | --- |

c)

gali apimti techninę paramą ir finansinę pagalbą taikos kūrimo ir valstybės kūrimo rėmimo veiksmams įgyvendinti.

5 straipsnis

Pagalba, skirta pasaulinėms ir tarpregioninėms grėsmėms ir kylančioms grėsmėms šalinti

1.   Siekdama 1 straipsnio 4 dalies c punkte nustatytų konkrečių tikslų Sąjunga teikia techninę pagalbą ir finansinę paramą šiose srityse:

| a) | grėsmės teisėtvarkai, asmenų saugumui ir apsaugai, ypatingos svarbos infrastruktūros objektams ir visuomenės sveikatai; |
| --- | --- |

a)

grėsmės teisėtvarkai, asmenų saugumui ir apsaugai, ypatingos svarbos infrastruktūros objektams ir visuomenės sveikatai;

| b) | rizikos mažinimo ir pasirengimo pavojams, įskaitant tyčinius, atsitiktinius arba gamtinius pavojus, susijusiems su cheminėmis, biologinėmis, radiologinėmis ir branduolinėmis medžiagomis ar veiksniais; |
| --- | --- |

b)

rizikos mažinimo ir pasirengimo pavojams, įskaitant tyčinius, atsitiktinius arba gamtinius pavojus, susijusiems su cheminėmis, biologinėmis, radiologinėmis ir branduolinėmis medžiagomis ar veiksniais;

2.   Pagalba 1 dalies a punkte nurodytose srityse apima paramą priemonėms, kuriomis siekiama:

| a) | stiprinti teisėsaugos, teisminių ir civilinių institucijų, dalyvaujančių kovoje su terorizmu, organizuotu nusikalstamumu, įskaitant elektroninius nusikaltimus, ir visų formų neteisėta prekyba ir vykdančių veiksmingą neteisėtos prekybos ir tranzito kontrolę, gebėjimus; |
| --- | --- |

a)

stiprinti teisėsaugos, teisminių ir civilinių institucijų, dalyvaujančių kovoje su terorizmu, organizuotu nusikalstamumu, įskaitant elektroninius nusikaltimus, ir visų formų neteisėta prekyba ir vykdančių veiksmingą neteisėtos prekybos ir tranzito kontrolę, gebėjimus;

| b) | šalinti grėsmes ypatingos svarbos infrastruktūros objektams, kurie gali apimti tarptautinį transportą, įskaitant keleivių bei krovinių vežimą, energetikos veiklą ir energijos paskirstymą, elektroninės informacijos ir ryšių tinklus. Tokiomis priemonėmis ypač daug dėmesio skiriama tarpregioniniam bendradarbiavimui ir tarptautinių standartų informuotumo apie riziką, pažeidžiamumo analizės, pasirengimo ekstremaliosioms situacijoms, įspėjimo ir padarinių valdymo srityse įgyvendinimui; |
| --- | --- |

b)

šalinti grėsmes ypatingos svarbos infrastruktūros objektams, kurie gali apimti tarptautinį transportą, įskaitant keleivių bei krovinių vežimą, energetikos veiklą ir energijos paskirstymą, elektroninės informacijos ir ryšių tinklus. Tokiomis priemonėmis ypač daug dėmesio skiriama tarpregioniniam bendradarbiavimui ir tarptautinių standartų informuotumo apie riziką, pažeidžiamumo analizės, pasirengimo ekstremaliosioms situacijoms, įspėjimo ir padarinių valdymo srityse įgyvendinimui;

| c) | užtikrinti tinkamą reagavimą į dideles grėsmes visuomenės sveikatai, įskaitant netikėtas epidemijas, kurios gali turėti tarptautinį poveikį; |
| --- | --- |

c)

užtikrinti tinkamą reagavimą į dideles grėsmes visuomenės sveikatai, įskaitant netikėtas epidemijas, kurios gali turėti tarptautinį poveikį;

| d) | šalinti pasaulines ir tarpregionines klimato kaitos poveikio problemas, kurios gali daryti destabilizuojantį poveikį taikai ir saugumui. |
| --- | --- |

d)

šalinti pasaulines ir tarpregionines klimato kaitos poveikio problemas, kurios gali daryti destabilizuojantį poveikį taikai ir saugumui.

3.   Dėl priemonių, nurodytų 2 dalies a punkte:

| a) | pirmenybė teikiama tarpregioniniam bendradarbiavimui dalyvaujant dviem ar daugiau trečiųjų šalių, kurios pademonstravo aiškią politinę valią spręsti kylančias problemas. Kovojant su terorizmu gali būti bendradarbiaujama ir su atskiromis šalimis, regionais ar tarptautinėmis, regioninėmis ir subregioninėmis organizacijomis; |
| --- | --- |

a)

pirmenybė teikiama tarpregioniniam bendradarbiavimui dalyvaujant dviem ar daugiau trečiųjų šalių, kurios pademonstravo aiškią politinę valią spręsti kylančias problemas. Kovojant su terorizmu gali būti bendradarbiaujama ir su atskiromis šalimis, regionais ar tarptautinėmis, regioninėmis ir subregioninėmis organizacijomis;

| b) | ypač daug dėmesio skiriama geram valdymui; jos taikomos pagal tarptautinę teisę; |
| --- | --- |

b)

ypač daug dėmesio skiriama geram valdymui; jos taikomos pagal tarptautinę teisę;

| c) | teikiant pagalbą kovoje su terorizmu dalyvaujančioms valdžios institucijoms pirmenybė teikiama paramai priemonėms, susijusioms su kovą su terorizmu reglamentuojančių teisės aktų rengimu ir tobulinimu, finansų, muitų ir imigracijos teisės įgyvendinimu ir taikymu, teisėsaugos procedūrų plėtojimu derinant su aukščiausiais tarptautiniais standartais ir laikantis tarptautinės teisės, demokratinės kontrolės ir institucinės priežiūros mechanizmų stiprinimu ir smurtinio radikalizmo prevencija; |
| --- | --- |

c)

teikiant pagalbą kovoje su terorizmu dalyvaujančioms valdžios institucijoms pirmenybė teikiama paramai priemonėms, susijusioms su kovą su terorizmu reglamentuojančių teisės aktų rengimu ir tobulinimu, finansų, muitų ir imigracijos teisės įgyvendinimu ir taikymu, teisėsaugos procedūrų plėtojimu derinant su aukščiausiais tarptautiniais standartais ir laikantis tarptautinės teisės, demokratinės kontrolės ir institucinės priežiūros mechanizmų stiprinimu ir smurtinio radikalizmo prevencija;

| d) | teikiant pagalbą, susijusią su narkotikų problema, deramas dėmesys skiriamas tarptautiniam bendradarbiavimui, kuriuo siekiama skatinti naudotis geriausia praktika, susijusia su narkotikų paklausos, gamybos ir žalos mažinimu. |
| --- | --- |

d)

teikiant pagalbą, susijusią su narkotikų problema, deramas dėmesys skiriamas tarptautiniam bendradarbiavimui, kuriuo siekiama skatinti naudotis geriausia praktika, susijusia su narkotikų paklausos, gamybos ir žalos mažinimu.

4.   Pagalba 1 dalies b punkte nurodytose srityse apima paramą priemonėms, kuriomis siekiama:

| a) | skatinti civilinius mokslinius tyrimus kaip alternatyvą su gynyba susijusiems moksliniams tyrimams; |
| --- | --- |

a)

skatinti civilinius mokslinius tyrimus kaip alternatyvą su gynyba susijusiems moksliniams tyrimams;

| b) | stiprinti civilinių įrenginių, kuriuose laikomos cheminės, biologinės, radiologinės ir branduolinės medžiagos ar veiksniai arba su jais dirbama pagal civilinių mokslinių tyrimų programas, saugumo praktikas; |
| --- | --- |

b)

stiprinti civilinių įrenginių, kuriuose laikomos cheminės, biologinės, radiologinės ir branduolinės medžiagos ar veiksniai arba su jais dirbama pagal civilinių mokslinių tyrimų programas, saugumo praktikas;

| c) | remti civilinės infrastruktūros kūrimą ir atitinkamus civilinius tyrimus, būtinus siekiant išmontuoti, išvalyti ar pertvarkyti su ginklais susijusius įrenginius ir objektus, kai paskelbiama, kad jie nebėra gynybos programos dalis, atsižvelgiant į Sąjungos bendradarbiavimo politiką ir jos tikslus; |
| --- | --- |

c)

remti civilinės infrastruktūros kūrimą ir atitinkamus civilinius tyrimus, būtinus siekiant išmontuoti, išvalyti ar pertvarkyti su ginklais susijusius įrenginius ir objektus, kai paskelbiama, kad jie nebėra gynybos programos dalis, atsižvelgiant į Sąjungos bendradarbiavimo politiką ir jos tikslus;

| d) | stiprinti kompetentingų civilinės valdžios institucijų, dalyvaujančių plėtojant ir vykdant veiksmingą neteisėtos prekybos cheminėmis, biologinėmis, radiologinėmis ir branduolinėmis medžiagomis arba veiksniais (be kita ko, jų gamybos ar siuntimo į taikinį įranga) kontrolę, gebėjimus; |
| --- | --- |

d)

stiprinti kompetentingų civilinės valdžios institucijų, dalyvaujančių plėtojant ir vykdant veiksmingą neteisėtos prekybos cheminėmis, biologinėmis, radiologinėmis ir branduolinėmis medžiagomis arba veiksniais (be kita ko, jų gamybos ar siuntimo į taikinį įranga) kontrolę, gebėjimus;

| e) | plėtoti teisinę sistemą ir institucinius gebėjimus siekiant sukurti veiksmingą dvejopo naudojimo prekių eksporto kontrolę ir užtikrinti jos vykdymą, įskaitant regioninio bendradarbiavimo priemones. |
| --- | --- |

e)

plėtoti teisinę sistemą ir institucinius gebėjimus siekiant sukurti veiksmingą dvejopo naudojimo prekių eksporto kontrolę ir užtikrinti jos vykdymą, įskaitant regioninio bendradarbiavimo priemones.

| f) | plėtoti veiksmingas pasirengimo civilinėms nelaimėms, ekstremaliųjų situacijų likvidavimo priemonių planavimo, reagavimo į krizes civilines priemones ir išvalymo priemonių pajėgumus. |
| --- | --- |

f)

plėtoti veiksmingas pasirengimo civilinėms nelaimėms, ekstremaliųjų situacijų likvidavimo priemonių planavimo, reagavimo į krizes civilines priemones ir išvalymo priemonių pajėgumus.

III ANTRAŠTINĖ DALIS

PROGRAMAVIMAS IR ĮGYVENDINIMAS

6 straipsnis

Bendrasis pagrindas

Sąjungos pagalba įgyvendinama pagal Reglamentą (ES) Nr. 236/2014, taikant:

| a) | išimtines pagalbos priemones ir laikinas atsako programas, kaip nurodyta 7 straipsnyje; |
| --- | --- |

a)

išimtines pagalbos priemones ir laikinas atsako programas, kaip nurodyta 7 straipsnyje;

| b) | teminius strateginius dokumentus ir orientacines daugiametes programas, kaip nurodyta 8 straipsnyje; |
| --- | --- |

b)

teminius strateginius dokumentus ir orientacines daugiametes programas, kaip nurodyta 8 straipsnyje;

| c) | metines veiksmų programas, individualias priemones ir specialias priemones; |
| --- | --- |

c)

metines veiksmų programas, individualias priemones ir specialias priemones;

| d) | paramos priemones. |
| --- | --- |

d)

paramos priemones.

7 straipsnis

Išimtinės pagalbos priemonės ir laikinos atsakomosios programos

1.   3 straipsnyje nurodyta Sąjungos pagalba teikiama naudojant išimtines pagalbos priemones ir laikinas atsakomąsias programas.

2.   Komisija gali patvirtinti išimtines pagalbos priemones, susidarius 3 straipsnio 1 dalyje nurodytoms situacijoms, kurios išpildo 3 straipsnio 3 dalyje nurodytas sąlygas. Tokios išimtinės pagalbos priemonės trukmė gali būti ne ilgesnė kaip 18 mėnesių ir gali būti pratęsta du kartus dar po ne ilgesnį kaip šešių mėnesių laikotarpį daugiausia iki 30 mėnesių, jei atsiranda objektyvių ir nenumatytų kliūčių jai įgyvendinti, jeigu nepadidėja priemonės finansinė suma.

Užsitęsusios krizės ir konflikto atvejais Komisija gali patvirtinti antrą išimtinę pagalbos priemonę, kurios trukmė yra ne ilgesnė kaip 18 mėnesių.

Pirmoje pastraipoje nurodyta išimtinės pagalbos priemonės trukmė kartu su antroje pastraipoje nurodyta trukme negali viršyti 36 mėnesių.

3.   Kai išimtinės pagalbos priemonės išlaidos yra didesnės nei 20 000 000 EUR, ji patvirtinama laikantis Reglamento (ES) Nr. 236/2014 16 straipsnio 3 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

4.   Prieš patvirtindama išimtines pagalbos priemones, kurių išlaidos yra mažesnės nei 20 000 000 EUR, arba prieš pratęsdama jų taikymą, Komisija informuoja Tarybą apie tokių priemonių pobūdį ir tikslus, ir numatomas finansines sumas. Komisija taip pat informuoja Tarybą prieš atlikdama reikšmingus ir esminius jau patvirtintų išimtinių pagalbos priemonių pakeitimus. Siekiant Sąjungos išorės veiksmų nuoseklumo, Komisija atsižvelgia į atitinkamą Tarybos politinį požiūrį tiek planuodama tokias priemones, tiek vėliau jas įgyvendindama.

5.   Patvirtinusi išimtinę pagalbos priemonę, Komisija kuo greičiau ir bet kuriuo atveju per tris mėnesius nuo patvirtinimo pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą, kurioje apžvelgia patvirtintos priemonės pobūdį, aplinkybes ir loginį pagrindą, įskaitant tai, kaip ta priemone papildomai vykdomi ir planuojami Sąjungos reagavimo veiksmai.

6.   Laikydamasi Reglamento (ES) Nr. 236/2014 16 straipsnio 3 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros, Komisija gali patvirtinti laikinas atsakomąsias programas, kad būtų sukurtos arba atkurtos esminės sąlygos, būtinos veiksmingam Sąjungos išorės bendradarbiavimo politikos įgyvendinimui.

Laikinos atsakomosios programos grindžiamos išimtinėmis pagalbos priemonėmis.

7.   Komisija deramai ir laiku informuoja Europos Parlamentą apie jos vykdomą 3 dalyje nurodytos Sąjungos pagalbos planavimą ir įgyvendinimą, įskaitant numatytas finansines sumas, taip pat informuoja Europos Parlamentą, kai daromi tos pagalbos esminiai pakeitimai ar pratęsiama trukmė.

8 straipsnis

Teminiai strateginiai dokumentai ir orientacinės daugiametės programos

1.   Teminiai strateginiai dokumentai yra bendrasis 4 ir 5 straipsniuose nurodytos pagalbos įgyvendinimo pagrindas. Teminiuose strateginiuose dokumentuose nustatomas Sąjungos ir atitinkamų šalių partnerių arba regionų partnerių bendradarbiavimo pagrindas.

2.   Teminių strateginių dokumentų rengimas ir įgyvendinimas turi atitikti pagalbos veiksmingumo principus, kaip antai, partnerystės, koordinavimo ir atitinkamais atvejais suderinimo principai. Šiuo tikslu teminiai strateginiai dokumentai turi būti suderinti su pagal kitas Sąjungos išorės pagalbos priemones priimtais arba patvirtintais programavimo dokumentais ir neturi jų pakartoti.

Teminiai strateginiai dokumentai iš esmės grindžiami Sąjungos arba atitinkamais atvejais atitinkamų valstybių narių dialogu su atitinkamomis šalimis partnerėmis arba regionais partneriais, dalyvaujant pilietinei visuomenei ir regioninėms bei vietos valdžios institucijoms, kad būtų užtikrinta, kad atitinkamos šalys arba regionai būtų pakankamai įtraukti į programavimo procesą.

Sąjunga ir valstybės narės ankstyvame programavimo proceso etape konsultuojasi tarpusavyje siekdamos prisidėti prie jų bendradarbiavimo veiklos nuoseklumo ir papildomumo.

3.   Prie kiekvieno teminio strateginio dokumento pridedama orientacinė daugiametė programa, kurioje apibendrinamos Sąjungos finansavimui atrinktos prioritetinės sritys, konkretūs tikslai, laukiami rezultatai, veiklos rodikliai ir Sąjungos pagalbos įgyvendinimo tvarkaraštis.

Orientacinėse daugiametėse programose, atsižvelgiant į atitinkamų šalių partnerių arba regionų partnerių poreikius ir konkrečius sunkumus, nustatomas orientacinis lėšų paskirstymas kiekvienai programai. Lėšų paskirstymas prireikus gali būti pateikiamas nurodant ribas.

4.   Teminius strateginius dokumentus tvirtina ir orientacines daugiametes programas priima Komisija, laikydamasi Reglamento (ES) Nr. 236/2014 16 straipsnio 3 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros. Ta procedūra taip pat taikoma atliekant esmines peržiūras, per kurias iš esmės pakeičiami teminiai strateginiai dokumentai ar orientacinės daugiametės programos.

5.   Reglamento (ES) Nr. 236/2014 16 straipsnio 3 dalyje nurodyta nagrinėjimo procedūra netaikoma teminių strateginių dokumentų ir orientacinių daugiamečių programų neesminiams pakeitimams ar techniniams patikslinimams, kuriais lėšos perskirstomos tarp prioritetinėms sritims skirtų orientacinių finansinių asignavimų arba pradinio orientacinio finansinio asignavimo suma didinama ar mažinama ne daugiau kaip 20 %, tačiau suma neviršijant 10 000 000 EUR, jei tokie pakeitimai ar techniniai patikslinimai neturi poveikio prioritetinėms sritims ir šiuose dokumentuose nustatytiems tikslams.

Tokiais atvejais apie pakeitimus ar techninius patikslinimus nedelsiant pranešama Europos Parlamentui ir valstybių narių atstovams 11 straipsnyje nurodytame komitete.

6.   Tinkamai pagrįstais neatidėliotinos skubos atvejais, kai reikia greito Sąjungos atsakymo, Komisija gali iš dalies pakeisti teminius strateginius dokumentus ir orientacines daugiametes programas pagal Reglamento (ES) Nr. 236/2014 16 straipsnio 4 dalyje nurodytą procedūrą.

7.   Jeigu programavimas arba programų peržiūros atliekamos paskelbus Reglamento (ES) Nr. 236/2014 17 straipsnyje nurodytą laikotarpio vidurio peržiūros ataskaitą, atsižvelgiama į toje ataskaitoje pateiktus rezultatus, nustatytus faktus ir išvadas.

9 straipsnis

Pilietinė visuomenė

Pagal šį reglamentą taikomos priemonės, kai tai įmanoma ir tikslinga, rengiamos, programuojamos, įgyvendinamos ir stebimos konsultuojantis su pilietine visuomene.

10 straipsnis

Žmogaus teisės

1.   Komisija užtikrina, kad pagal šį reglamentą patvirtintos kovos su terorizmu ir organizuotu nusikalstamumu srities priemonės būtų įgyvendinamos laikantis tarptautinės teisės, įskaitant tarptautinę humanitarinę teisę.

2.   Pagal ES strateginę programą ir veiksmų planą žmogaus teisių ir demokratijos srityje Komisija parengia veiklos gaires, užtikrinant, kad planuojant ir įgyvendinant pagal 1 dalį patvirtintas pagalbos priemones, visų pirma, kai tai susiję su kankinimo ir kito žiauraus, nežmoniško ar žeminančio elgesio prevencija ir tinkamo proceso, įskaitant nekaltumo prezumpciją, teisę į teisingą bylos nagrinėjimą ir teisę į gynybą, vykdymu, būtų atsižvelgta į žmogaus teises. Kibernetinio saugumo ir kovos su elektroniniais nusikaltimais klausimams skirtose priemonėse taip pat aiškiai numatomas žmogaus teisių aspektas.

3.   Komisija atidžiai stebi 1 dalyje nurodytų priemonių įgyvendinimą, kad užtikrintų, jog laikomasi žmogaus teisių. Komisija įtraukia su tuo susijusią informaciją į reguliariai teikiamas ataskaitas.

IV ANTRAŠTINĖ DALIS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

11 straipsnis

Komitetas

Komisijai padeda komitetas (Stabilumo ir taikos priemonės komitetas). Tas komitetas – tai komitetas, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.

12 straipsnis

Europos išorės veiksmų tarnyba

Šis reglamentas taikomas laikantis Sprendimo 2010/427/ES, ypač jo 9 straipsnio.

13 straipsnis

Finansinis paketas

1.   Šiam reglamentui įgyvendinti 2014–2020 m. laikotarpiu nustatomas 2 338 719 000 EUR finansinis paketas.

2.   Metinius asignavimus patvirtina Europos Parlamentas ir Taryba, atsižvelgdami į daugiametės finansinės programos ribas.

3.   2014–2020 m.:

| a) | ne mažiau kaip 70 finansinio paketo procentinių punktų skiriami 3 straipsnyje nurodytoms priemonėms; ir |
| --- | --- |

a)

ne mažiau kaip 70 finansinio paketo procentinių punktų skiriami 3 straipsnyje nurodytoms priemonėms; ir

| b) | finansinio paketo devyni procentiniai punktai skiriami 4 straipsnyje nurodytoms priemonėms. |
| --- | --- |

b)

finansinio paketo devyni procentiniai punktai skiriami 4 straipsnyje nurodytoms priemonėms.

14 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dienos.

Jis taikomas nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Strasbūre 2014 m. kovo 11 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

M. SCHULZ

Tarybos vardu

Pirmininkas

D. KOURKOULAS

---

(1)  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2014 m. kovo 11 d. Tarybos sprendimas.

1

(2)  2006 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1717/2006, nustatantis stabilumo priemonę (OL L 327, 2006 11 24, p. 1).

2

(3)  2010 m. liepos 26 d. Tarybos sprendimas 2010/427/ES, kuriuo nustatoma Europos išorės veiksmų tarnybos struktūra ir veikimas (OL L 201, 2010 8 3, p. 30).

3

(4)  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).

4

(5)  2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 231/2014, kuriuo nustatomos bendros Sąjungos išorės veiksmų finansavimo priemonių įgyvendinimo taisyklės ir procedūros (žr. šio Oficialiojo leidinio p. 11).

5

(6)  OL C 373, 2013 12 20, p. 1.

6

(7)  2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (OL L 347, 2013 12 20, p. 884).

7

(8)  1996 m. birželio 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1257/96 dėl humanitarinės pagalbos (OL L 163, 1996 7 2, p. 1).

8

(9)  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1313/2013/ES dėl Sąjungos civilinės saugos mechanizmo (OL L 347, 2013 12 20. p. 924).

9

---

Europos Komisijos deklaracija dėl strateginio dialogo su Europos Parlamentu (1)

Remdamasi Europos Sąjungos sutarties 14 straipsniu, Europos Komisija, prireikus iš anksto pasikonsultavusi su atitinkamais pagalbos gavėjais, prieš vykdydama programavimą pagal 2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 230/2014, kuriuo sukuriama stabilumo ir taikos priemonė, palaiko strateginį dialogą su Europos Parlamentu. Europos Komisija Europos Parlamentui pateiks turimus susijusius programavimo dokumentus, kuriuose nurodyti kiekvienai šaliai ir (arba) regionui numatyti orientaciniai asignavimai ir kiekvienos šalies ir (arba) regiono prioritetai, tikėtini rezultatai ir orientaciniai asignavimai, numatyti geografinių programų prioritetams įgyvendinti, taip pat pasirinkta pagalbos teikimo tvarka (2). Europos Komisija pateiks Europos Parlamentui turimus susijusius programavimo dokumentus, kuriuose nurodyti teminiai prioritetai, tikėtini rezultatai, pasirinkta pagalbos teikimo tvarka (2) ir teminėse programose numatyti tokiems prioritetams skirti finansiniai asignavimai. Europos Komisija atsižvelgs į Europos Parlamento poziciją šiuo klausimu.

Rengdama laikotarpio vidurio peržiūrą ir prieš priimdama bet kokius esminius programavimo dokumentų pakeitimus šio reglamento galiojimo laikotarpiu, Europos Komisija palaikys strateginį dialogą su Europos Parlamentu.

Europos Parlamento prašymu Europos Komisija paaiškins, į kurias Europos Parlamento pastabas atsižvelgta programavimo dokumentuose ir įgyvendinant bet kokius tolesnius veiksmus po strateginio dialogo.

---

(1)  Europos Komisijai atstovaus atsakingas Komisijos narys.

(2)  Jeigu taikoma.

---

| 15.3.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 77/11 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 77/11

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 231/2014

2014 m. kovo 11 d.

kuriuo nustatoma Pasirengimo narystei paramos priemonė (PNPP II)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 212 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (2),

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (3),

kadangi:

| (1) | savo 2011 m. birželio 29 d. komunikate „Strategijos Europa 2020 biudžetas“ Komisija nustato Sąjungos išorės veiksmų finansavimo priemonių sistemą, įskaitant Pasirengimo narystei paramos priemonę (PNPP II); |
| --- | --- |

(1)

savo 2011 m. birželio 29 d. komunikate „Strategijos Europa 2020 biudžetas“ Komisija nustato Sąjungos išorės veiksmų finansavimo priemonių sistemą, įskaitant Pasirengimo narystei paramos priemonę (PNPP II);

| (2) | Tarybos reglamento (EB) Nr. 1085/2006 (4) galiojimas baigėsi 2013 m. gruodžio 31 d., o siekiant padidinti Sąjungos išorės veiksmų veiksmingumą, išorės paramos planavimo ir teikimo sistema turėtų būti išlaikyta ir 2014–2020 m. laikotarpiu. Sąjungos plėtros politika turėtų ir toliau būti remiama pagal konkrečią išorės veiksmų finansavimo priemonę. Todėl turėtų būti nustatyta PNPP II; |
| --- | --- |

(2)

Tarybos reglamento (EB) Nr. 1085/2006 (4) galiojimas baigėsi 2013 m. gruodžio 31 d., o siekiant padidinti Sąjungos išorės veiksmų veiksmingumą, išorės paramos planavimo ir teikimo sistema turėtų būti išlaikyta ir 2014–2020 m. laikotarpiu. Sąjungos plėtros politika turėtų ir toliau būti remiama pagal konkrečią išorės veiksmų finansavimo priemonę. Todėl turėtų būti nustatyta PNPP II;

| (3) | Europos Sąjungos sutarties (toliau – ES sutartis) 49 straipsnyje nustatyta, kad kiekviena Europos valstybė, gerbianti nurodytas vertybes, t. y. pagarbą žmogaus orumui, laisvę, demokratiją, lygybę, teisinę valstybę ir pagarbą žmogaus teisėms, įskaitant mažumoms priklausančių asmenų teises, gali pareikšti norą tapti Sąjungos nare. Europos valstybė, pateikusi paraišką dėl narystės Sąjungoje, gali tapti nare tik tada, kai patvirtinama, jog ji atitinka narystės kriterijus, kuriuos nustatė 1993 m. birželio mėn. Kopenhagos Europos Vadovų Taryba (toliau – Kopenhagos kriterijai), ir jeigu dėl jos stojimo į Sąjungą nėra pernelyg viršijamas Sąjungos pajėgumas integruoti naują narę. Tie kriterijai yra susiję su institucijų, užtikrinančių demokratiją, teisinę valstybę, žmogaus teises ir pagarbą mažumoms bei jų apsaugą, stabilumu, veikiančios rinkos ekonomikos egzistavimu, taip pat pajėgumu atlaikyti konkurencinį spaudimą bei Sąjungoje veikiančias rinkos jėgas, ir gebėjimu ne tik naudotis teisėmis, bet ir prisiimti pagal Sutartis numatytas pareigas, įskaitant politinės, ekonominės ir pinigų sąjungos tikslų siekimą; |
| --- | --- |

(3)

Europos Sąjungos sutarties (toliau – ES sutartis) 49 straipsnyje nustatyta, kad kiekviena Europos valstybė, gerbianti nurodytas vertybes, t. y. pagarbą žmogaus orumui, laisvę, demokratiją, lygybę, teisinę valstybę ir pagarbą žmogaus teisėms, įskaitant mažumoms priklausančių asmenų teises, gali pareikšti norą tapti Sąjungos nare. Europos valstybė, pateikusi paraišką dėl narystės Sąjungoje, gali tapti nare tik tada, kai patvirtinama, jog ji atitinka narystės kriterijus, kuriuos nustatė 1993 m. birželio mėn. Kopenhagos Europos Vadovų Taryba (toliau – Kopenhagos kriterijai), ir jeigu dėl jos stojimo į Sąjungą nėra pernelyg viršijamas Sąjungos pajėgumas integruoti naują narę. Tie kriterijai yra susiję su institucijų, užtikrinančių demokratiją, teisinę valstybę, žmogaus teises ir pagarbą mažumoms bei jų apsaugą, stabilumu, veikiančios rinkos ekonomikos egzistavimu, taip pat pajėgumu atlaikyti konkurencinį spaudimą bei Sąjungoje veikiančias rinkos jėgas, ir gebėjimu ne tik naudotis teisėmis, bet ir prisiimti pagal Sutartis numatytas pareigas, įskaitant politinės, ekonominės ir pinigų sąjungos tikslų siekimą;

| (4) | plėtros strategija, grindžiama konsolidavimo, sąlygų laikymosi ir informavimo principais bei Sąjungos gebėjimu integruoti naujas nares, tebėra atnaujinto konsensuso dėl plėtros pagrindas. Stojimo procesas yra grindžiamas objektyviais kriterijais ir vienodo požiūrio į visas paraiškas pateikusias valstybes principo taikymu, vertinant kiekvieną iš jų pagal jos nuopelnus. Pasirengimo stojimui pažanga priklauso nuo to, kaip kiekviena paraišką pateikusi valstybė laikosi Sąjungos vertybių, ir nuo jos gebėjimo įgyvendinti būtinas reformas, kad suderintų jos politinių, institucinių, teisinių, administracinių ir ekonominių sistemų veikimą su Sąjungoje taikomomis taisyklėmis, standartais, politika ir praktika; |
| --- | --- |

(4)

plėtros strategija, grindžiama konsolidavimo, sąlygų laikymosi ir informavimo principais bei Sąjungos gebėjimu integruoti naujas nares, tebėra atnaujinto konsensuso dėl plėtros pagrindas. Stojimo procesas yra grindžiamas objektyviais kriterijais ir vienodo požiūrio į visas paraiškas pateikusias valstybes principo taikymu, vertinant kiekvieną iš jų pagal jos nuopelnus. Pasirengimo stojimui pažanga priklauso nuo to, kaip kiekviena paraišką pateikusi valstybė laikosi Sąjungos vertybių, ir nuo jos gebėjimo įgyvendinti būtinas reformas, kad suderintų jos politinių, institucinių, teisinių, administracinių ir ekonominių sistemų veikimą su Sąjungoje taikomomis taisyklėmis, standartais, politika ir praktika;

| (5) | vykstant plėtros procesui stiprinama taika, demokratija ir stabilumas Europoje, o Sąjungai sudaromos geresnės sąlygos prisidėti prie pasaulinių problemų sprendimo. Plėtros proceso galia paskatinti pokyčius nulemia plataus masto politines ir ekonomines reformas plėtros šalyse, o tai yra naudinga ir visai Sąjungai; |
| --- | --- |

(5)

vykstant plėtros procesui stiprinama taika, demokratija ir stabilumas Europoje, o Sąjungai sudaromos geresnės sąlygos prisidėti prie pasaulinių problemų sprendimo. Plėtros proceso galia paskatinti pokyčius nulemia plataus masto politines ir ekonomines reformas plėtros šalyse, o tai yra naudinga ir visai Sąjungai;

| (6) | Europos Vadovų Taryba šalies kandidatės statusą suteikė Islandijai, Juodkalnijai, buvusiajai Jugoslavijos Respublikai Makedonijai, Turkijai ir Serbijai. Ji patvirtino europinę Vakarų Balkanų perspektyvą. Nedarant poveikio pozicijoms dėl statuso ar būsimiems sprendimams, kuriuos priims Europos Vadovų Taryba arba Taryba, šalys, kurioms taikoma tokia europinė perspektyva ir nėra suteiktas šalies kandidatės statusas, vien šio reglamento tikslu gali būti laikomos potencialiomis kandidatėmis. Finansinė parama pagal šį reglamentą turėtų būti teikiama visoms paramos gavėjoms, išvardytoms I priede; |
| --- | --- |

(6)

Europos Vadovų Taryba šalies kandidatės statusą suteikė Islandijai, Juodkalnijai, buvusiajai Jugoslavijos Respublikai Makedonijai, Turkijai ir Serbijai. Ji patvirtino europinę Vakarų Balkanų perspektyvą. Nedarant poveikio pozicijoms dėl statuso ar būsimiems sprendimams, kuriuos priims Europos Vadovų Taryba arba Taryba, šalys, kurioms taikoma tokia europinė perspektyva ir nėra suteiktas šalies kandidatės statusas, vien šio reglamento tikslu gali būti laikomos potencialiomis kandidatėmis. Finansinė parama pagal šį reglamentą turėtų būti teikiama visoms paramos gavėjoms, išvardytoms I priede;

| (7) | parama pagal šį reglamentą turėtų būti teikiama laikantis Europos Vadovų Tarybos ir Tarybos apibrėžto plėtros politikos pagrindo ir tinkamai atsižvelgiant į Komunikatą dėl plėtros strategijos bei pažangos ataskaitas, įtrauktas į Komisijos metinį plėtros dokumentų rinkinį, taip pat į atitinkamas Europos Parlamento rezoliucijas. Parama taip pat turėtų būti teikiama laikantis Sąjungos su I priede išvardytomis paramos gavėjomis sudarytų susitarimų ir atsižvelgiant į Europos bei stojimo partnerystes. Parama daugiausia turėtų būti teikiama keliose pasirinktose politikos srityse, kuriose ji padės I priede išvardytoms paramos gavėjoms stiprinti demokratines institucijas ir teisinę valstybę, atlikti teismų sistemos ir viešojo administravimo reformas, užtikrinti pagarbą pagrindinėms teisėms ir skatinti lyčių lygybę, toleranciją, socialinę įtrauktį ir nediskriminavimą. Teikiant paramą turėtų būti toliau remiamos jų pastangos plėtoti regioninį, makroregioninį ir tarpvalstybinį bendradarbiavimą bei teritorinį vystymąsi, be kita ko, įgyvendinant Sąjungos makroregionines strategijas. Parama taip pat turėtų būti stiprinamas jų ekonominis ir socialinis vystymasis, grindžiamas pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo darbotvarke, kurioje ypač daug dėmesio skiriama mažosioms ir vidutinėms įmonėms, kad būtų pasiekti strategijos „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (toliau - strategija „Europa 2020“) tikslai ir užtikrinta, kad būtų laipsniškai įvykdyti Kopenhagos kriterijai. Turėtų būti didinama finansinės paramos ir bendros pažangos, daromos įgyvendinant pasirengimo narystei strategiją, darna; |
| --- | --- |

(7)

parama pagal šį reglamentą turėtų būti teikiama laikantis Europos Vadovų Tarybos ir Tarybos apibrėžto plėtros politikos pagrindo ir tinkamai atsižvelgiant į Komunikatą dėl plėtros strategijos bei pažangos ataskaitas, įtrauktas į Komisijos metinį plėtros dokumentų rinkinį, taip pat į atitinkamas Europos Parlamento rezoliucijas. Parama taip pat turėtų būti teikiama laikantis Sąjungos su I priede išvardytomis paramos gavėjomis sudarytų susitarimų ir atsižvelgiant į Europos bei stojimo partnerystes. Parama daugiausia turėtų būti teikiama keliose pasirinktose politikos srityse, kuriose ji padės I priede išvardytoms paramos gavėjoms stiprinti demokratines institucijas ir teisinę valstybę, atlikti teismų sistemos ir viešojo administravimo reformas, užtikrinti pagarbą pagrindinėms teisėms ir skatinti lyčių lygybę, toleranciją, socialinę įtrauktį ir nediskriminavimą. Teikiant paramą turėtų būti toliau remiamos jų pastangos plėtoti regioninį, makroregioninį ir tarpvalstybinį bendradarbiavimą bei teritorinį vystymąsi, be kita ko, įgyvendinant Sąjungos makroregionines strategijas. Parama taip pat turėtų būti stiprinamas jų ekonominis ir socialinis vystymasis, grindžiamas pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo darbotvarke, kurioje ypač daug dėmesio skiriama mažosioms ir vidutinėms įmonėms, kad būtų pasiekti strategijos „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (toliau - strategija „Europa 2020“) tikslai ir užtikrinta, kad būtų laipsniškai įvykdyti Kopenhagos kriterijai. Turėtų būti didinama finansinės paramos ir bendros pažangos, daromos įgyvendinant pasirengimo narystei strategiją, darna;

| (8) | siekiant atsižvelgti į plėtros politikos pagrindo pokyčius arba į svarbius pokyčius I priede išvardytose paramos gavėjose, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais pritaikomi ir atnaujinami II priede išvardyti paramos teminiai prioritetai. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais. Atlikdama su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą ir rengdama jų tekstus Komisija turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai būtų vienu metu, laiku ir tinkamai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai; |
| --- | --- |

(8)

siekiant atsižvelgti į plėtros politikos pagrindo pokyčius arba į svarbius pokyčius I priede išvardytose paramos gavėjose, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais pritaikomi ir atnaujinami II priede išvardyti paramos teminiai prioritetai. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais. Atlikdama su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą ir rengdama jų tekstus Komisija turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai būtų vienu metu, laiku ir tinkamai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai;

| (9) | teisinės valstybės stiprinimas, įskaitant kovą su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu, ir geras valdymas, įskaitant viešojo administravimo reformą, tebėra svarbiausios užduotys daugumai I priede išvardytų paramos gavėjų ir yra esminiai veiksniai tam, kad tos paramos gavėjos galėtų priartėti prie Sąjungos, o vėliau visiškai prisiimti narystės Sąjungoje įsipareigojimus. Kadangi tose srityse vykdomos reformos yra labiau ilgalaikio pobūdžio ir reikia kaupti rezultatų duomenis, finansinė parama pagal šį reglamentą turėtų būti teikiama kuo anksčiau atsižvelgiant į I priede išvardytoms paramos gavėjoms nustatytus reikalavimus; |
| --- | --- |

(9)

teisinės valstybės stiprinimas, įskaitant kovą su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu, ir geras valdymas, įskaitant viešojo administravimo reformą, tebėra svarbiausios užduotys daugumai I priede išvardytų paramos gavėjų ir yra esminiai veiksniai tam, kad tos paramos gavėjos galėtų priartėti prie Sąjungos, o vėliau visiškai prisiimti narystės Sąjungoje įsipareigojimus. Kadangi tose srityse vykdomos reformos yra labiau ilgalaikio pobūdžio ir reikia kaupti rezultatų duomenis, finansinė parama pagal šį reglamentą turėtų būti teikiama kuo anksčiau atsižvelgiant į I priede išvardytoms paramos gavėjoms nustatytus reikalavimus;

| (10) | I priede išvardytos paramos gavėjos turi būti geriau pasirengusios prisidėti prie pasaulinių problemų sprendimo, pavyzdžiui, darnaus vystymosi ir klimato kaitos, ir suderinti savo veiksmus su Sąjungos pastangomis spręsti tuos klausimus. Sąjungos parama pagal šį reglamentą taip pat turėtų padėti įgyvendinti tikslą su klimato kaita susijusią Sąjungos biudžeto dalį padidinti tiek, kad ji sudarytų bent 20 %; |
| --- | --- |

(10)

I priede išvardytos paramos gavėjos turi būti geriau pasirengusios prisidėti prie pasaulinių problemų sprendimo, pavyzdžiui, darnaus vystymosi ir klimato kaitos, ir suderinti savo veiksmus su Sąjungos pastangomis spręsti tuos klausimus. Sąjungos parama pagal šį reglamentą taip pat turėtų padėti įgyvendinti tikslą su klimato kaita susijusią Sąjungos biudžeto dalį padidinti tiek, kad ji sudarytų bent 20 %;

| (11) | Sąjunga taip pat turėtų visoms I priede išvardytoms paramos gavėjoms teikti paramą pereinamajam procesui siekiant narystės, remdamasi savo valstybių narių patirtimi. Vykdant tą bendradarbiavimą daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama visų pirma dalijimusi vykdant reformas valstybių narių įgyta patirtimi; |
| --- | --- |

(11)

Sąjunga taip pat turėtų visoms I priede išvardytoms paramos gavėjoms teikti paramą pereinamajam procesui siekiant narystės, remdamasi savo valstybių narių patirtimi. Vykdant tą bendradarbiavimą daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama visų pirma dalijimusi vykdant reformas valstybių narių įgyta patirtimi;

| (12) | Komisija ir valstybės narės turėtų užtikrinti savo teikiamos paramos atitiktį, darną ir papildomumą, visų pirma rengdamos reguliarias konsultacijas ir dažnai keisdamosi informacija įvairiais paramos teikimo ciklo etapais. Taip pat turėtų būti imtasi būtinų priemonių, kad būtų užtikrintas geresnis koordinavimas ir papildomumas su kitais paramos teikėjais, be kita ko, rengiant reguliarias konsultacijas. Turėtų būti stiprinamas pilietinės visuomenės vaidmuo, tiek dalyvaujant valdžios įstaigų įgyvendinamose programose, tiek kaip tiesioginės Sąjungos paramos gavėjos; |
| --- | --- |

(12)

Komisija ir valstybės narės turėtų užtikrinti savo teikiamos paramos atitiktį, darną ir papildomumą, visų pirma rengdamos reguliarias konsultacijas ir dažnai keisdamosi informacija įvairiais paramos teikimo ciklo etapais. Taip pat turėtų būti imtasi būtinų priemonių, kad būtų užtikrintas geresnis koordinavimas ir papildomumas su kitais paramos teikėjais, be kita ko, rengiant reguliarias konsultacijas. Turėtų būti stiprinamas pilietinės visuomenės vaidmuo, tiek dalyvaujant valdžios įstaigų įgyvendinamose programose, tiek kaip tiesioginės Sąjungos paramos gavėjos;

| (13) | Veiksmų, kuriais siekiama tikslų atitinkamose politikos srityse ir kurie bus remiami pagal šį reglamentą, prioritetai turėtų būti nustatyti orientaciniuose strateginiuose dokumentuose, kuriuos Komisija parengia Sąjungos daugiametės finansinės programos 2014–2020 m. laikotarpiui, bendradarbiaudama su I priede išvardytomis paramos gavėjomis, remdamasi jų konkrečiais poreikiais ir plėtros darbotvarke, laikydamasi bendro ir konkrečių šiame reglamente nustatytų tikslų ir deramai atsižvelgdama į atitinkamas nacionalines strategijas. Strateginiuose dokumentuose taip pat turėtų būti apibrėžtos politikos sritys, kuriose reikėtų teikti paramą, ir, nedarant poveikio Europos Parlamento ir Tarybos prerogatyvoms, turėtų būti nustatytas orientacinis Sąjungos lėšų paskirstymas kiekvienai politikos sričiai per metus, įskaitant kovos su klimato kaita išlaidų sąmatą. Turėtų būti užtikrintas pakankamas lankstumas siekiant tenkinti naujus poreikius ir suteikti paskatų gerinti veiklos rezultatus. Strateginiais dokumentais turėtų būti užtikrinta darna ir nuoseklumas su I priede išvardytų paramos gavėjų pastangomis, atspindėtomis jų nacionaliniuose biudžetuose, taip pat juose turėtų būti atsižvelgta į kitų paramos teikėjų teikiamą paramą. Siekiant atsižvelgti į vidaus ir išorės pokyčius, strateginiai dokumentai prireikus turėtų būti peržiūrimi ir tikslinami; |
| --- | --- |

(13)

Veiksmų, kuriais siekiama tikslų atitinkamose politikos srityse ir kurie bus remiami pagal šį reglamentą, prioritetai turėtų būti nustatyti orientaciniuose strateginiuose dokumentuose, kuriuos Komisija parengia Sąjungos daugiametės finansinės programos 2014–2020 m. laikotarpiui, bendradarbiaudama su I priede išvardytomis paramos gavėjomis, remdamasi jų konkrečiais poreikiais ir plėtros darbotvarke, laikydamasi bendro ir konkrečių šiame reglamente nustatytų tikslų ir deramai atsižvelgdama į atitinkamas nacionalines strategijas. Strateginiuose dokumentuose taip pat turėtų būti apibrėžtos politikos sritys, kuriose reikėtų teikti paramą, ir, nedarant poveikio Europos Parlamento ir Tarybos prerogatyvoms, turėtų būti nustatytas orientacinis Sąjungos lėšų paskirstymas kiekvienai politikos sričiai per metus, įskaitant kovos su klimato kaita išlaidų sąmatą. Turėtų būti užtikrintas pakankamas lankstumas siekiant tenkinti naujus poreikius ir suteikti paskatų gerinti veiklos rezultatus. Strateginiais dokumentais turėtų būti užtikrinta darna ir nuoseklumas su I priede išvardytų paramos gavėjų pastangomis, atspindėtomis jų nacionaliniuose biudžetuose, taip pat juose turėtų būti atsižvelgta į kitų paramos teikėjų teikiamą paramą. Siekiant atsižvelgti į vidaus ir išorės pokyčius, strateginiai dokumentai prireikus turėtų būti peržiūrimi ir tikslinami;

| (14) | Sąjunga suinteresuota padėti I priede išvardytoms paramos gavėjoms joms stengiantis įgyvendinti reformas siekiant narystės Sąjungoje. Parama turėtų būti valdoma daug dėmesio skiriant rezultatams ir teikiant paskatas toms šalims, kurios įrodo savo ryžtą vykdyti reformas, veiksmingai įgyvendindamos pasirengimo narystei paramą ir darydamos pažangą, kad atitiktų narystės kriterijus; |
| --- | --- |

(14)

Sąjunga suinteresuota padėti I priede išvardytoms paramos gavėjoms joms stengiantis įgyvendinti reformas siekiant narystės Sąjungoje. Parama turėtų būti valdoma daug dėmesio skiriant rezultatams ir teikiant paskatas toms šalims, kurios įrodo savo ryžtą vykdyti reformas, veiksmingai įgyvendindamos pasirengimo narystei paramą ir darydamos pažangą, kad atitiktų narystės kriterijus;

| (15) | teikiant paramą turėtų būti toliau naudojamasi struktūromis ir priemonėmis, kurių nauda buvo patvirtinta pasirengimo stojimui proceso metu. Perėjimas nuo Komisijos vykdomo tiesioginio pasirengimo narystei lėšų valdymo prie netiesioginio valdymo, kurį vykdytų I priede išvardytos paramos gavėjos, turėtų būti laipsniškas ir atitikti tų paramos gavėjų atitinkamus pajėgumus. Laikantis dalyvaujamosios demokratijos principo, Komisija turėtų skatinti kiekvienai iš I priede išvardytų paramos gavėjų teikiamos paramos parlamentinę priežiūrą joje; |
| --- | --- |

(15)

teikiant paramą turėtų būti toliau naudojamasi struktūromis ir priemonėmis, kurių nauda buvo patvirtinta pasirengimo stojimui proceso metu. Perėjimas nuo Komisijos vykdomo tiesioginio pasirengimo narystei lėšų valdymo prie netiesioginio valdymo, kurį vykdytų I priede išvardytos paramos gavėjos, turėtų būti laipsniškas ir atitikti tų paramos gavėjų atitinkamus pajėgumus. Laikantis dalyvaujamosios demokratijos principo, Komisija turėtų skatinti kiekvienai iš I priede išvardytų paramos gavėjų teikiamos paramos parlamentinę priežiūrą joje;

| (16) | siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Tie įgaliojimai yra susiję su strateginiais dokumentais, programavimo dokumentais ir konkrečiomis tokių vienodų sąlygų užtikrinimo taisyklėmis ir jais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011 (5). Atsižvelgiant į tų įgyvendinimo aktų pobūdį, ypač į tai, kad jais nustatomos politikos gairės, arba į jų finansinį poveikį, juos priimant iš esmės turėtų būti taikoma nagrinėjimo procedūra, išskyrus priemonių, susijusių su nedideliu finansiniu poveikiu, atvejus. Nustatant vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas reikėtų atsižvelgti į patirtį, įgytą valdant ir įgyvendinant ankstesnę pasirengimo narystei paramą. Tos vienodos sąlygos turėtų būti iš dalies keičiamos, jei dėl aplinkybių to reikėtų; |
| --- | --- |

(16)

siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Tie įgaliojimai yra susiję su strateginiais dokumentais, programavimo dokumentais ir konkrečiomis tokių vienodų sąlygų užtikrinimo taisyklėmis ir jais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011 (5). Atsižvelgiant į tų įgyvendinimo aktų pobūdį, ypač į tai, kad jais nustatomos politikos gairės, arba į jų finansinį poveikį, juos priimant iš esmės turėtų būti taikoma nagrinėjimo procedūra, išskyrus priemonių, susijusių su nedideliu finansiniu poveikiu, atvejus. Nustatant vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas reikėtų atsižvelgti į patirtį, įgytą valdant ir įgyvendinant ankstesnę pasirengimo narystei paramą. Tos vienodos sąlygos turėtų būti iš dalies keičiamos, jei dėl aplinkybių to reikėtų;

| (17) | pagal šį reglamentą įsteigto komiteto kompetencijai turėtų būti priskiriami teisės aktai ir įsipareigojimai pagal Reglamentą (EB) Nr. 1085/2006, taip pat Reglamento (EB) Nr. 389/2006 (6) 3 straipsnio įgyvendinimas; |
| --- | --- |

(17)

pagal šį reglamentą įsteigto komiteto kompetencijai turėtų būti priskiriami teisės aktai ir įsipareigojimai pagal Reglamentą (EB) Nr. 1085/2006, taip pat Reglamento (EB) Nr. 389/2006 (6) 3 straipsnio įgyvendinimas;

| (18) | šiuo reglamentu jo taikymo laikotarpiui nustatomas finansinis paketas, kuris Europos Parlamentui ir Tarybai metinės biudžeto procedūros metu turi būti svarbiausia orientacinė suma, kaip apibrėžta 2013 m. gruodžio 2 d. Tarpinstitucinio Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos susitarimo dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (7) 17 punkte; |
| --- | --- |

(18)

šiuo reglamentu jo taikymo laikotarpiui nustatomas finansinis paketas, kuris Europos Parlamentui ir Tarybai metinės biudžeto procedūros metu turi būti svarbiausia orientacinė suma, kaip apibrėžta 2013 m. gruodžio 2 d. Tarpinstitucinio Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos susitarimo dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (7) 17 punkte;

| (19) | Sąjunga turėtų siekti kuo efektyviau naudoti turimus išteklius, kad jos išorės veiksmų poveikis būtų optimalus. Tai turėtų būti pasiekta užtikrinant Sąjungos išorės veiksmų priemonių suderinamumą bei papildomumą ir PNPP II, kitų Sąjungos išorės veiksmų finansavimo priemonių bei kitų Sąjungos politikos sričių sinergiją. Be to, tai turėtų apimti abipusį pagal išorės veiksmų finansavimo priemones parengtų programų stiprinimą; |
| --- | --- |

(19)

Sąjunga turėtų siekti kuo efektyviau naudoti turimus išteklius, kad jos išorės veiksmų poveikis būtų optimalus. Tai turėtų būti pasiekta užtikrinant Sąjungos išorės veiksmų priemonių suderinamumą bei papildomumą ir PNPP II, kitų Sąjungos išorės veiksmų finansavimo priemonių bei kitų Sąjungos politikos sričių sinergiją. Be to, tai turėtų apimti abipusį pagal išorės veiksmų finansavimo priemones parengtų programų stiprinimą;

| (20) | bendros Sąjungos išorės veiksmų finansavimo priemonių įgyvendinimo taisyklės ir procedūros nustatytos Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 236/2014 (8); |
| --- | --- |

(20)

bendros Sąjungos išorės veiksmų finansavimo priemonių įgyvendinimo taisyklės ir procedūros nustatytos Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 236/2014 (8);

| (21) | kadangi šio reglamento tikslo valstybės narės negali deramai pasiekti ir to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi ES sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti; |
| --- | --- |

(21)

kadangi šio reglamento tikslo valstybės narės negali deramai pasiekti ir to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi ES sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti;

| (22) | tikslinga užtikrinti sklandų perėjimą be pertraukų nuo Pasirengimo narystei paramos priemonės (PNPP), nustatytos pagal Reglamentą (EB) Nr. 1085/2006, prie PNPP II ir šio reglamento taikymo trukmę suderinti su Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013 (9) taikymo trukme. Todėl šis reglamentas turėtų būti taikomas nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d., |
| --- | --- |

(22)

tikslinga užtikrinti sklandų perėjimą be pertraukų nuo Pasirengimo narystei paramos priemonės (PNPP), nustatytos pagal Reglamentą (EB) Nr. 1085/2006, prie PNPP II ir šio reglamento taikymo trukmę suderinti su Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013 (9) taikymo trukme. Todėl šis reglamentas turėtų būti taikomas nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d.,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

I ANTRAŠTINĖ DALIS

BENDROSIOS NUOSTATOS

1 straipsnis

Bendras tikslas

Pagal pasirengimo narystei paramos priemonę (PNPP II) 2014–2020 m. laikotarpiu remiami I priede išvardytų paramos gavėjų veiksmai priimant ir įgyvendinant politines, institucines, teisines, administracines, socialines ir ekonomines reformas, kurias tos paramos gavėjos turi įgyvendinti, kad jos galėtų laikytis Sąjungos vertybių ir laipsniškai suderinti savo sistemas su Sąjungos taisyklėmis, standartais, politika ir praktika rengdamosi narystei Sąjungoje.

Tokia PNPP II parama prisidedama prie stabilumo, saugumo ir gerovės I priede išvardytose paramos gavėjose.

2 straipsnis

Konkretūs tikslai

1.   Pagal šį reglamentą teikiama parama siekiama toliau išvardytų konkrečių tikslų, atsižvelgiant į kiekvienos I priede išvardytos paramos gavėjos poreikius ir individualią plėtros darbotvarkę:

| a) | remti politines reformas, inter alia:






  i) | stiprinant demokratiją ir demokratines institucijas, įskaitant nepriklausomas ir veiksmingas teismines institucijas, ir teisinę valstybę, įskaitant jos įtvirtinimą; |
| --- | --- | --- |

a)

remti politines reformas, inter alia:

i)

stiprinant demokratiją ir demokratines institucijas, įskaitant nepriklausomas ir veiksmingas teismines institucijas, ir teisinę valstybę, įskaitant jos įtvirtinimą;

| ii) | propaguojant ir apsaugant žmogaus teises ir pagrindines laisves, užtikrinant didesnę pagarbą mažumoms priklausančių asmenų, įskaitant lesbietes, gėjus, biseksualius, translyčius ir interseksualius asmenis, teisėms, propaguojant lyčių lygybę, nediskriminavimą ir toleranciją, taip pat žiniasklaidos laisvę ir pagarbą kultūrų įvairovei; |
| --- | --- |

ii)

propaguojant ir apsaugant žmogaus teises ir pagrindines laisves, užtikrinant didesnę pagarbą mažumoms priklausančių asmenų, įskaitant lesbietes, gėjus, biseksualius, translyčius ir interseksualius asmenis, teisėms, propaguojant lyčių lygybę, nediskriminavimą ir toleranciją, taip pat žiniasklaidos laisvę ir pagarbą kultūrų įvairovei;

| iii) | vykdant regioninį bendradarbiavimą ir palaikant gerus kaimyninius santykius; |
| --- | --- |

iii)

vykdant regioninį bendradarbiavimą ir palaikant gerus kaimyninius santykius;

| iv) | propaguojant susitaikymo, taikos kūrimo ir pasitikėjimo stiprinimo priemones; |
| --- | --- |

iv)

propaguojant susitaikymo, taikos kūrimo ir pasitikėjimo stiprinimo priemones;

| v) | kovojant su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu; |
| --- | --- |

v)

kovojant su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu;

| vi) | stiprinant viešąjį administravimą ir gerą valdymą visais lygiais; |
| --- | --- |

vi)

stiprinant viešąjį administravimą ir gerą valdymą visais lygiais;

| vii) | taikant gebėjimų stiprinimo priemones, kuriomis gerinama teisėsauga, sienų valdymas ir migracijos politikos įgyvendinimas, įskaitant migracijos srautų valdymą; |
| --- | --- |

vii)

taikant gebėjimų stiprinimo priemones, kuriomis gerinama teisėsauga, sienų valdymas ir migracijos politikos įgyvendinimas, įskaitant migracijos srautų valdymą;

| viii) | ugdant pilietinę visuomenę; |
| --- | --- |

viii)

ugdant pilietinę visuomenę;

| ix) | gerinant socialinį dialogą ir stiprinant socialinių partnerių gebėjimus; |
| --- | --- |

ix)

gerinant socialinį dialogą ir stiprinant socialinių partnerių gebėjimus;

| b) | remti ekonominį, socialinį ir teritorinį vystymąsi siekiant pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo, inter alia:






  i) | įgyvendinant Sąjungos standartus ekonomikos srityje, įskaitant veikiančią rinkos ekonomiką, taip pat fiskalinio ir ekonomikos valdymo srityse; |
| --- | --- | --- |

b)

remti ekonominį, socialinį ir teritorinį vystymąsi siekiant pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo, inter alia:

i)

įgyvendinant Sąjungos standartus ekonomikos srityje, įskaitant veikiančią rinkos ekonomiką, taip pat fiskalinio ir ekonomikos valdymo srityse;

| ii) | vykdant ekonomines reformas, būtinas konkurenciniam spaudimui ir rinkos jėgoms Sąjungoje atlaikyti, kartu padedant pasiekti socialinius ir aplinkosaugos tikslus; |
| --- | --- |

ii)

vykdant ekonomines reformas, būtinas konkurenciniam spaudimui ir rinkos jėgoms Sąjungoje atlaikyti, kartu padedant pasiekti socialinius ir aplinkosaugos tikslus;

| iii) | skatinant užimtumą ir darbo jėgos judumą, skatinant kurti kokybiškas darbo vietas ir vystyti žmogiškąjį kapitalą; |
| --- | --- |

iii)

skatinant užimtumą ir darbo jėgos judumą, skatinant kurti kokybiškas darbo vietas ir vystyti žmogiškąjį kapitalą;

| iv) | skatinant socialinę ir ekonominę įtrauktį, visų pirma mažumų ir pažeidžiamų grupių, įskaitant neįgaliuosius, pabėgėlius ir perkeltuosius asmenis; |
| --- | --- |

iv)

skatinant socialinę ir ekonominę įtrauktį, visų pirma mažumų ir pažeidžiamų grupių, įskaitant neįgaliuosius, pabėgėlius ir perkeltuosius asmenis;

| v) | plėtojant įtraukią ir integruotą švietimo sistemą ir saugant bei atkuriant kultūros paveldą; |
| --- | --- |

v)

plėtojant įtraukią ir integruotą švietimo sistemą ir saugant bei atkuriant kultūros paveldą;

| vi) | plėtojant fizinį kapitalą, be kita ko, gerinant infrastruktūrą, ir jungtis su Sąjungos ir regioniniais tinklais; |
| --- | --- |

vi)

plėtojant fizinį kapitalą, be kita ko, gerinant infrastruktūrą, ir jungtis su Sąjungos ir regioniniais tinklais;

| vii) | stiprinant mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų pajėgumus; |
| --- | --- |

vii)

stiprinant mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų pajėgumus;

| c) | visais lygiais stiprinti I priede išvardytų paramos gavėjų gebėjimus vykdyti su naryste Sąjungoje susijusius įsipareigojimus remiant laipsnišką jų teisės aktų derinimą su Sąjungos acquis ir jos priėmimą, įgyvendinimą ir vykdymą, įskaitant pasirengimą valdyti Sąjungos struktūrinių fondų, Sanglaudos fondo ir Europos žemės ūkio ir kaimo plėtros fondo lėšas; |
| --- | --- |

c)

visais lygiais stiprinti I priede išvardytų paramos gavėjų gebėjimus vykdyti su naryste Sąjungoje susijusius įsipareigojimus remiant laipsnišką jų teisės aktų derinimą su Sąjungos acquis ir jos priėmimą, įgyvendinimą ir vykdymą, įskaitant pasirengimą valdyti Sąjungos struktūrinių fondų, Sanglaudos fondo ir Europos žemės ūkio ir kaimo plėtros fondo lėšas;

| d) | stiprinti I priede išvardytų paramos gavėjų, valstybių narių ir atitinkamais atvejais trečiųjų šalių, kurioms taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 232/2014 (10), regioninę integraciją ir teritorinį bendradarbiavimą. |
| --- | --- |

d)

stiprinti I priede išvardytų paramos gavėjų, valstybių narių ir atitinkamais atvejais trečiųjų šalių, kurioms taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 232/2014 (10), regioninę integraciją ir teritorinį bendradarbiavimą.

2.   Pažanga siekiant 1 dalyje išdėstytų konkrečių tikslų stebima ir vertinama remiantis iš anksto nustatytais, aiškiais, skaidriais ir, atitinkamais atvejais, konkrečiai šaliai pritaikytais ir išmatuojamais rodikliais, kurie apima, inter alia:

| a) | pažangą demokratijos stiprinimo, teisinės valstybės ir nepriklausomos ir veiksmingos teisingumo sistemos, pagarbos žmogaus teisėms, įskaitant mažumoms ir pažeidžiamoms grupėms priklausančių asmenų teises, ir pagrindinėms laisvėms, lyčių lygybės ir moterų teisių, kovos su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu, susitaikymo, gerų kaimyninių santykių ir pabėgėlių sugrįžimo srityse, visų pirma kaupiant rezultatų tose srityse duomenis; |
| --- | --- |

a)

pažangą demokratijos stiprinimo, teisinės valstybės ir nepriklausomos ir veiksmingos teisingumo sistemos, pagarbos žmogaus teisėms, įskaitant mažumoms ir pažeidžiamoms grupėms priklausančių asmenų teises, ir pagrindinėms laisvėms, lyčių lygybės ir moterų teisių, kovos su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu, susitaikymo, gerų kaimyninių santykių ir pabėgėlių sugrįžimo srityse, visų pirma kaupiant rezultatų tose srityse duomenis;

| b) | pažangą vykdant socialines bei ekonomines ir fiskalines reformas, šalinant struktūrinį ir makroekonominį disbalansą; socialinio ir ekonominio vystymosi strategijų pagrįstumą ir veiksmingumą, pažangą siekiant pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo ir įtraukaus bei integruoto švietimo, kokybiško mokymo ir užimtumo užtikrinimą, be kita ko, pasiektą PNPP II remiamomis viešojo sektoriaus investicijomis; pažangą siekiant sukurti verslui palankią aplinką; |
| --- | --- |

b)

pažangą vykdant socialines bei ekonomines ir fiskalines reformas, šalinant struktūrinį ir makroekonominį disbalansą; socialinio ir ekonominio vystymosi strategijų pagrįstumą ir veiksmingumą, pažangą siekiant pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo ir įtraukaus bei integruoto švietimo, kokybiško mokymo ir užimtumo užtikrinimą, be kita ko, pasiektą PNPP II remiamomis viešojo sektoriaus investicijomis; pažangą siekiant sukurti verslui palankią aplinką;

| c) | pažangą derinant teisės aktus su Sąjungos acquis, įskaitant jos įgyvendinimo rezultatų duomenis; su Sąjunga susijusios institucinės reformos pažangą, įskaitant perėjimą prie pagal šį reglamentą teikiamos paramos netiesioginio valdymo; |
| --- | --- |

c)

pažangą derinant teisės aktus su Sąjungos acquis, įskaitant jos įgyvendinimo rezultatų duomenis; su Sąjunga susijusios institucinės reformos pažangą, įskaitant perėjimą prie pagal šį reglamentą teikiamos paramos netiesioginio valdymo;

| d) | pažangą visais lygiais kuriant ir stiprinant gero valdymo, administracinius, institucinius ir įsisavinimo gebėjimus, įskaitant tinkamus žmogiškuosius išteklius, reikalingus su acquis susijusių teisės aktų priėmimui ir įgyvendinimui; |
| --- | --- |

d)

pažangą visais lygiais kuriant ir stiprinant gero valdymo, administracinius, institucinius ir įsisavinimo gebėjimus, įskaitant tinkamus žmogiškuosius išteklius, reikalingus su acquis susijusių teisės aktų priėmimui ir įgyvendinimui;

| e) | regioninio ir teritorinio bendradarbiavimo iniciatyvas ir prekybos srautų raidą. |
| --- | --- |

e)

regioninio ir teritorinio bendradarbiavimo iniciatyvas ir prekybos srautų raidą.

3.   Rodikliai, nurodyti 2 dalyje, prireikus naudojami vykdant veiklos rezultatų stebėseną, atliekant jų vertinimą ir peržiūrą. Vertinant pagal PNPP II teikiamos paramos rezultatus, pirmiausia remiamasi 4 straipsnyje nurodytomis Komisijos metinėmis ataskaitomis. Atitinkami veiklos rezultatų rodikliai apibrėžiami ir įtraukiami į 6 ir 7 straipsniuose nurodytus strateginius dokumentus bei programas ir nustatomi taip, kad suteiktų galimybę objektyviai vertinti pažangą per tam tikrą laiką ir, atitinkamais atvejais, vertinti įgyvendinant skirtingas programas padarytą pažangą.

3 straipsnis

Politikos sritys

1.   Parama pagal šį reglamentą daugiausia skiriama šioms politikos sritims:

| a) | reformoms rengiantis narystei Sąjungoje ir susijusiam institucijų ir gebėjimų stiprinimui; |
| --- | --- |

a)

reformoms rengiantis narystei Sąjungoje ir susijusiam institucijų ir gebėjimų stiprinimui;

| b) | socialiniam, ekonominiam ir regioniniam vystymuisi; |
| --- | --- |

b)

socialiniam, ekonominiam ir regioniniam vystymuisi;

| c) | užimtumui, socialinei politikai, švietimui, lyčių lygybės skatinimui ir žmogiškųjų išteklių vystymui; |
| --- | --- |

c)

užimtumui, socialinei politikai, švietimui, lyčių lygybės skatinimui ir žmogiškųjų išteklių vystymui;

| d) | žemės ūkiui ir kaimo plėtrai; |
| --- | --- |

d)

žemės ūkiui ir kaimo plėtrai;

| e) | regioniniam ir teritoriniam bendradarbiavimui. |
| --- | --- |

e)

regioniniam ir teritoriniam bendradarbiavimui.

2.   Teikiant paramą visose šio straipsnio 1 dalyje nurodytose politikos srityse remiamos I priede išvardytų paramos gavėjų pastangos siekti 1 ir 2 straipsniuose išdėstytų bendro tikslo ir konkrečių tikslų, visų pirma vykdant politikos reformas, derinant teisės aktus, stiprinant gebėjimus ir investuojant lėšas.

Atitinkamais atvejais ypatingas dėmesys skiriamas geram valdymui, teisinei valstybei bei kovai su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu.

3.   Parama 1 dalies b–e punktuose nurodytose politikos srityse gali apimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1301/2013 (11), Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1300/2013 (12), Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1304/2013 (13), Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1299/2013 (14) ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1305/2013 (15) numatytų rūšių veiksmų finansavimą.

4.   Teikiant paramą šio straipsnio 1 dalies e punkte nurodytoje politikos srityje visų pirma gali būti finansuojami su keliomis šalimis susiję arba horizontalūs veiksmai, taip pat tarpvalstybinio, tarptautinio ir tarpregioninio bendradarbiavimo veiksmai.

4 straipsnis

Paramos pagrindas

1.   Parama pagal šį reglamentą teikiama laikantis Europos Vadovų Tarybos ir Tarybos apibrėžto plėtros politikos pagrindo ir tinkamai atsižvelgiama į Komisijos komunikatą dėl plėtros strategijos bei pažangos ataskaitas, įtrauktas į Komisijos metinį plėtros dokumentų rinkinį, taip pat į atitinkamas Europos Parlamento rezoliucijas. Komisija užtikrina paramos ir plėtros politikos pagrindo darną.

2.   Parama yra tikslinė ir pritaikyta prie konkrečios I priede išvardytų paramos gavėjų padėties, atsižvelgiant į tolesnes pastangas, būtinas siekiant atitikti narystės kriterijus, taip pat į tų paramos gavėjų pajėgumus. Paramos taikymo sritis ir intensyvumas diferencijuojami pagal poreikius, įsipareigojimą vykdyti reformas ir pažangą tas reformas įgyvendinant. Parama daugiausia skiriama tam, kad I priede išvardytoms paramos gavėjoms būtų padedama parengti ir įgyvendinti sektorių reformas. Sektorių politika ir strategijos turi būti išsamios; jomis prisidedama prie to, kad būtų pasiekti konkretūs tikslai, išdėstyti 2 straipsnio 1 dalyje.

3.   Pagal konkrečius tikslus, išdėstytus 2 straipsnio 1 dalyje, paramos teikimo teminiai prioritetai atsižvelgiant į I priede išvardytų paramos gavėjų poreikius ir pajėgumus yra nustatyti II priede. Kiekvienu iš tų teminių prioritetų gali būti prisidedama prie to, kad būtų pasiekta daugiau nei vienas konkretus tikslas.

4.   Pagal konkretų tikslą, nustatytą 2 straipsnio 1 dalies d punkte, parama remiamas I priede išvardytų paramos gavėjų tarpvalstybinis bendradarbiavimas tarpusavyje ir su valstybėmis narėmis arba su šalimis, kurioms taikoma Europos kaimynystės priemonė (EKP), nustatyta Reglamentu (ES) Nr. 232/2014, siekiant skatinti gerus kaimyninius santykius, Sąjungos integraciją ir socialinį ir ekonominį vystymąsi. Teritoriniam bendradarbiavimui teikiamos paramos teminiai prioritetai išdėstyti III priede.

5 straipsnis

Atitiktis, darna ir papildomumas

1.   Finansinė parama pagal šį reglamentą atitinka Sąjungos politiką. Ją teikiant laikomasi su I priede išvardytomis paramos gavėjomis Sąjungos sudarytų susitarimų ir įsipareigojimų pagal daugiašalius susitarimus, kurių šalis Sąjunga yra.

2.   Palaikydama ryšius su valstybėmis narėmis, Komisija padeda įgyvendinti Sąjungos įsipareigojimus siekti didesnio skaidrumo ir atskaitomybės teikiant paramą, be kita ko, viešai atskleidžia informaciją apie paramos apimtis bei paskirstymą ir užtikrina, kad duomenys būtų palyginami tarptautiniu mastu ir su jais būtų galima lengvai susipažinti, jais keistis ir juos skelbti.

3.   Komisija, valstybės narės ir Europos investicijų bankas (EIB) bendradarbiauja užtikrindami pagal šį reglamentą teikiamos paramos ir kitos Sąjungos, valstybių narių ir EIB teikiamos paramos darną ir siekia išvengti šios paramos dubliavimosi, be kita ko, rengdami reguliarius ir įtraukius posėdžius, kuriais siekiama koordinuoti paramą.

4.   Komisija, valstybės narės ir EIB užtikrina savo atitinkamų paramos programų koordinavimą, kad būtų padidintas paramos teikimo veiksmingumas ir efektyvumas ir išvengta dvigubo finansavimo, laikantis nustatytų veiklos koordinavimo išorės paramos srityje stiprinimo principų bei politikos ir procedūrų derinimo principų, visų pirma tarptautinių paramos veiksmingumo principų. Koordinavimas apima reguliarias konsultacijas ir dažną keitimąsi informacija įvairiuose paramos teikimo ciklo etapuose, ypač vietos lygiu, ir yra vienas iš svarbiausių valstybių narių ir Sąjungos programavimo procesų veiksmų.

5.   Siekdama padidinti paramos teikimo veiksmingumą ir efektyvumą ir išvengti dvigubo finansavimo, Komisija, palaikydama ryšius su valstybėmis narėmis, imasi būtinų veiksmų, kad būtų užtikrintas geresnis veiklos koordinavimas ir papildomumas su daugiašalėmis ir regioninėmis organizacijomis bei subjektais, pavyzdžiui, tarptautinėmis finansų įstaigomis, Jungtinių Tautų agentūromis, fondais bei programomis ir Sąjungai nepriklausančiais paramos teikėjais.

6.   Rengdama, įgyvendindama paramą pagal šį reglamentą ir vykdydama jos stebėseną Komisija iš esmės palaiko partnerystės ryšius su I priede išvardytomis paramos gavėjomis. Prireikus toje partnerystėje dalyvauja kompetentingos nacionalinės ir vietos valdžios institucijos, taip pat pilietinės visuomenės organizacijos. Komisija skatina atitinkamų suinteresuotųjų subjektų veiksmų koordinavimą.

Pilietinės visuomenės organizacijų pajėgumai stiprinami, be kita ko, prireikus joms tiesiogiai teikiant paramą.

II ANTRAŠTINĖ DALIS

STRATEGINIS PLANAVIMAS

6 straipsnis

Strateginiai dokumentai

1.   Parama pagal šį reglamentą teikiama remiantis atskiros šalies arba kelių šalių orientaciniais strateginiais dokumentais (toliau – strateginiai dokumentai), kuriuos Komisija, bendradarbiaudama su I priede išvardytomis paramos gavėjomis, parengia Sąjungos daugiametės finansinės programos 2014–2020 m. laikotarpiui.

2.   Strateginiuose dokumentuose nustatomi veiksmų prioritetai siekiant tikslų atitinkamose politikos srityse, nurodytose 3 straipsnyje; jie remiami pagal šį reglamentą laikantis bendro ir konkrečių tikslų, nurodytų atitinkamai 1 ir 2 straipsniuose. Strateginiai dokumentai priimami laikantis paramos politikos pagrindo, išdėstyto 4 straipsnyje, ir tinkamai atsižvelgiant į atitinkamas nacionalines strategijas.

3.   Strateginiuose dokumentuose nurodomas orientacinis Sąjungos lėšų paskirstymas atitinkamoms politikos sritims pagal metus; juose numatoma galimybė patenkinti naujai iškilusius poreikius, nedarant poveikio galimybei derinti skirtingoms politikos sritims skirtą paramą. Strateginiuose dokumentuose pateikiami pažangos, padarytos siekiant juose nustatytų tikslų, vertinimo rodikliai.

4.   Komisija atlieka kasmetinį strateginių dokumentų įgyvendinimo ir jų tolesnio aktualumo įvertinimą, atsižvelgdama į 4 straipsnyje nurodyto politikos pagrindo raidą. Komisija informuoja 13 straipsnio 1 dalyje nurodytą komitetą apie to vertinimo rezultatus ir gali pasiūlyti patikslinti šiame straipsnyje nurodytus strateginius dokumentus ir (arba), atitinkamais atvejais, 7 straipsnio 1 dalyje nurodytas programas bei priemones. Tie strateginiai dokumentai taip pat peržiūrimi laikotarpio viduryje ir prireikus patikslinami.

5.   Komisija priima šiame straipsnyje nurodytus strateginius dokumentus ir jų patikslintas redakcijas pagal Reglamento (ES) Nr. 236/2014 16 straipsnio 3 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą.

III ANTRAŠTINĖ DALIS

ĮGYVENDINIMAS

7 straipsnis

Programavimas

1.   Sąjungos parama pagal šį reglamentą įgyvendinama tiesiogiai, netiesiogiai arba pasidalijamojo valdymo būdu, taikant Reglamento (ES) Nr. 236/2014 2 ir 3 straipsniuose nurodytas programas bei priemones ir laikantis konkrečių taisyklių, kuriomis nustatomos vienodos šio reglamento, ypač jo nuostatų dėl valdymo struktūrų ir procedūrų, įgyvendinimo sąlygos ir kurias Komisija priima pagal šio reglamento 13 straipsnį. Parama paprastai įgyvendinama pagal metines arba daugiametes atskiros šalies arba kelių šalių programas, taip pat tarpvalstybines bendradarbiavimo programas, kurios sudaromos pagal 6 straipsnyje nurodytus strateginius dokumentus ir kurias prireikus parengia atitinkamos šio reglamento I priede išvardytos paramos gavėjos ir (arba) Komisija.

2.   Jeigu programavimas arba programų peržiūros atliekamos paskelbus Reglamento (ES) Nr. 236/2014. 17 straipsnyje nurodytą laikotarpio vidurio peržiūros ataskaitą (toliau – laikotarpio vidurio peržiūros ataskaita), atsižvelgiama į toje ataskaitoje pateiktus rezultatus, nustatytus faktus ir išvadas.

8 straipsnis

Bendrieji ir papildomi susitarimai

1.   Komisija ir atitinkamos I priede išvardytos paramos gavėjos sudaro bendruosius susitarimus dėl paramos įgyvendinimo.

2.   Prireikus Komisija ir atitinkamos I priede išvardytos paramos gavėjos arba jų įgyvendinimo institucijos gali sudaryti papildomus susitarimus dėl paramos įgyvendinimo.

9 straipsnis

Nuostatos, susijusios su keliomis priemonėmis

1.   Tinkamai pagrįstais atvejais ir siekdama užtikrinti Sąjungos finansavimo darną bei veiksmingumą arba skatinti regioninį bendradarbiavimą, Komisija gali nuspręsti, kad kitos šalys, teritorijos ir regionai, kurie priešingu atveju negalėtų gauti finansavimo pagal 1 straipsnį, gali pasinaudoti 7 straipsnio 1 dalyje nurodytomis programomis ir priemonėmis, jeigu ta programa arba priemonė yra pasaulinio, regioninio ar tarpvalstybinio pobūdžio.

2.   Europos regioninės plėtros fondas (ERPF) prisideda prie I priede išvardytų paramos gavėjų ir valstybių narių tarpvalstybiniam bendradarbiavimui skirtų programų arba priemonių, numatytų pagal šį reglamentą, finansavimo. ERPF įnašo suma nustatoma pagal Reglamento (ES) Nr. 1299/2013 4 straipsnį. To įnašo naudojimui taikomas šis reglamentas.

3.   Atitinkamais atvejais taikant PNPP II gali būti prisidedama prie tarptautinio ir tarpregioninio bendradarbiavimo programų arba priemonių, kurios yra nustatytos ir įgyvendinamos pagal Reglamentą (ES) Nr. 1299/2014 ir kuriose dalyvauja šio reglamento I priede išvardytos paramos gavėjos.

4.   Atitinkamais atvejais taikant PNPP II gali būti prisidedama prie tarpvalstybinio bendradarbiavimo programų arba priemonių, kurios yra nustatytos ir įgyvendinamos pagal Reglamentą (ES) Nr. 232/2014 ir kuriose dalyvauja šio reglamento I priede išvardytos paramos gavėjos.

5.   Atitinkamais atvejais taikant PNPP II gali būti prisidedama prie programų ar priemonių, nustatytų kaip makroregioninės strategijos dalis, kuriose dalyvauja I priede išvardytos paramos gavėjos.

IV ANTRAŠTINĖ DALIS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

10 straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

Komisijai pagal 11 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamas šio reglamento II priedas. Visų pirma, paskelbus laikotarpio vidurio peržiūros ataskaitą, Komisija, remdamasi toje ataskaitoje pateiktomis rekomendacijomis, iki 2018 m. kovo 31 d. priima deleguotąjį aktą, kuriuo iš dalies keičiamas šio reglamento II priedas.

11 straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kaip nurodyta 10 straipsnyje, Komisijai suteikiami iki 2020 m. gruodžio 31 d.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 10 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

5.   Pagal 10 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

12 straipsnis

Papildomų įgyvendinimo taisyklių priėmimas

Be Reglamente (ES) 236/2014 nustatytų taisyklių, Komisija pagal Reglamento (ES) 236/2014 16 straipsnio 3 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą priima konkrečias taisykles, kuriomis nustatomos vienodos šio reglamento įgyvendinimo sąlygos.

13 straipsnis

Komitetas

1.   Įsteigiamas Pasirengimo narystei paramos priemonės komitetas (toliau – PNPP II komitetas), kurį sudaro valstybių narių atstovai, o jam pirmininkauja Komisijos atstovas. Tas komitetas – tai komitetas, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.

2.   PNPP II komitetas padeda Komisijai visais 3 straipsnyje nurodytų politikos sričių klausimais. PNPP II komitetas taip pat turi kompetenciją teisės aktų ir įsipareigojimų pagal Reglamentą (EB) Nr. 1085/2006 klausimais, taip pat Reglamento (EB) Nr. 389/2006 3 straipsnio įgyvendinimo klausimais.

14 straipsnis

Atlyginimas už rezultatus

1.   6 straipsnyje nurodytuose strateginiuose dokumentuose numatoma atitinkama paramos suma, skirta tam, kad atskiroms I priede išvardytoms paramos gavėjoms būtų galima atlyginti už:

| a) | ypatingą pažangą, padarytą siekiant atitikti narystės kriterijus; ir (arba) |
| --- | --- |

a)

ypatingą pažangą, padarytą siekiant atitikti narystės kriterijus; ir (arba)

| b) | veiksmingą pasirengimo narystei paramos įgyvendinimą, kai pasiekiami itin gerų rezultatų siekiant konkrečių atitinkamame strateginiame dokumente nustatytų tikslų. |
| --- | --- |

b)

veiksmingą pasirengimo narystei paramos įgyvendinimą, kai pasiekiami itin gerų rezultatų siekiant konkrečių atitinkamame strateginiame dokumente nustatytų tikslų.

2.   Tais atvejais, kai kurios nors iš I priede išvardytų paramos gavėjų padaryta pažanga ar pasiekti rezultatai tebėra daug menkesni nei susitarti lygiai, nustatyti strateginiuose dokumentuose, Komisija proporcingai pakoreguoja asignavimus laikydamasi Reglamento (ES) Nr. 236/2014 16 straipsnio 3 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

3.   Atlyginimui už rezultatus, nurodytus šio straipsnio 1 dalyje, rezervuojama atitinkama suma, kuri skiriama remiantis kelerių metų laikotarpio veiklos rezultatų ir pažangos įvertinimu, tačiau ne vėliau nei atitinkamai 2017 m. ir 2020 m. Atsižvelgiama į 2 straipsnio 2 dalyje nurodytus ir strateginiuose dokumentuose apibrėžtus veiklos rezultatų rodiklius.

4.   Orientaciniu Sąjungos lėšų paskirstymu 6 straipsnyje nurodytuose strateginiuose dokumentuose atsižvelgiama į galimybę skirti atitinkamas papildomas lėšas atsižvelgiant į veiklos rezultatus ir (arba) pažangą.

15 straipsnis

Finansinis paketas

1.   Šiam reglamentui įgyvendinti 2014–2020 m. laikotarpiu skirtas finansinis paketas yra 11 698 668 000 EUR dabartinėmis kainomis. Iki 4 % finansinio paketo skiriama I priede išvardytų paramos gavėjų ir valstybių narių tarpvalstybinio bendradarbiavimo programoms, atsižvelgiant į jų poreikius ir prioritetus.

2.   Europos Parlamentas ir Taryba patvirtina metinius asignavimus neviršydami nustatytų daugiametės finansinės programos 2014–2020 m. laikotarpiu ribų.

3.   Kaip nurodyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1288/2013 (16) 18 straipsnio 4 dalyje, orientacinė 1 680 000 000 EUR suma pagal įvairias išorės veiksmų finansavimo priemones, t.y. Vystomojo bendradarbiavimo priemonę, nustatytą Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 233/2014 (17), EKP, PNPP II ir Partnerystės priemonę, nustatytą Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 234/2014 (18), skiriama veiklai, susijusiai su judumu mokymosi tikslais iš šalių partnerių ar į jas, kaip apibrėžta Reglamente (ES) Nr. 1288/2013, ir bendradarbiavimui bei politikos dialogui su tų šalių valdžios institucijomis, įstaigomis ir organizacijomis. Tų lėšų naudojimui taikomas Reglamentas (ES) Nr. 1288/2013.

Lėšos skiriamos dviem daugiamečiais asignavimais: tik atitinkamai pirmiesiems ketveriems metams ir likusiems trejiems metams. Tų lėšų skyrimas numatomas atliekant programavimą, kaip nustatyta šiame reglamente, atsižvelgiant į nustatytus atitinkamų šalių poreikius ir prioritetus. Atsiradus svarbių nenumatytų aplinkybių arba didelių politinių pokyčių, asignavimai gali būti tikslinami atsižvelgiant į Sąjungos išorės veiksmų prioritetus.

16 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Strasbūre 2014 m. kovo 11 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

M. SCHULZ

Tarybos vardu

Pirmininkas

D. KOURKOULAS

---

(1)  OL C 11, 2013 1 15, p. 77.

1

(2)  OL C 391, 2012 12 18, p. 110.

2

(3)  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2014 m. kovo 11 d. Tarybos sprendimas.

3

(4)  2006 m. liepos 17 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1085/2006, nustatantis Pasirengimo narystei pagalbos priemonę (IPA) (OL L 210, 2006 7 31, p. 82).

4

(5)  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).

5

(6)  2006 m. vasario 27 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 389/2006, nustatantis finansinės paramos priemonę Kipro turkų bendruomenės ekonominei plėtrai skatinti ir iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2667/2000 dėl Europos rekonstrukcijos agentūros (OL L 65, 2006 3 7, p. 5).

6

(7)  OL C 373, 2013 12 20, p. 1.

7

(8)  2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 236/2014, kuriuo nustatomos bendros Sąjungos išorės veiksmų finansavimo priemonių įgyvendinimo taisyklės ir procedūros (žr. šio Oficialiojo leidinio p. 95).

8

(9)  2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (OL L 347, 2013 12 20, p. 884).

9

(10)  2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 232/2014, kuriuo nustatoma Europos kaimynystės priemonė (žr. šio Oficialiojo leidinio p. 27).

10

(11)  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1301/2013 dėl konkrečių su Europos regioninės plėtros fondu ir investicijų į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą tikslu susijusių nuostatų, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1080/2006 (OL L 347, 2013 12 20, p. 289).

11

(12)  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1300/2013 dėl Sanglaudos fondo, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1084/2006 (OL L 347, 2013 12 20, p. 281).

12

(13)  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1304/2013 dėl Europos socialinio fondo, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1081/2006 (OL L 347, 2013 12 20, p. 470).

13

(14)  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1299/2013 dėl konkrečių Europos regioninės plėtros fondo paramos Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslui nuostatų (OL L 347, 2013 12 20, p. 259).

14

(15)  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1305/2013 dėl paramos kaimo plėtrai, teikiamos Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) lėšomis, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1698/2005 (OL L 347, 2013 12 20, p. 487).

15

(16)  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1288/2013, kuriuo sukuriama Sąjungos švietimo, mokymo, jaunimo ir sporto programa „Erasmus+“ ir kuriuo panaikinami sprendimai Nr. 1719/2006/EB, Nr. 1720/2006/EB ir Nr. 1298/2008/EB (OL L 347, 2013 12 20, p. 50).

16

(17)  2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 233/2014, kuriuo nustatoma vystomojo bendradarbiavimo finansavimo priemonė 2014–2020 m. laikotarpiui (žr. šio Oficialiojo leidinio p. 44).

17

(18)  2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 234/2014, kuriuo nustatoma bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis partnerystės priemonė (žr. šio Oficialiojo leidinio p. 77).

18

---

I PRIEDAS

| — | Albanija |
| --- | --- |

—

Albanija

| — | Bosnija ir Hercegovina |
| --- | --- |

—

Bosnija ir Hercegovina

| — | Islandija |
| --- | --- |

—

Islandija

| — | Kosovas (1) |
| --- | --- |

—

Kosovas (1)

| — | Juodkalnija |
| --- | --- |

—

Juodkalnija

| — | Serbija |
| --- | --- |

—

Serbija

| — | Turkija |
| --- | --- |

—

Turkija

| — | Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija |
| --- | --- |

—

Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija

---

(1)  Šis pavadinimas nekeičia pozicijų dėl statuso ir atitinka JT ST rezoliuciją 1244/1999 bei Tarptautinio Teisingumo Teismo nuomonę dėl Kosovo nepriklausomybės deklaracijos.

---

II PRIEDAS

Teminiai paramos prioritetai

Parama atitinkamais atvejais gali būti susijusi su šiais teminiais prioritetais:

| a) | Tinkamo viešojo administravimo ir ekonomikos valdymo principo laikymasis. Veiksmais šioje srityje siekiama stiprinti viešąjį administravimą, įskaitant valstybės tarnybos profesionalumo didinimą ir atsiejimą nuo politikos, nuopelnais grindžiamų principų įtvirtinimą ir adekvačių administracinių procedūrų užtikrinimą, didinti pajėgumus stiprinti makroekonominį stabilumą ir skatinti pažangą plėtojant veikiančią rinkos ekonomiką ir konkurencingesnę ekonomiką, remti dalyvavimą Sąjungos daugiašalės fiskalinės priežiūros mechanizme bei sistemingą bendradarbiavimą su tarptautinėmis finansų įstaigomis ekonominės politikos principų klausimais ir stiprinti viešųjų finansų valdymą. |
| --- | --- |

a)

Tinkamo viešojo administravimo ir ekonomikos valdymo principo laikymasis. Veiksmais šioje srityje siekiama stiprinti viešąjį administravimą, įskaitant valstybės tarnybos profesionalumo didinimą ir atsiejimą nuo politikos, nuopelnais grindžiamų principų įtvirtinimą ir adekvačių administracinių procedūrų užtikrinimą, didinti pajėgumus stiprinti makroekonominį stabilumą ir skatinti pažangą plėtojant veikiančią rinkos ekonomiką ir konkurencingesnę ekonomiką, remti dalyvavimą Sąjungos daugiašalės fiskalinės priežiūros mechanizme bei sistemingą bendradarbiavimą su tarptautinėmis finansų įstaigomis ekonominės politikos principų klausimais ir stiprinti viešųjų finansų valdymą.

| b) | Institucijų, būtinų teisinei valstybei užtikrinti, įsteigimas ir jų tinkamo veikimo skatinimas jau ankstyvame etape. Veiksmais šioje srityje siekiama sukurti nepriklausomas, atskaitingas ir veiksmingas teismų sistemas, įskaitant skaidrias ir nuopelnais grindžiamas įdarbinimo, vertinimo bei paaukštinimo sistemas ir veiksmingas drausmines procedūras teisės normų pažeidimo atvejais, užtikrinti, kad būtų sukurtos patikimos sienų apsaugos, migracijos srautų valdymo ir prieglobsčio teikimo tiems, kuriems jo reikia, sistemos, plėtoti veiksmingas priemones, kuriomis siekiama užkirsti kelią organizuotam nusikalstamumui ir korupcijai bei kovoti su jais, propaguoti ir saugoti žmogaus teises, mažumoms priklausančių asmenų – įskaitant romus ir lesbietes, gėjus, biseksualius, transseksualius bei interseksualius asmenis – teises ir pagrindines laisves, įskaitant žiniasklaidos laisvę. |
| --- | --- |

b)

Institucijų, būtinų teisinei valstybei užtikrinti, įsteigimas ir jų tinkamo veikimo skatinimas jau ankstyvame etape. Veiksmais šioje srityje siekiama sukurti nepriklausomas, atskaitingas ir veiksmingas teismų sistemas, įskaitant skaidrias ir nuopelnais grindžiamas įdarbinimo, vertinimo bei paaukštinimo sistemas ir veiksmingas drausmines procedūras teisės normų pažeidimo atvejais, užtikrinti, kad būtų sukurtos patikimos sienų apsaugos, migracijos srautų valdymo ir prieglobsčio teikimo tiems, kuriems jo reikia, sistemos, plėtoti veiksmingas priemones, kuriomis siekiama užkirsti kelią organizuotam nusikalstamumui ir korupcijai bei kovoti su jais, propaguoti ir saugoti žmogaus teises, mažumoms priklausančių asmenų – įskaitant romus ir lesbietes, gėjus, biseksualius, transseksualius bei interseksualius asmenis – teises ir pagrindines laisves, įskaitant žiniasklaidos laisvę.

| c) | I priede išvardytų paramos gavėjų pilietinės visuomenės organizacijų ir socialinių partnerių organizacijų, įskaitant profesines asociacijas, pajėgumų stiprinimas ir Sąjungos bei I priede išvardytų paramos gavėjų organizacijų ryšių palaikymo visais lygiais skatinimas, sudarant joms galimybes vesti veiksmingą dialogą su viešaisiais ir privačiais subjektais. |
| --- | --- |

c)

I priede išvardytų paramos gavėjų pilietinės visuomenės organizacijų ir socialinių partnerių organizacijų, įskaitant profesines asociacijas, pajėgumų stiprinimas ir Sąjungos bei I priede išvardytų paramos gavėjų organizacijų ryšių palaikymo visais lygiais skatinimas, sudarant joms galimybes vesti veiksmingą dialogą su viešaisiais ir privačiais subjektais.

| d) | Investicijos į švietimą, įgūdžius ir mokymąsi visą gyvenimą. Veiksmais šioje srityje siekiama skatinti lygias galimybes gauti kokybišką ikimokyklinį, pradinį ir vidurinį išsilavinimą, mažinti mokyklos nebaigusių asmenų skaičių, pritaikyti profesinio rengimo ir mokymo sistemas prie darbo rinkos poreikių, gerinti aukštojo mokslo kokybę ir didinti jo aktualumą, sudaryti daugiau galimybių mokytis visą gyvenimą ir remti investicijas į švietimo ir mokymo infrastruktūrą, visų pirma siekiant sumažinti teritorinius skirtumus ir skatinti nesegreguotą švietimą. |
| --- | --- |

d)

Investicijos į švietimą, įgūdžius ir mokymąsi visą gyvenimą. Veiksmais šioje srityje siekiama skatinti lygias galimybes gauti kokybišką ikimokyklinį, pradinį ir vidurinį išsilavinimą, mažinti mokyklos nebaigusių asmenų skaičių, pritaikyti profesinio rengimo ir mokymo sistemas prie darbo rinkos poreikių, gerinti aukštojo mokslo kokybę ir didinti jo aktualumą, sudaryti daugiau galimybių mokytis visą gyvenimą ir remti investicijas į švietimo ir mokymo infrastruktūrą, visų pirma siekiant sumažinti teritorinius skirtumus ir skatinti nesegreguotą švietimą.

| e) | Užimtumo skatinimas ir darbo jėgos judumo rėmimas. Veiksmais šioje srityje siekiama tvariai integruoti nedirbantį, nesimokantį ir mokymuose nedalyvaujantį jaunimą į darbo rinką, be kita ko, pasitelkiant priemones, kuriomis skatinamos investicijos į kokybiškų darbo vietų kūrimą, remiama bedarbių integracija ir skatinamas aktyvesnis visų nepakankamai atstovaujamų grupių dalyvavimas darbo rinkoje. Kitos pagrindinės veiksmų sritys yra lyčių lygybės, darbuotojų ir įmonių prisitaikymo prie pokyčių rėmimas, tvaraus socialinio dialogo užmezgimas ir darbo rinkos institucijų modernizavimas bei stiprinimas. |
| --- | --- |

e)

Užimtumo skatinimas ir darbo jėgos judumo rėmimas. Veiksmais šioje srityje siekiama tvariai integruoti nedirbantį, nesimokantį ir mokymuose nedalyvaujantį jaunimą į darbo rinką, be kita ko, pasitelkiant priemones, kuriomis skatinamos investicijos į kokybiškų darbo vietų kūrimą, remiama bedarbių integracija ir skatinamas aktyvesnis visų nepakankamai atstovaujamų grupių dalyvavimas darbo rinkoje. Kitos pagrindinės veiksmų sritys yra lyčių lygybės, darbuotojų ir įmonių prisitaikymo prie pokyčių rėmimas, tvaraus socialinio dialogo užmezgimas ir darbo rinkos institucijų modernizavimas bei stiprinimas.

| f) | Socialinės įtraukties skatinimas ir kova su skurdu. Veiksmais šioje srityje siekiama integruoti marginalizuotas bendruomenes, pavyzdžiui, romus, kovoti su diskriminacija dėl lyties, rasinės arba etninės kilmės, religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus arba lytinės orientacijos, ir sudaryti didesnes galimybes naudotis prieinamomis, tvariomis ir aukštos kokybės paslaugomis, pavyzdžiui, sveikatos apsaugos ir visuotinės svarbos socialinėmis paslaugomis, be kita ko, modernizuojant socialinės apsaugos sistemas. |
| --- | --- |

f)

Socialinės įtraukties skatinimas ir kova su skurdu. Veiksmais šioje srityje siekiama integruoti marginalizuotas bendruomenes, pavyzdžiui, romus, kovoti su diskriminacija dėl lyties, rasinės arba etninės kilmės, religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus arba lytinės orientacijos, ir sudaryti didesnes galimybes naudotis prieinamomis, tvariomis ir aukštos kokybės paslaugomis, pavyzdžiui, sveikatos apsaugos ir visuotinės svarbos socialinėmis paslaugomis, be kita ko, modernizuojant socialinės apsaugos sistemas.

| g) | Tvaraus transporto propagavimas ir kliūčių pagrindinėse tinklo infrastruktūros dalyse šalinimas, visų pirma investuojant į didelę pridėtinę vertę Europos mastu turinčius projektus. Nustatytos investicijos turėtų būti suskirstytos pagal prioritetus atsižvelgiant į jų įnašą užtikrinant judumą, tvarumą, išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimą, aktualumą užtikrinant jungtis su valstybėmis narėmis, ir atitiktį bendrai Europos transporto erdvei. |
| --- | --- |

g)

Tvaraus transporto propagavimas ir kliūčių pagrindinėse tinklo infrastruktūros dalyse šalinimas, visų pirma investuojant į didelę pridėtinę vertę Europos mastu turinčius projektus. Nustatytos investicijos turėtų būti suskirstytos pagal prioritetus atsižvelgiant į jų įnašą užtikrinant judumą, tvarumą, išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimą, aktualumą užtikrinant jungtis su valstybėmis narėmis, ir atitiktį bendrai Europos transporto erdvei.

| h) | Privačiojo sektoriaus aplinkos ir įmonių konkurencingumo, įskaitant pažangiąją specializaciją, gerinimas, nes jie yra vieni svarbiausių ekonomikos augimo, darbo vietų kūrimo ir sanglaudos veiksnių. Prioritetas teikiamas projektams, kuriais gerinama verslo aplinka. |
| --- | --- |

h)

Privačiojo sektoriaus aplinkos ir įmonių konkurencingumo, įskaitant pažangiąją specializaciją, gerinimas, nes jie yra vieni svarbiausių ekonomikos augimo, darbo vietų kūrimo ir sanglaudos veiksnių. Prioritetas teikiamas projektams, kuriais gerinama verslo aplinka.

| i) | Mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų stiprinimas, visų pirma tobulinant mokslinių tyrimų infrastruktūrą, sudarant palankią aplinką ir skatinant ryšių užmezgimą ir bendradarbiavimą. |
| --- | --- |

i)

Mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų stiprinimas, visų pirma tobulinant mokslinių tyrimų infrastruktūrą, sudarant palankią aplinką ir skatinant ryšių užmezgimą ir bendradarbiavimą.

| j) | Indėlis į aprūpinimo maistu užtikrinimą bei saugą ir į įvairių bei ekonomiškai perspektyvių ūkininkavimo sistemų išlaikymą gyvybingose kaimo bendruomenėse ir kaimo vietovėse. |
| --- | --- |

j)

Indėlis į aprūpinimo maistu užtikrinimą bei saugą ir į įvairių bei ekonomiškai perspektyvių ūkininkavimo sistemų išlaikymą gyvybingose kaimo bendruomenėse ir kaimo vietovėse.

| k) | Žemės ūkio ir maisto produktų sektoriaus gebėjimo atlaikyti konkurencinį spaudimą ir rinkos jėgas ir laipsniškai perimti Sąjungos taisykles ir standartus stiprinimas, kartu siekiant ekonominių, socialinių ir aplinkosaugos tikslų kaimo vietovių darnaus teritorinio vystymosi srityje. |
| --- | --- |

k)

Žemės ūkio ir maisto produktų sektoriaus gebėjimo atlaikyti konkurencinį spaudimą ir rinkos jėgas ir laipsniškai perimti Sąjungos taisykles ir standartus stiprinimas, kartu siekiant ekonominių, socialinių ir aplinkosaugos tikslų kaimo vietovių darnaus teritorinio vystymosi srityje.

| l) | Aplinkos apsauga bei jos kokybės gerinimas, įnašas siekiant mažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, didesnis atsparumas klimato kaitai ir veiksmų klimato kaitos srityje valdymo skatinimas bei informavimas apie juos. Pagal PNPP II skiriamomis lėšomis skatinama politika, kuria remiamas perėjimas prie efektyviai išteklius naudojančios, saugios ir tvarios mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos. |
| --- | --- |

l)

Aplinkos apsauga bei jos kokybės gerinimas, įnašas siekiant mažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, didesnis atsparumas klimato kaitai ir veiksmų klimato kaitos srityje valdymo skatinimas bei informavimas apie juos. Pagal PNPP II skiriamomis lėšomis skatinama politika, kuria remiamas perėjimas prie efektyviai išteklius naudojančios, saugios ir tvarios mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos.

| m) | Susitaikymo, taikos kūrimo ir pasitikėjimo stiprinimo priemonių skatinimas. |
| --- | --- |

m)

Susitaikymo, taikos kūrimo ir pasitikėjimo stiprinimo priemonių skatinimas.

---

III PRIEDAS

Paramos teritoriniam bendradarbiavimui teminiai prioritetai

Parama tarpvalstybiniam bendradarbiavimui atitinkamais atvejais gali būti susijusi su šiais teminiais prioritetais:

| a) | užimtumo, darbo jėgos judumo ir socialinės bei kultūrinės įtraukties skatinimas tarpvalstybiniu lygiu, be kita ko, integruojant tarpvalstybines darbo rinkas, įskaitant tarpvalstybinį judumą, pasitelkiant bendras vietos lygio užimtumo iniciatyvas, informavimo bei konsultavimo paslaugas ir bendrus mokymus, užtikrinant lyčių lygybę, sudarant lygias galimybes, integruojant imigrantų bendruomenes ir pažeidžiamas grupes, investuojant į valstybines užimtumo tarnybas, remiant investicijas į visuomenės sveikatos ir socialines paslaugas; |
| --- | --- |

a)

užimtumo, darbo jėgos judumo ir socialinės bei kultūrinės įtraukties skatinimas tarpvalstybiniu lygiu, be kita ko, integruojant tarpvalstybines darbo rinkas, įskaitant tarpvalstybinį judumą, pasitelkiant bendras vietos lygio užimtumo iniciatyvas, informavimo bei konsultavimo paslaugas ir bendrus mokymus, užtikrinant lyčių lygybę, sudarant lygias galimybes, integruojant imigrantų bendruomenes ir pažeidžiamas grupes, investuojant į valstybines užimtumo tarnybas, remiant investicijas į visuomenės sveikatos ir socialines paslaugas;

| b) | aplinkos apsauga ir prisitaikymo prie klimato kaitos padarinių bei jų švelninimo skatinimas, rizikos prevencija ir valdymas, be kita ko, vykdant bendrus aplinkos apsaugos veiksmus, skatinant tvarų gamtos išteklių naudojimą, efektyvų išteklių naudojimą, atsinaujinančiuosius energijos išteklius ir perėjimą prie saugios ir tvarios mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos, skatinant investicijas, skirtas konkretiems pavojams pašalinti, užtikrinant atsparumą nelaimėms ir plėtojant nelaimių valdymo sistemas bei avarinę parengtį; |
| --- | --- |

b)

aplinkos apsauga ir prisitaikymo prie klimato kaitos padarinių bei jų švelninimo skatinimas, rizikos prevencija ir valdymas, be kita ko, vykdant bendrus aplinkos apsaugos veiksmus, skatinant tvarų gamtos išteklių naudojimą, efektyvų išteklių naudojimą, atsinaujinančiuosius energijos išteklius ir perėjimą prie saugios ir tvarios mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos, skatinant investicijas, skirtas konkretiems pavojams pašalinti, užtikrinant atsparumą nelaimėms ir plėtojant nelaimių valdymo sistemas bei avarinę parengtį;

| c) | tvaraus transporto skatinimas ir viešosios infrastruktūros gerinimas, be kita ko, mažinant izoliuotumą suteikiant geresnes galimybes naudotis transporto, informacijos ir ryšių tinklais bei paslaugomis, taip pat investuojant į tarpvalstybines vandens, atliekų ir energijos sistemas bei infrastruktūrą; |
| --- | --- |

c)

tvaraus transporto skatinimas ir viešosios infrastruktūros gerinimas, be kita ko, mažinant izoliuotumą suteikiant geresnes galimybes naudotis transporto, informacijos ir ryšių tinklais bei paslaugomis, taip pat investuojant į tarpvalstybines vandens, atliekų ir energijos sistemas bei infrastruktūrą;

| d) | turizmo ir kultūros bei gamtos paveldo propagavimas; |
| --- | --- |

d)

turizmo ir kultūros bei gamtos paveldo propagavimas;

| e) | investavimas į jaunimą, švietimą ir įgūdžius, be kita ko, plėtojant bei įgyvendinant bendras švietimo, profesinio mokymo, mokymo programas ir plėtojant bei diegiant infrastruktūrą, kuria remiama bendra jaunimo veikla; |
| --- | --- |

e)

investavimas į jaunimą, švietimą ir įgūdžius, be kita ko, plėtojant bei įgyvendinant bendras švietimo, profesinio mokymo, mokymo programas ir plėtojant bei diegiant infrastruktūrą, kuria remiama bendra jaunimo veikla;

| f) | vietos ir regionų valdymo skatinimas ir vietos bei regionų valdžios institucijų planavimo ir administracinių pajėgumų stiprinimas; |
| --- | --- |

f)

vietos ir regionų valdymo skatinimas ir vietos bei regionų valdžios institucijų planavimo ir administracinių pajėgumų stiprinimas;

| g) | konkurencingumo didinimas, verslo aplinkos gerinimas ir mažųjų ir vidutinių įmonių, prekybos bei investicijų plėtojimo skatinimas, be kita ko, skatinant ir remiant verslumą, ypač mažąsias ir vidutines įmones, taip pat plėtojant vietinio pobūdžio tarpvalstybines rinkas ir internacionalizavimą; |
| --- | --- |

g)

konkurencingumo didinimas, verslo aplinkos gerinimas ir mažųjų ir vidutinių įmonių, prekybos bei investicijų plėtojimo skatinimas, be kita ko, skatinant ir remiant verslumą, ypač mažąsias ir vidutines įmones, taip pat plėtojant vietinio pobūdžio tarpvalstybines rinkas ir internacionalizavimą;

| h) | mokslinių tyrimų, technologinės plėtros, inovacijų ir informacinių bei ryšių technologijų stiprinimas, be kita ko, skatinant bendrą žmogiškųjų išteklių ir mokslinių tyrimų bei technologinės plėtros priemonių naudojimą. |
| --- | --- |

h)

mokslinių tyrimų, technologinės plėtros, inovacijų ir informacinių bei ryšių technologijų stiprinimas, be kita ko, skatinant bendrą žmogiškųjų išteklių ir mokslinių tyrimų bei technologinės plėtros priemonių naudojimą.

Pagal PNPP II skiriamomis lėšomis atitinkamais atvejais taip pat gali būti finansuojamas I priede išvardytų paramos gavėjų dalyvavimas tarptautinio ir tarpregioninio bendradarbiavimo programose pagal ERPF paramą Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslui, bei tarpvalstybinio bendradarbiavimo programose pagal EKP. Tais atvejais paramos taikymo sritis nustatoma pagal atitinkamos priemonės – ERPF arba EKP – reglamentavimo sistemą.

---

Europos Komisijos deklaracija dėl strateginio dialogo su Europos Parlamentu (1)

Remdamasi Europos Sąjungos sutarties 14 straipsniu, Europos Komisija, prireikus iš anksto pasikonsultavusi su atitinkamais pagalbos gavėjais, prieš vykdydama programavimą pagal 2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 231/2014 dėl Pasirengimo narystei pagalbos priemonės (PNPP II), palaikys strateginį dialogą su Europos Parlamentu. Europos Komisija Europos Parlamentui pateiks turimus susijusius programavimo dokumentus, kuriuose nurodyti kiekvienai šaliai ir (arba) regionui numatyti orientaciniai asignavimai ir kiekvienos šalies ir (arba) regiono prioritetai, tikėtini rezultatai ir orientaciniai asignavimai, numatyti geografinių programų prioritetams įgyvendinti, taip pat pasirinkta pagalbos teikimo tvarka (2). Europos Komisija pateiks Europos Parlamentui turimus susijusius programavimo dokumentus, kuriuose nurodyti teminiai prioritetai, tikėtini rezultatai, pasirinkta pagalbos teikimo tvarka (2) ir teminėse programose numatyti tokiems prioritetams skirti finansiniai asignavimai. Europos Komisija atsižvelgs į Europos Parlamento poziciją šiuo klausimu.

Rengdama laikotarpio vidurio peržiūrą ir prieš priimdama bet kokius esminius programavimo dokumentų pakeitimus šio reglamento galiojimo laikotarpiu, Europos Komisija palaikys strateginį dialogą su Europos Parlamentu.

Europos Parlamento prašymu Europos Komisija paaiškins, į kurias Europos Parlamento pastabas atsižvelgta programavimo dokumentuose ir įgyvendinant bet kokius tolesnius veiksmus po strateginio dialogo.

---

(1)  Europos Komisijai atstovaus atsakingas Komisijos narys.

(2)  Jeigu taikoma.

---

Bendra Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Komisijos deklaracija dėl mažumoms skirtų horizontaliųjų programų finansavimo

Europos Parlamentas, Europos Sąjungos Taryba ir Europos Komisija sutinka, kad 2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 231/2014 dėl Pasirengimo narystei pagalbos priemonės (PNPP II) 2 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunkčio nuostata turi būti aiškinama taip, kad pagal ją būtų leidžiama finansuoti programas, kuriomis skatinama pagarba mažumoms ir jų apsauga laikantis Kopenhagos kriterijų, kaip buvo numatyta pagal 2006 m. liepos 17 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1085/2006, nustatantį Pasirengimo narystei pagalbos priemonę (IPA).

---

Europos Komisijos deklaracija dėl įgyvendinimo aktų naudojimo siekiant nustatyti tam tikrų 2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 232/2014, kuriuo nustatoma Europos kaimynystės priemonė, ir 2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 231/2014 dėl Pasirengimo narystei pagalbos priemonės (PNPP II) taisyklių įgyvendinimo nuostatas

Europos Komisija mano, kad tarpvalstybinio bendradarbiavimo programų įgyvendinimo taisyklėmis, nustatytomis 2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 236/2014, kuriuo nustatomos bendros Sąjungos išorės veiksmų priemonių įgyvendinimo taisyklės ir procedūros, ir kitomis konkretesnėmis ir išsamesnėmis įgyvendinimo taisyklėmis, nustatytomis 2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 232/2014, kuriuo nustatoma Europos kaimynystės priemonė, ir 2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 231/2014 dėl Pasirengimo narystei pagalbos priemonės (PNPP II), siekiama papildyti pagrindinį teisės aktą, todėl to turėtų būti siekiama pagal SESV 290 straipsnį priimamais deleguotaisiais aktais. Europos Komisija neprieštaraus teisėkūros institucijų sutarto teksto priėmimui. Vis dėlto Europos Komisija primena, kad šiuo metu Teisingumo Teismas biocidų byloje nagrinėja, kuo skiriasi SESV 290 ir 291 straipsniai.

---

Europos Parlamento pareiškimas dėl pagalbos, skiriamos pagal finansines priemones, sustabdymo

Europos Parlamentas atkreipia dėmesį, kad 2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 233/2014, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. vystomojo bendradarbiavimo finansavimo priemonė, 2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente Nr. 232/2014, kuriuo nustatoma Europos kaimynystės priemonė, 2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 234/2014 dėl bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis partnerystės priemonės sukūrimo ir 2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 231/2014 dėl Pasirengimo narystei pagalbos priemonės (PNPP II) aiškiai nenurodyta galimybė sustabdyti pagalbą tais atvejais, kai ją gaunanti šalis nesilaiko pagrindinių atitinkamoje priemonėje įtvirtintų principų, t. y. demokratijos, teisinės valstybės ir pagarbos žmogaus teisėms principų.

Europos Parlamentas mano, kad bet koks pagal šias priemones teikiamos pagalbos sustabdymas pakeistų pagal įprastą teisėkūros procedūrą sutartą bendrą finansinį režimą. Kaip viena iš teisėkūros institucijų ir vienas iš biudžeto valdymo instituciją sudarančių narių Europos Parlamentas šiuo požiūriu turi teisę visapusiškai įgyvendinti savo prerogatyvas, jeigu toks sprendimas būtų priimtas.

---

Europos Parlamento pareiškimas dėl 2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 231/2014 dėl Pasirengimo narystei pagalbos priemonės (PNPP II) I priede išvardytų pagalbos gavėjų

Europos Parlamentas atkreipia dėmesį, kad visame 2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 231/2014 dėl Pasirengimo narystei pagalbos priemonės (PNPP II) tekste naudojama formuluotė „I priede išvardyti pagalbos gavėjai“. Europos Parlamentas laikosi nuomonės, kad pagalbos gavėjai reiškia pagalbą gaunančias šalis.

---

| 15.3.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 77/27 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 77/27

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 232/2014

2014 m. kovo 11 d.

kuriuo sukuriama Europos kaimynystės priemonė

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 209 straipsnio 1 dalį ir 212 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (2),

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (3),

kadangi:

| (1) | šiuo reglamentu sukuriama Europos kaimynystės priemonė, kaip viena iš priemonių, kuriomis tiesiogiai remiama Europos Sąjungos išorės politika. Juo pakeičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1638/2006 (4), kurio galiojimas baigėsi 2013 m. gruodžio 31 d.; |
| --- | --- |

(1)

šiuo reglamentu sukuriama Europos kaimynystės priemonė, kaip viena iš priemonių, kuriomis tiesiogiai remiama Europos Sąjungos išorės politika. Juo pakeičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1638/2006 (4), kurio galiojimas baigėsi 2013 m. gruodžio 31 d.;

| (2) | Europos Sąjungos sutarties (toliau – ES sutartis) 8 straipsnyje numatyta, kad Sąjunga plėtoja ypatingus santykius su kaimyninėmis šalimis siekdama sukurti Sąjungos vertybėmis grindžiamą gerovės ir geros kaimynystės erdvę, kuriai būdingi artimi ir taikūs bendradarbiavimo santykiai; |
| --- | --- |

(2)

Europos Sąjungos sutarties (toliau – ES sutartis) 8 straipsnyje numatyta, kad Sąjunga plėtoja ypatingus santykius su kaimyninėmis šalimis siekdama sukurti Sąjungos vertybėmis grindžiamą gerovės ir geros kaimynystės erdvę, kuriai būdingi artimi ir taikūs bendradarbiavimo santykiai;

| (3) | pagal Europos kaimynystės politiką (EKP) Sąjunga Europos kaimynystėje dalyvaujančioms šalims siūlo privilegijuotus santykius, grindžiamus abipusiu įsipareigojimu laikytis demokratijos vertybių ir žmogaus teisių, teisinės valstybės, gero valdymo, rinkos ekonomikos principų ir tvaraus bei integracinio vystymosi principų bei visa tai propaguoti. Joje taip pat nustatyta atitinkamais atvejais taikytina sistema, skirta didesniam judumui ir glaudesniems žmonių tarpusavio ryšiams užtikrinti, visų pirma sudarant vizų režimo supaprastinimo bei readmisijos susitarimus ir, kiekvienu atveju atskirai, liberalizuojant vizų režimą; |
| --- | --- |

(3)

pagal Europos kaimynystės politiką (EKP) Sąjunga Europos kaimynystėje dalyvaujančioms šalims siūlo privilegijuotus santykius, grindžiamus abipusiu įsipareigojimu laikytis demokratijos vertybių ir žmogaus teisių, teisinės valstybės, gero valdymo, rinkos ekonomikos principų ir tvaraus bei integracinio vystymosi principų bei visa tai propaguoti. Joje taip pat nustatyta atitinkamais atvejais taikytina sistema, skirta didesniam judumui ir glaudesniems žmonių tarpusavio ryšiams užtikrinti, visų pirma sudarant vizų režimo supaprastinimo bei readmisijos susitarimus ir, kiekvienu atveju atskirai, liberalizuojant vizų režimą;

| (4) | nuo tada, kai buvo pradėta įgyvendinti, EKP padėjo sustiprinti santykius su šalimis partnerėmis ir duoti apčiuopiamos naudos tiek Sąjungai, tiek jos partnerėms, be kita ko, pradėtos įgyvendinti regioninės iniciatyvos ir teikiama parama demokratizacijos procesui Europos kaimynystės priemonėje dalyvaujančiose šalyse. Europos kaimynystės priemonėje dalyvaujančiose šalyse įvyko nemažai esminių pokyčių, kurie paskatino 2011 m. atlikti visapusišką strateginę peržiūrą. Toje peržiūroje, inter alia, numatoma didesnė parama partnerėms, kurios įsipareigojo kurti demokratinę visuomenę ir vykdyti reformas laikantis paskatomis grindžiamo požiūrio „daugiau paramos už didesnę pažangą“ bei tarpusavio atskaitomybės principo, taip pat numatoma partnerystė su visuomene ir labiau diferencijuotas atskiroms šalims partnerėms konkrečiai pritaikytas požiūris. Šiuo reglamentu turėtų būti nustatytos aiškios EKP sistemos ir paramos, kuri turi būti teikiama pagal šį reglamentą, sąsajos; |
| --- | --- |

(4)

nuo tada, kai buvo pradėta įgyvendinti, EKP padėjo sustiprinti santykius su šalimis partnerėmis ir duoti apčiuopiamos naudos tiek Sąjungai, tiek jos partnerėms, be kita ko, pradėtos įgyvendinti regioninės iniciatyvos ir teikiama parama demokratizacijos procesui Europos kaimynystės priemonėje dalyvaujančiose šalyse. Europos kaimynystės priemonėje dalyvaujančiose šalyse įvyko nemažai esminių pokyčių, kurie paskatino 2011 m. atlikti visapusišką strateginę peržiūrą. Toje peržiūroje, inter alia, numatoma didesnė parama partnerėms, kurios įsipareigojo kurti demokratinę visuomenę ir vykdyti reformas laikantis paskatomis grindžiamo požiūrio „daugiau paramos už didesnę pažangą“ bei tarpusavio atskaitomybės principo, taip pat numatoma partnerystė su visuomene ir labiau diferencijuotas atskiroms šalims partnerėms konkrečiai pritaikytas požiūris. Šiuo reglamentu turėtų būti nustatytos aiškios EKP sistemos ir paramos, kuri turi būti teikiama pagal šį reglamentą, sąsajos;

| (5) | šiuo reglamentu turėtų būti remiamas politinių iniciatyvų, kurios padėjo formuoti EKP, Rytų partnerystės, t. y. Sąjungos ir jos rytinių kaimynių, Partnerystės siekiant demokratijos ir bendros gerovės bei Viduržemio jūros šalių sąjungos pietinėse kaimyninėse šalyse, įgyvendinimas. Visos tos iniciatyvos yra strategiškai svarbios ir jomis sukuriamas vienodos reikšmės politinis pagrindas, kuriuo remiantis galima plėtoti tarpusavio atskaitomybės, bendrų įsipareigojimų ir atsakomybės principais grindžiamus santykius su šalimis partnerėmis ir jų tarpusavio santykius. Šiuo reglamentu taip pat turėtų būti remiamas regionų bendradarbiavimo įgyvendinimas visoje Europos kaimynystėje, inter alia, pagal Šiaurės dimensijos politiką arba Juodosios jūros sinergiją, taip pat, visų pirma tarpvalstybinio bendradarbiavimo atveju, atitinkamų makroregioninių strategijų išoriniai aspektai; |
| --- | --- |

(5)

šiuo reglamentu turėtų būti remiamas politinių iniciatyvų, kurios padėjo formuoti EKP, Rytų partnerystės, t. y. Sąjungos ir jos rytinių kaimynių, Partnerystės siekiant demokratijos ir bendros gerovės bei Viduržemio jūros šalių sąjungos pietinėse kaimyninėse šalyse, įgyvendinimas. Visos tos iniciatyvos yra strategiškai svarbios ir jomis sukuriamas vienodos reikšmės politinis pagrindas, kuriuo remiantis galima plėtoti tarpusavio atskaitomybės, bendrų įsipareigojimų ir atsakomybės principais grindžiamus santykius su šalimis partnerėmis ir jų tarpusavio santykius. Šiuo reglamentu taip pat turėtų būti remiamas regionų bendradarbiavimo įgyvendinimas visoje Europos kaimynystėje, inter alia, pagal Šiaurės dimensijos politiką arba Juodosios jūros sinergiją, taip pat, visų pirma tarpvalstybinio bendradarbiavimo atveju, atitinkamų makroregioninių strategijų išoriniai aspektai;

| (6) | šio reglamento tikslų turėtų būti siekiama Sąjungos paramos rengimo, įgyvendinimo ir stebėsenos procese tinkamai dalyvaujant išorės veiksmų partneriams, įskaitant pilietinės visuomenės organizacijas ir vietos valdžios institucijas, atsižvelgiant į jų vaidmenų svarbą. Šiuo reglamentu taip pat turėtų būti remiamas pilietinės visuomenės organizacijų gebėjimų stiprinimas, kad būtų užtikrinta veiksminga viešojo sektoriaus atskaitomybė bei vietos savarankiškumas ir kad jos atliktų visavertį vaidmenį demokratizacijos procese; |
| --- | --- |

(6)

šio reglamento tikslų turėtų būti siekiama Sąjungos paramos rengimo, įgyvendinimo ir stebėsenos procese tinkamai dalyvaujant išorės veiksmų partneriams, įskaitant pilietinės visuomenės organizacijas ir vietos valdžios institucijas, atsižvelgiant į jų vaidmenų svarbą. Šiuo reglamentu taip pat turėtų būti remiamas pilietinės visuomenės organizacijų gebėjimų stiprinimas, kad būtų užtikrinta veiksminga viešojo sektoriaus atskaitomybė bei vietos savarankiškumas ir kad jos atliktų visavertį vaidmenį demokratizacijos procese;

| (7) | šiuo reglamentu pripažįstamas ypatingas Rusijos Federacijos – kaip Sąjungos kaimynės ir kaip strateginės regiono partnerės – statusas; |
| --- | --- |

(7)

šiuo reglamentu pripažįstamas ypatingas Rusijos Federacijos – kaip Sąjungos kaimynės ir kaip strateginės regiono partnerės – statusas;

| (8) | parama tiek pagal šį reglamentą, tiek iš Europos regioninės plėtros fondo (ERPF) turėtų būti teikiama tarpvalstybinio bendradarbiavimo programoms, kurias prie Sąjungos išorės sienų vykdo valstybės narės su šalimis partnerėmis ir (arba) Rusijos Federacija (toliau – kitos tarpvalstybiniame bendradarbiavime dalyvaujančios šalys), siekiant remti integruotą ir tvarią kaimyninių pasienio teritorijų regioninę plėtrą bei bendradarbiavimą ir sklandžią teritorinę integraciją visoje Sąjungoje bei su kaimyninėmis šalimis. Siekiant užtikrinti veiksmingą tarpvalstybinio bendradarbiavimo įgyvendinimą svarbu, kad, kai taikytina, procedūros būtų suderintos su procedūromis, taikomomis Europos teritoriniam bendradarbiavimui; |
| --- | --- |

(8)

parama tiek pagal šį reglamentą, tiek iš Europos regioninės plėtros fondo (ERPF) turėtų būti teikiama tarpvalstybinio bendradarbiavimo programoms, kurias prie Sąjungos išorės sienų vykdo valstybės narės su šalimis partnerėmis ir (arba) Rusijos Federacija (toliau – kitos tarpvalstybiniame bendradarbiavime dalyvaujančios šalys), siekiant remti integruotą ir tvarią kaimyninių pasienio teritorijų regioninę plėtrą bei bendradarbiavimą ir sklandžią teritorinę integraciją visoje Sąjungoje bei su kaimyninėmis šalimis. Siekiant užtikrinti veiksmingą tarpvalstybinio bendradarbiavimo įgyvendinimą svarbu, kad, kai taikytina, procedūros būtų suderintos su procedūromis, taikomomis Europos teritoriniam bendradarbiavimui;

| (9) | be to, svarbu skatinti Sąjungos ir jos partnerių bei kitų dalyvaujančių šalių bendradarbiavimą ir sudaryti jam palankesnes sąlygas bendram jų labui, visų pirma vykdant geriausią ir veiksmingiausią suteiktų išteklių koordinavimą, taip pat telkiant įnašus pagal Sąjungos biudžeto vidaus ir išorės priemones, visų pirma siekiant, kad tai suteiktų naudos tarpvalstybinio ir regioninio bendradarbiavimo projektams, Sąjungos interesus atitinkantiems infrastruktūros projektams, kurie apima kaimynines šalis, ir kitoms bendradarbiavimo sritims; |
| --- | --- |

(9)

be to, svarbu skatinti Sąjungos ir jos partnerių bei kitų dalyvaujančių šalių bendradarbiavimą ir sudaryti jam palankesnes sąlygas bendram jų labui, visų pirma vykdant geriausią ir veiksmingiausią suteiktų išteklių koordinavimą, taip pat telkiant įnašus pagal Sąjungos biudžeto vidaus ir išorės priemones, visų pirma siekiant, kad tai suteiktų naudos tarpvalstybinio ir regioninio bendradarbiavimo projektams, Sąjungos interesus atitinkantiems infrastruktūros projektams, kurie apima kaimynines šalis, ir kitoms bendradarbiavimo sritims;

| (10) | teritoriniai vienetai prie sienų, priklausančių Europos ekonominės erdvės (EEE) šalims, ir atitinkami teritoriniai vienetai, esantys Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 231/2014 (5) I priede išvardytų paramos gavėjų teritorijoje, taip pat turėtų turėti galimybę dalyvauti tarpvalstybiniame bendradarbiavime. EEE šalių dalyvavimas tarpvalstybinio bendradarbiavimo programose toliau turėtų būti grindžiamas jų nuosavais ištekliais; |
| --- | --- |

(10)

teritoriniai vienetai prie sienų, priklausančių Europos ekonominės erdvės (EEE) šalims, ir atitinkami teritoriniai vienetai, esantys Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 231/2014 (5) I priede išvardytų paramos gavėjų teritorijoje, taip pat turėtų turėti galimybę dalyvauti tarpvalstybiniame bendradarbiavime. EEE šalių dalyvavimas tarpvalstybinio bendradarbiavimo programose toliau turėtų būti grindžiamas jų nuosavais ištekliais;

| (11) | tikimasi, kad valstybės narės, šalys partnerės ir kitos tarpvalstybiniame ir regioniniame bendradarbiavime dalyvaujančios šalys teiks bendrą finansavimą. Taip bus stiprinamas šalių savarankiškumas, didinami programų finansiniai ištekliai ir sudaromos palankesnės sąlygos vietos suinteresuotiesiems subjektams dalyvauti; |
| --- | --- |

(11)

tikimasi, kad valstybės narės, šalys partnerės ir kitos tarpvalstybiniame ir regioniniame bendradarbiavime dalyvaujančios šalys teiks bendrą finansavimą. Taip bus stiprinamas šalių savarankiškumas, didinami programų finansiniai ištekliai ir sudaromos palankesnės sąlygos vietos suinteresuotiesiems subjektams dalyvauti;

| (12) | siekiant suderinti šiame reglamente vartojamą terminiją su Europos teritorinio bendradarbiavimo srities terminija, tarpvalstybinio bendradarbiavimo programų įgyvendinimo dokumentai turėtų būti vadinami bendromis veiklos programomis; |
| --- | --- |

(12)

siekiant suderinti šiame reglamente vartojamą terminiją su Europos teritorinio bendradarbiavimo srities terminija, tarpvalstybinio bendradarbiavimo programų įgyvendinimo dokumentai turėtų būti vadinami bendromis veiklos programomis;

| (13) | parama, kuri kaimyninėms šalims bus teikiama pagal EKP nustatytą struktūrą, turėtų atitikti Sąjungos išorės politikos, ypač jos vystymosi politikos ir bendros užsienio ir saugumo politikos, tikslus ir principus. Taip pat turėtų būti užtikrintas suderinamumas su Sąjungos vidaus politikos ir priemonių išorės aspektais; |
| --- | --- |

(13)

parama, kuri kaimyninėms šalims bus teikiama pagal EKP nustatytą struktūrą, turėtų atitikti Sąjungos išorės politikos, ypač jos vystymosi politikos ir bendros užsienio ir saugumo politikos, tikslus ir principus. Taip pat turėtų būti užtikrintas suderinamumas su Sąjungos vidaus politikos ir priemonių išorės aspektais;

| (14) | Sąjunga turėtų siekti kuo efektyviau naudoti turimus išteklius, kad jos išorės veiksmų poveikis būtų optimalus. Tai turėtų būti pasiekta užtikrinant Sąjungos išorės veiksmų priemonių suderinamumą ir papildomumą, taip pat sukūrus Europos kaimynystės priemonės, kitų Sąjungos išorės veiksmų finansavimo priemonių ir kitų Sąjungos politikos sričių sinergiją. Be to, tai turėtų apimti abipusį pagal išorės veiksmų finansavimo priemones parengtų programų stiprinimą; |
| --- | --- |

(14)

Sąjunga turėtų siekti kuo efektyviau naudoti turimus išteklius, kad jos išorės veiksmų poveikis būtų optimalus. Tai turėtų būti pasiekta užtikrinant Sąjungos išorės veiksmų priemonių suderinamumą ir papildomumą, taip pat sukūrus Europos kaimynystės priemonės, kitų Sąjungos išorės veiksmų finansavimo priemonių ir kitų Sąjungos politikos sričių sinergiją. Be to, tai turėtų apimti abipusį pagal išorės veiksmų finansavimo priemones parengtų programų stiprinimą;

| (15) | bendra ES ir Afrikos strategija yra svarbi santykiams su Viduržemio jūros regiono Šiaurės Afrikos kaimynėmis; |
| --- | --- |

(15)

bendra ES ir Afrikos strategija yra svarbi santykiams su Viduržemio jūros regiono Šiaurės Afrikos kaimynėmis;

| (16) | Sąjunga ir jos valstybės narės turėtų gerinti atitinkamos savo bendradarbiavimo su kaimyninėmis šalimis politikos suderinamumą, veiksmingumą ir papildomumą. Siekiant užtikrinti, kad Sąjungos bendradarbiavimas ir valstybių narių bendradarbiavimas papildytų ir stiprintų vienas kitą, tikslinga numatyti bendrą programavimą, kuris turėtų būti vykdomas tada, kai tai įmanoma ir aktualu. Turėtų būti užtikrinamas tinkamas koordinavimas ir bendradarbiavimas su kitais Sąjungai nepriklausančiais paramos teikėjais; |
| --- | --- |

(16)

Sąjunga ir jos valstybės narės turėtų gerinti atitinkamos savo bendradarbiavimo su kaimyninėmis šalimis politikos suderinamumą, veiksmingumą ir papildomumą. Siekiant užtikrinti, kad Sąjungos bendradarbiavimas ir valstybių narių bendradarbiavimas papildytų ir stiprintų vienas kitą, tikslinga numatyti bendrą programavimą, kuris turėtų būti vykdomas tada, kai tai įmanoma ir aktualu. Turėtų būti užtikrinamas tinkamas koordinavimas ir bendradarbiavimas su kitais Sąjungai nepriklausančiais paramos teikėjais;

| (17) | Sąjungos parama pagal šį reglamentą iš esmės turėtų būti suderinta su atitinkamomis šalių partnerių nacionalinėmis ar vietos strategijomis bei priemonėmis ir, kai taikytina, taip pat su atitinkamomis Rusijos Federacijos strategijomis ir priemonėmis; |
| --- | --- |

(17)

Sąjungos parama pagal šį reglamentą iš esmės turėtų būti suderinta su atitinkamomis šalių partnerių nacionalinėmis ar vietos strategijomis bei priemonėmis ir, kai taikytina, taip pat su atitinkamomis Rusijos Federacijos strategijomis ir priemonėmis;

| (18) | Komisija turėtų siekti, kad būtų kuo veiksmingiau panaudojami turimi ištekliai, naudojant finansines priemones su sverto poveikiu. Tokį poveikį būtų galima padidinti suteikiant galimybę naudoti ir pakartotinai panaudoti pagal finansines priemones investuotas ir gautas lėšas; |
| --- | --- |

(18)

Komisija turėtų siekti, kad būtų kuo veiksmingiau panaudojami turimi ištekliai, naudojant finansines priemones su sverto poveikiu. Tokį poveikį būtų galima padidinti suteikiant galimybę naudoti ir pakartotinai panaudoti pagal finansines priemones investuotas ir gautas lėšas;

| (19) | kova su klimato kaita yra vienas iš didžiųjų uždavinių, su kuriais susiduria Sąjunga, todėl reikalingi skubūs tarptautiniai veiksmai. Atsižvelgiant į 2011 m. birželio 29 d. Komisijos komunikate „Biudžetas 'Europai 2020 m.“ pareikštą ketinimą padidinti su klimatu susijusią Sąjungos biudžeto dalį bent iki 20 %, šis reglamentas turėtų padėti pasiekti tą tikslą; |
| --- | --- |

(19)

kova su klimato kaita yra vienas iš didžiųjų uždavinių, su kuriais susiduria Sąjunga, todėl reikalingi skubūs tarptautiniai veiksmai. Atsižvelgiant į 2011 m. birželio 29 d. Komisijos komunikate „Biudžetas 'Europai 2020 m.“ pareikštą ketinimą padidinti su klimatu susijusią Sąjungos biudžeto dalį bent iki 20 %, šis reglamentas turėtų padėti pasiekti tą tikslą;

| (20) | stabilia bendradarbiavimo su kaimyninėmis šalimis energijos ir išteklių srityje sistema, suderinta su Sąjungos vidaus rinkos taisyklėmis, prisidedama stiprinant Sąjungos saugumą minėtoje srityje; |
| --- | --- |

(20)

stabilia bendradarbiavimo su kaimyninėmis šalimis energijos ir išteklių srityje sistema, suderinta su Sąjungos vidaus rinkos taisyklėmis, prisidedama stiprinant Sąjungos saugumą minėtoje srityje;

| (21) | lyčių lygybė, mažumoms priklausančių asmenų teisės ir kova su diskriminacija bei nelygybe yra kompleksiniai tikslai imantis visų veiksmų pagal šį reglamentą; |
| --- | --- |

(21)

lyčių lygybė, mažumoms priklausančių asmenų teisės ir kova su diskriminacija bei nelygybe yra kompleksiniai tikslai imantis visų veiksmų pagal šį reglamentą;

| (22) | palaikydama santykius su savo partneriais visame pasaulyje Sąjunga yra įsipareigojusi propaguoti deramą darbą ir socialinį teisingumą, taip pat tarptautiniu mastu pripažintų darbo standartų, įskaitant vaikų darbo panaikinimą, bei daugiašalių aplinkos apsaugos susitarimų ratifikavimą ir veiksmingą įgyvendinimą; |
| --- | --- |

(22)

palaikydama santykius su savo partneriais visame pasaulyje Sąjunga yra įsipareigojusi propaguoti deramą darbą ir socialinį teisingumą, taip pat tarptautiniu mastu pripažintų darbo standartų, įskaitant vaikų darbo panaikinimą, bei daugiašalių aplinkos apsaugos susitarimų ratifikavimą ir veiksmingą įgyvendinimą;

| (23) | šiuo reglamentu jo taikymo laikotarpiui nustatomas finansinis paketas, kuris Europos Parlamentui ir Tarybai metinės biudžeto procedūros metu turi būti svarbiausia orientacinė suma, kaip apibrėžta 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (6) 17 punkte; |
| --- | --- |

(23)

šiuo reglamentu jo taikymo laikotarpiui nustatomas finansinis paketas, kuris Europos Parlamentui ir Tarybai metinės biudžeto procedūros metu turi būti svarbiausia orientacinė suma, kaip apibrėžta 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (6) 17 punkte;

| (24) | Sąjungos finansiniai interesai turėtų būti apsaugoti per visą išlaidų ciklą taikant proporcingas priemones, įskaitant pažeidimų prevenciją, nustatymą ir tyrimą, prarastų, neteisingai išmokėtų ar netinkamai panaudotų lėšų susigrąžinimą ir, atitinkamais atvejais, sankcijų skyrimą. Tos priemonės turėtų būti vykdomos pagal taikomus susitarimus, sudarytus su tarptautinėmis organizacijomis ir trečiosiomis šalimis; |
| --- | --- |

(24)

Sąjungos finansiniai interesai turėtų būti apsaugoti per visą išlaidų ciklą taikant proporcingas priemones, įskaitant pažeidimų prevenciją, nustatymą ir tyrimą, prarastų, neteisingai išmokėtų ar netinkamai panaudotų lėšų susigrąžinimą ir, atitinkamais atvejais, sankcijų skyrimą. Tos priemonės turėtų būti vykdomos pagal taikomus susitarimus, sudarytus su tarptautinėmis organizacijomis ir trečiosiomis šalimis;

| (25) | siekiant pritaikyti Sąjungos paramą pagal šį reglamentą, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus dėl Sąjungos paramos pagal šį reglamentą prioritetų sąrašo ir finansinių asignavimų pagal programos rūšį dalinio pakeitimo. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais. Atlikdama su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą ir rengdama jų tekstus Komisija turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai būtų vienu metu, laiku ir tinkamai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai; |
| --- | --- |

(25)

siekiant pritaikyti Sąjungos paramą pagal šį reglamentą, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus dėl Sąjungos paramos pagal šį reglamentą prioritetų sąrašo ir finansinių asignavimų pagal programos rūšį dalinio pakeitimo. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais. Atlikdama su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą ir rengdama jų tekstus Komisija turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai būtų vienu metu, laiku ir tinkamai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai;

| (26) | siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai; |
| --- | --- |

(26)

siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai;

| (27) | įgyvendinimo įgaliojimais, susijusiais su atskiromis daugiametėmis bendros paramos sistemomis, kitais programavimo dokumentais ir įgyvendinimo taisyklėmis, kuriomis nustatomos konkrečios tarpvalstybinio bendradarbiavimo įgyvendinimo nuostatos, turėtų būti naudojamasi pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 182/2011 (7); |
| --- | --- |

(27)

įgyvendinimo įgaliojimais, susijusiais su atskiromis daugiametėmis bendros paramos sistemomis, kitais programavimo dokumentais ir įgyvendinimo taisyklėmis, kuriomis nustatomos konkrečios tarpvalstybinio bendradarbiavimo įgyvendinimo nuostatos, turėtų būti naudojamasi pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 182/2011 (7);

| (28) | nagrinėjimo procedūra turėtų būti iš esmės taikoma tokiems įgyvendinimo aktams priimti, atsižvelgiant į tų įgyvendinimo aktų pobūdį, ypač į tai, kad jais nustatomos politikos gairės, arba jų finansinį poveikį, išskyrus nedidelio finansinio poveikio priemonių atveju; |
| --- | --- |

(28)

nagrinėjimo procedūra turėtų būti iš esmės taikoma tokiems įgyvendinimo aktams priimti, atsižvelgiant į tų įgyvendinimo aktų pobūdį, ypač į tai, kad jais nustatomos politikos gairės, arba jų finansinį poveikį, išskyrus nedidelio finansinio poveikio priemonių atveju;

| (29) | bendros Sąjungos išorės veiksmų finansavimo priemonių įgyvendinimo taisyklės ir procedūros nustatytos Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 236/2014 (8); |
| --- | --- |

(29)

bendros Sąjungos išorės veiksmų finansavimo priemonių įgyvendinimo taisyklės ir procedūros nustatytos Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 236/2014 (8);

| (30) | Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT) struktūra ir veikimas nustatyti Tarybos sprendime 2010/427/ES (9); |
| --- | --- |

(30)

Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT) struktūra ir veikimas nustatyti Tarybos sprendime 2010/427/ES (9);

| (31) | Europos kaimynystės priemonėje dalyvaujančios šalyse, kuriose derinimas su Sąjungos taisyklėmis ir standartais yra vienas iš pagrindinių politikos tikslų, Sąjunga gali geriausiai suteikti šią paramą. Tam tikra konkreti parama gali būti teikiama tik Sąjungos lygmeniu. Valstybių narių pereinamojo laikotarpio patirtis taip pat gali būti naudinga, siekiant, kad Europos kaimynystės priemonėje dalyvaujančiose šalyse vykdomos reformos būtų sėkmingos ir jomis būtų propaguojamos visuotinės vertybės; |
| --- | --- |

(31)

Europos kaimynystės priemonėje dalyvaujančios šalyse, kuriose derinimas su Sąjungos taisyklėmis ir standartais yra vienas iš pagrindinių politikos tikslų, Sąjunga gali geriausiai suteikti šią paramą. Tam tikra konkreti parama gali būti teikiama tik Sąjungos lygmeniu. Valstybių narių pereinamojo laikotarpio patirtis taip pat gali būti naudinga, siekiant, kad Europos kaimynystės priemonėje dalyvaujančiose šalyse vykdomos reformos būtų sėkmingos ir jomis būtų propaguojamos visuotinės vertybės;

| (32) | kadangi šio reglamento tikslų valstybės narės negali deramai pasiekti, tačiau dėl veiksmo masto ir poveikio tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi ES sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti; |
| --- | --- |

(32)

kadangi šio reglamento tikslų valstybės narės negali deramai pasiekti, tačiau dėl veiksmo masto ir poveikio tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi ES sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti;

| (33) | tikslinga šio reglamento taikymo trukmę suderinti su Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013 (10) taikymo trukme. Todėl šis reglamentas turėtų būti taikomas nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d., |
| --- | --- |

(33)

tikslinga šio reglamento taikymo trukmę suderinti su Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013 (10) taikymo trukme. Todėl šis reglamentas turėtų būti taikomas nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d.,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

I ANTRAŠTINĖ DALIS

TIKSLAI IR PRINCIPAI

1 straipsnis

Bendrasis tikslas ir taikymo sritis

1.   Šiuo reglamentu sukuriama Europos kaimynystės priemonė, kad plėtojant ypatingus bendradarbiavimu, taika ir saugumu, tarpusavio atskaitomybe ir bendru įsipareigojimu ginti visuotines vertybes – demokratiją, teisinės valstybės principą ir pagarbą žmogaus teisėms – grindžiamus santykius, kaip tai numatyta ES sutartyje, būtų toliau kuriama bendros gerovės ir geros kaimynystės erdvė, apimanti Sąjungą ir I priede išvardytas šalis bei teritorijas (toliau – šalys partnerės).

2.   Sąjungos parama pagal šį reglamentą naudojama šalių partnerių ir tarpvalstybiniame bendradarbiavime dalyvaujančių teritorijų labui. Ji taip pat gali būti naudojama bendram Sąjungos ir šalių partnerių labui.

3.   Sąjungos parama pagal šį reglamentą taip pat gali būti naudojama tam, kad būtų sudarytos sąlygos Rusijos Federacijai dalyvauti tarpvalstybiniame bendradarbiavime bei regioniniame bendradarbiavime, kuriame dalyvauja Sąjunga, ir dalyvauti atitinkamose daugiašalėse programose, įskaitant bendradarbiavimą švietimo, visų pirma studentų mainų, srityje.

4.   Sąjunga, vesdama dialogą ir bendradarbiaudama su trečiosiomis šalimis, laikydamasi tarptautinės teisės principų propaguoja, plėtoja ir įtvirtina laisvės, demokratijos, žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių universalumo bei nedalomumo vertybes ir pagarbą šioms teisėms ir laisvėms, taip pat lygybės ir teisinės valstybės principus, kuriais ji grindžiama. Todėl pagal šį reglamentą skiriamas finansavimas atitinka tas vertybes ir principus, taip pat Sąjungos įsipareigojimus pagal tarptautinę teisę, atsižvelgiant į atitinkamas Sąjungos politikos kryptis ir pozicijas.

2 straipsnis

Konkretūs Sąjungos paramos tikslai

1.   Teikiant Sąjungos paramą pagal šį reglamentą daugiausia dėmesio skiriama Sąjungos ir šalių partnerių tvirtesnio politinio bendradarbiavimo, tvirtos ir tvarios demokratijos, laipsniškos jų ekonominės integracijos ir tvirtesnės partnerystės su visuomene skatinimui, ypač partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimų, asociacijos susitarimų ar kitų esamų ir būsimų susitarimų ir bendrai sutartų veiksmų planų ar lygiaverčių dokumentų įgyvendinimui.

2.   Sąjungos paramos pagal šį reglamentą tikslas visų pirma yra:

| a) | propaguoti žmogaus teises ir pagrindines laisves, teisinę valstybę, lygybės principus ir kovą su visų formų diskriminacija, kurti tvirtą ir tvarią demokratiją, skatinti gerą valdymą, kovoti su korupcija, stiprinti institucinius gebėjimus visais lygiais ir kurti klestinčią pilietinę visuomenę, įtraukiant socialinius partnerius; |
| --- | --- |

a)

propaguoti žmogaus teises ir pagrindines laisves, teisinę valstybę, lygybės principus ir kovą su visų formų diskriminacija, kurti tvirtą ir tvarią demokratiją, skatinti gerą valdymą, kovoti su korupcija, stiprinti institucinius gebėjimus visais lygiais ir kurti klestinčią pilietinę visuomenę, įtraukiant socialinius partnerius;

| b) | siekti laipsniškos integracijos į Sąjungos vidaus rinką ir tvirtesnio bendradarbiavimo sektoriuose bei įvairių sektorių bendradarbiavimo, be kita ko, derinant teisės aktus ir priartinant reglamentavimą prie Sąjungos bei kitų atitinkamų tarptautinių standartų, taip pat suteikiant geresnes galimybes patekti į rinką, be kita ko, pasitelkiant išsamias ir visapusiškas laisvosios prekybos erdves, susijusį institucijų stiprinimą ir investicijas, visų pirma tarpusavio ryšių srityje; |
| --- | --- |

b)

siekti laipsniškos integracijos į Sąjungos vidaus rinką ir tvirtesnio bendradarbiavimo sektoriuose bei įvairių sektorių bendradarbiavimo, be kita ko, derinant teisės aktus ir priartinant reglamentavimą prie Sąjungos bei kitų atitinkamų tarptautinių standartų, taip pat suteikiant geresnes galimybes patekti į rinką, be kita ko, pasitelkiant išsamias ir visapusiškas laisvosios prekybos erdves, susijusį institucijų stiprinimą ir investicijas, visų pirma tarpusavio ryšių srityje;

| c) | sudaryti sąlygas teisėtai migracijai geriau organizuoti ir tinkamai valdomam žmonių judumui skatinti, esamiems arba būsimiems susitarimams, sudarytiems laikantis visuotinio požiūrio į migraciją ir judumą, įgyvendinti, taip pat žmonių tarpusavio ryšiams, visų pirma susijusiems su kultūrine, švietimo, profesine ir sporto veikla, skatinti; |
| --- | --- |

c)

sudaryti sąlygas teisėtai migracijai geriau organizuoti ir tinkamai valdomam žmonių judumui skatinti, esamiems arba būsimiems susitarimams, sudarytiems laikantis visuotinio požiūrio į migraciją ir judumą, įgyvendinti, taip pat žmonių tarpusavio ryšiams, visų pirma susijusiems su kultūrine, švietimo, profesine ir sporto veikla, skatinti;

| d) | remti išmanų, tvarų ir integracinį vystymąsi visais aspektais; mažinti skurdą, be kita ko, vystant privatųjį sektorių, ir mažinti socialinę atskirtį; skatinti gebėjimų stiprinimą mokslo, švietimo ir ypač aukštojo mokslo, technologijų, mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje; skatinti vidaus ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą, kaimo plėtrą, visuomenės sveikatą, aplinkos apsaugą, kovos su klimato kaita veiksmus ir atsparumą nelaimėms; |
| --- | --- |

d)

remti išmanų, tvarų ir integracinį vystymąsi visais aspektais; mažinti skurdą, be kita ko, vystant privatųjį sektorių, ir mažinti socialinę atskirtį; skatinti gebėjimų stiprinimą mokslo, švietimo ir ypač aukštojo mokslo, technologijų, mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje; skatinti vidaus ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą, kaimo plėtrą, visuomenės sveikatą, aplinkos apsaugą, kovos su klimato kaita veiksmus ir atsparumą nelaimėms;

| e) | skatinti pasitikėjimo stiprinimą, gerus kaimynystės santykius ir kitas priemones, kuriomis būtų prisidedama prie visų formų saugumo ir konfliktų, įskaitant užsitęsusius konfliktus, prevencijos ir sprendimo; |
| --- | --- |

e)

skatinti pasitikėjimo stiprinimą, gerus kaimynystės santykius ir kitas priemones, kuriomis būtų prisidedama prie visų formų saugumo ir konfliktų, įskaitant užsitęsusius konfliktus, prevencijos ir sprendimo;

| f) | stiprinti subregioninio, regioninio ir Europos kaimynystės lygmens bendradarbiavimą, taip pat tarpvalstybinį bendradarbiavimą. |
| --- | --- |

f)

stiprinti subregioninio, regioninio ir Europos kaimynystės lygmens bendradarbiavimą, taip pat tarpvalstybinį bendradarbiavimą.

3.   Konkrečių tikslų, išdėstytų 1 ir 2 dalyse, pasiekimas vertinamas visų pirma remiantis atitinkamais periodiniais Sąjungos pranešimais apie EKP įgyvendinimą; 2 dalies a, d ir e punktų atžvilgiu – tarptautinių organizacijų ir kitų atitinkamų įstaigų nustatytais atitinkamais rodikliais; 2 dalies b, c ir d punktų atžvilgiu vertinama pagal tai, kiek šalys partnerės atitinkamai įsisavino Sąjungos reglamentavimo sistemą; 2 dalies c ir f punktų atžvilgiu – pagal atitinkamų susitarimų ir bendradarbiavimo veiksmų skaičių.

Rodikliai, naudojami įvertinti konkrečių tikslų pasiekimą, turi būti iš anksto apibrėžti, aiškūs, skaidrūs ir, prireikus, skirti konkrečiai šaliai bei išmatuojami, ir jie, inter alia, apima tinkamai stebimus demokratinius rinkimus, pagarbą žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms, nepriklausomą teismų sistemą, bendradarbiavimą teisingumo, laisvės ir saugumo klausimais, korupcijos lygį, prekybos srautus, lyčių lygybę, taip pat rodiklius, pagal kuriuos galima vertinti vidaus ekonominius skirtumus, įskaitant užimtumo lygį, kurie turi būti išmatuojami.

4.   Sąjungos parama pagal šį Reglamentą gali būti naudojama ir kitose susijusiose srityse, kai tai atitinka bendruosius EKP tikslus.

3 straipsnis

Politikos struktūra

1.   Šio reglamento bendrą politikos struktūrą, nustatytą paramos pagal šį reglamentą programavimui ir įgyvendinimui, kartu laikantis savarankiškumo principo, sudaro partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimai, asociacijos susitarimai ir kiti galiojantys arba būsimi susitarimai, kuriais nustatomi santykiai su šalimis partnerėmis, atitinkami Komisijos komunikatai, Europos Vadovų Tarybos išvados ir Tarybos išvados, taip pat atitinkamos aukščiausiojo lygio susitikimų deklaracijos arba ministrų susitikimų su EKP šalimis partnerėmis, be kita ko, Rytų partnerystės ir Viduržemio jūros šalių sąjungos kontekste, išvados ir susijusios Europos Parlamento rezoliucijos.

2.   Pagrindinės gairės dėl Sąjungos paramos pagal šį reglamentą prioritetų nustatymo ir 2 straipsnio 3 dalyje nurodyto pažangos vertinimo yra: veiksmų planai arba kiti lygiaverčiai bendrai sutarti dokumentai, pavyzdžiui, šalių partnerių ir Sąjungos asociacijos darbotvarkės dvišaliu ir daugiašaliu formatais, įskaitant, prireikus, kiek tai susiję su Rytų partneryste ir EKP Pietų dimensija.

3.   Jei nėra 1 dalyje nustatytų Sąjungos ir šalių partnerių susitarimų, Sąjungos parama pagal šį reglamentą gali būti teikiama, jei ji naudinga siekiant Sąjungos politikos tikslų, ir ji turi būti programuojama remiantis tokiais tikslais ir atsižvelgiant į atitinkamos šalies poreikius.

4 straipsnis

Diferenciacija, partnerystė ir bendras finansavimas

1.   Sąjungos parama pagal šį reglamentą, teikiama kiekvienai šaliai partnerei pagal 6 straipsnio 1 dalies a punktą, turi būti grindžiama paskatomis ir jos forma bei sumos diferencijuojamos atsižvelgiant į visus toliau išvardytus elementus ir atspindi šalies partnerės:

| a) | poreikius, pasitelkiant tokius rodiklius, kaip pavyzdžiui, gyventojų skaičius ir išsivystymo lygis; |
| --- | --- |

a)

poreikius, pasitelkiant tokius rodiklius, kaip pavyzdžiui, gyventojų skaičius ir išsivystymo lygis;

| b) | įsipareigojimą įgyvendinti bendrai sutartus politinių, ekonominių ir socialinių reformų tikslus ir juos įgyvendinant padarytą pažangą; |
| --- | --- |

b)

įsipareigojimą įgyvendinti bendrai sutartus politinių, ekonominių ir socialinių reformų tikslus ir juos įgyvendinant padarytą pažangą;

| c) | įsipareigojimą kurti tvirtą bei tvarią demokratiją ir šioje srityje padarytą pažangą; |
| --- | --- |

c)

įsipareigojimą kurti tvirtą bei tvarią demokratiją ir šioje srityje padarytą pažangą;

| d) | partnerystę su Sąjunga, įskaitant tos partnerystės ambicijų mastą; |
| --- | --- |

d)

partnerystę su Sąjunga, įskaitant tos partnerystės ambicijų mastą;

| e) | gebėjimą panaudoti Sąjungos paramą pagal šį reglamentą ir galimą jos poveikį. |
| --- | --- |

e)

gebėjimą panaudoti Sąjungos paramą pagal šį reglamentą ir galimą jos poveikį.

Tokia parama atsispindi 7 straipsnyje nurodytuose daugiamečiuose programavimo dokumentuose.

2.   Priėmus 7 straipsnyje nurodytus programavimo dokumentus ir nedarant poveikio kitiems šio straipsnio 1 dalyje išdėstytiems elementams, turimų lėšų, skirtų šalims partnerėms, dalis pritaikoma, visų pirma atsižvelgiant į jų pažangą kuriant ir stiprinant tvirtą bei tvarią demokratiją ir įgyvendinant sutartus politinių, ekonominių ir socialinių reformų tikslus, laikantis paskatomis grindžiamo požiūrio.

Kalbant apie daugiašales bendras programas, ta dalis nustatoma atsižvelgiant į šalių partnerių pažangą kuriant tvirtą bei tvarią demokratiją, tai pat atsižvelgiant į jų pažangą įgyvendinant sutartus reformų tikslus, kuriais prisidedama pasiekiant minėtą tikslą.

Šalių partnerių pažanga reguliariai vertinama, visų pirma pasitelkiant EKP pažangos ataskaitas, kuriose, be kita ko, išdėstomos tendencijos, palyginti su ankstesniais metais.

Padėčiai smarkiai pablogėjus arba nuolat blogėjant, tokią paramą galima padidinti.

3.   Paskatomis grindžiamas požiūris netaikomas paramai, skirtai pilietinei visuomenei, žmonių tarpusavio ryšiams, įskaitant vietos valdžios institucijų tarpusavio bendradarbiavimą, paramai žmogaus teisių padėčiai gerinti arba su krize susijusioms paramos priemonėms. Padėčiai smarkiai pablogėjus arba nuolat blogėjant, tokią paramą galima padidinti.

4.   Europos Parlamente ir Taryboje reguliariai keičiamasi nuomonėmis apie pagal šį reglamentą įgyvendinamą paskatomis grindžiamą požiūrį.

5.   Sąjungos parama pagal šį reglamentą iš esmės nustatoma bendradarbiaujant su paramos gavėjais. Rengiant, įgyvendinant ir kontroliuojant Sąjungos paramą tokiu būdu atitinkamai bendradarbiauja šie suinteresuotieji subjektai:

| a) | nacionalinės ir vietos valdžios institucijos, ir |
| --- | --- |

a)

nacionalinės ir vietos valdžios institucijos, ir

| b) | pilietinės visuomenės organizacijos; |
| --- | --- |

b)

pilietinės visuomenės organizacijos;

be kita ko, konsultuodamosi bei laiku susipažindamos su atitinkam informacija ir dėl to galėdamos atlikti svarbų vaidmenį tame procese.

6.   Šalys partnerės ir kitos dalyvaujančios šalys Sąjungos paramą pagal šį reglamentą iš esmės bendrai finansuoja iš viešųjų lėšų, paramos gavėjų įnašų ar kitų šaltinių. Bendro finansavimo reikalavimų gali būti atsisakoma tinkamai pagrįstais atvejais ir kai tai būtina siekiant remti pilietinės visuomenės vystymąsi ir nevalstybinius subjektus, visų pirma smulkias pilietinės visuomenės organizacijas, nedarant poveikio Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (11) išdėstytų kitų sąlygų laikymuisi.

5 straipsnis

Suderinamumas ir paramos teikėjų veiklos koordinavimas

1.   Įgyvendinant šį reglamentą užtikrinamas suderinamumas su visomis Sąjungos išorės veiksmų sritimis ir kitomis atitinkamomis Sąjungos politikos kryptimis. Tuo tikslu pagal šį reglamentą finansuojamos priemonės, įskaitant Europos investicijų banko (EIB) valdomas priemones, grindžiamos 3 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytais bendradarbiavimo politikos dokumentais, taip pat konkrečiais Sąjungos interesais, politikos prioritetais ir strategijomis. Tokiomis priemonėmis atsižvelgiama į įsipareigojimus pagal daugiašalius susitarimus ir tarptautines konvencijas, kurių šalys yra Sąjunga ir šalys partnerės.

2.   Sąjunga, valstybės narės ir EIB užtikrina, kad pagal šį reglamentą teikiama parama derėtų su kita parama, kurią teikia Sąjunga, valstybės narės ir Europos finansų įstaigos.

3.   Sąjunga ir valstybės narės, siekdamos didinti teikiamos paramos ir politinio dialogo veiksmingumą bei rezultatyvumą ir užkirsti kelią dvigubam finansavimui, koordinuoja atitinkamas savo paramos programas, vadovaudamosi nustatytais išorės paramos srities veiklos koordinavimo stiprinimo ir politikos bei procedūrų derinimo principais. Koordinavimas vyksta rengiant reguliarias konsultacijas ir dažnai keičiantis atitinkama informacija įvairiais paramos ciklo etapais, ypač vietos lygmeniu. Kai įmanoma ir aktualu, vykdomas bendras programavimas. Jei to pasiekti neįmanoma, siekiant užtikrinti aukščiausią koordinavimo lygį svarstomos kitokios tvarkos, pavyzdžiui, įgaliojamojo bendradarbiavimo ir lėšų pervedimo, galimybės.

Bendro programavimo su valstybėmis narėmis rezultatus Komisija išdėsto pagal Reglamento (ES) Nr. 236/2014 17 straipsnį teikiamoje ataskaitoje, be kita ko, pateikia rekomendacijų dėl tų atvejų, kai nebuvo pasiekti visi bendro programavimo rezultatai.

4.   Sąjunga kartu su valstybėmis narėmis imasi reikiamų veiksmų, įskaitant konsultacijas ankstyvuoju programavimo proceso etapu, kad užtikrintų papildomumą, tinkamą koordinavimą ir bendradarbiavimą su daugiašalėmis ir regioninėmis organizacijomis bei subjektais, įskaitant Europos finansų įstaigas, tarptautines finansų įstaigas, Jungtinių Tautų agentūras, fondus ir programas, privačius bei politinius fondus ir Sąjungai nepriklausančius paramos teikėjus.

5.   7 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodytuose dokumentuose taip pat kiek įmanoma labiau aptariama kitų Sąjungos paramos teikėjų veikla.

II ANTRAŠTINĖ DALIS

ORIENTACINIS PROGRAMAVIMAS IR LĖŠŲ PASKIRSTYMAS

6 straipsnis

Programų rūšys

1.   Sąjungos parama pagal šį reglamentą programuojama šiomis priemonėmis:

| a) | dvišalėmis programomis, apimančiomis Sąjungos paramą vienai šaliai partnerei; |
| --- | --- |

a)

dvišalėmis programomis, apimančiomis Sąjungos paramą vienai šaliai partnerei;

| b) | daugiašalėmis programomis, kuriomis sprendžiami visoms arba daugeliui šalių partnerių bendri uždaviniai, remiantis Rytų partnerystės bei EKP Pietų dimensijos prioritetais ir atsižvelgiant į darbą, atliktą Viduržemio jūros šalių sąjungos kontekste, taip pat regioninio bei subregioninio bendradarbiavimo, visų pirma tarp dviejų arba daugiau šalių partnerių, klausimai, be kita ko, taip pat pagal Šiaurės dimensijos ir Juodosios jūros sinergijos politiką. Tai, remiantis 1 straipsnio 3 dalimi, gali apimti Rusijos Federaciją; |
| --- | --- |

b)

daugiašalėmis programomis, kuriomis sprendžiami visoms arba daugeliui šalių partnerių bendri uždaviniai, remiantis Rytų partnerystės bei EKP Pietų dimensijos prioritetais ir atsižvelgiant į darbą, atliktą Viduržemio jūros šalių sąjungos kontekste, taip pat regioninio bei subregioninio bendradarbiavimo, visų pirma tarp dviejų arba daugiau šalių partnerių, klausimai, be kita ko, taip pat pagal Šiaurės dimensijos ir Juodosios jūros sinergijos politiką. Tai, remiantis 1 straipsnio 3 dalimi, gali apimti Rusijos Federaciją;

| c) | tarpvalstybinio bendradarbiavimo programomis, kuriomis sprendžiami vienos ar daugiau valstybių narių ir vienos ar daugiau šalių partnerių ir (arba) Rusijos Federacijos (toliau – kitos tarpvalstybiniame bendradarbiavime dalyvaujančios šalys) bendradarbiavimo klausimai ir kurios vykdomos su Sąjungos išorės siena besiribojančiuose regionuose. |
| --- | --- |

c)

tarpvalstybinio bendradarbiavimo programomis, kuriomis sprendžiami vienos ar daugiau valstybių narių ir vienos ar daugiau šalių partnerių ir (arba) Rusijos Federacijos (toliau – kitos tarpvalstybiniame bendradarbiavime dalyvaujančios šalys) bendradarbiavimo klausimai ir kurios vykdomos su Sąjungos išorės siena besiribojančiuose regionuose.

2.   Sąjungos paramos pagal šį reglamentą prioritetai yra išdėstyti II priede.

3.   Sąjungos parama pagal šį reglamentą įgyvendinama pagal Reglamentą (ES) Nr. 236/2014, o šio reglamento 6 straipsnio 1 dalies c punkte nurodytų programų atveju – taip pat pagal įgyvendinimo taisykles, kuriomis nustatomos konkrečios tarpvalstybinio bendradarbiavimo įgyvendinimo nuostatos, kaip nurodyta šio reglamento 12 straipsnyje.

7 straipsnis

Programavimas ir orientacinis lėšų paskirstymas šalies ir daugiašalėms orientacinėms programoms

1.   Orientaciniai finansiniai asignavimai šalies programoms nustatomi pagal 4 straipsnio 1 dalyje nustatytus kriterijus.

2.   Šalims, kurioms galioja šio reglamento 3 straipsnio 2 dalyje nurodyti dokumentai, visapusiška daugiametė bendros paramos sistema patvirtinama pagal Reglamento (ES) Nr. 236/2014 16 straipsnio 3 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą. Toje sistemoje:

| a) | apžvelgiama su politikos struktūra susijusi padaryta pažanga, įvertinama, ar pasiekti anksčiau sutarti tikslai ir Sąjungos bei šalies partnerės santykių padėtis, įskaitant šalies partnerės partnerystės su Sąjunga tikslų mastą; |
| --- | --- |

a)

apžvelgiama su politikos struktūra susijusi padaryta pažanga, įvertinama, ar pasiekti anksčiau sutarti tikslai ir Sąjungos bei šalies partnerės santykių padėtis, įskaitant šalies partnerės partnerystės su Sąjunga tikslų mastą;

| b) | išdėstomi Sąjungos paramos tikslai ir prioritetai, daugiausia pasirenkant iš tų, kurie pateikiami šio reglamento 3 straipsnio 2 dalyje nurodytuose dokumentuose ir šalių partnerių strategijose arba planuose, jeigu tos strategijos ar planai suderinami su bendra politikos struktūra, ir kurių atveju Sąjunga reguliariai vertindama nustatė, kad reikalinga parama; |
| --- | --- |

b)

išdėstomi Sąjungos paramos tikslai ir prioritetai, daugiausia pasirenkant iš tų, kurie pateikiami šio reglamento 3 straipsnio 2 dalyje nurodytuose dokumentuose ir šalių partnerių strategijose arba planuose, jeigu tos strategijos ar planai suderinami su bendra politikos struktūra, ir kurių atveju Sąjunga reguliariai vertindama nustatė, kad reikalinga parama;

| c) | nurodomi rezultatai, kurių tikimasi; ir |
| --- | --- |

c)

nurodomi rezultatai, kurių tikimasi; ir

| d) | nustatomas finansavimo, suskirstyto pagal prioritetus, orientacinis dydis. |
| --- | --- |

d)

nustatomas finansavimo, suskirstyto pagal prioritetus, orientacinis dydis.

Orientaciniai finansiniai asignavimai kiekvienai bendros paramos sistemai pateikiami intervalo, kurio kraštinės vertės skiriasi ne daugiau kaip 20 % tų asignavimų, forma.

Bendros paramos sistemos galiojimo trukmė iš esmės atitinka šio reglamento 3 straipsnio 2 dalyje nurodyto atitinkamo dokumento galiojimo trukmę.

3.   Šalims, kurioms šio reglamento 3 straipsnio 2 dalyje nurodyti dokumentai negalioja, išsamus programavimo dokumentas, įskaitant strategiją ir daugiametę orientacinę programą, priimamas pagal Reglamento (ES) Nr. 236/2014 16 straipsnio 3 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą. Tame dokumente:

| a) | remiantis atitinkamos šalies padėties, jos santykių su Sąjunga ir šalių partnerių strategijų arba planų analize nustatoma Sąjungos atsako strategija, jeigu tos strategijos ar planai suderinami su bendra politikos struktūra; |
| --- | --- |

a)

remiantis atitinkamos šalies padėties, jos santykių su Sąjunga ir šalių partnerių strategijų arba planų analize nustatoma Sąjungos atsako strategija, jeigu tos strategijos ar planai suderinami su bendra politikos struktūra;

| b) | nustatomi Sąjungos paramos tikslai ir prioritetai; |
| --- | --- |

b)

nustatomi Sąjungos paramos tikslai ir prioritetai;

| c) | nurodomi rezultatai, kurių tikimasi; ir |
| --- | --- |

c)

nurodomi rezultatai, kurių tikimasi; ir

| d) | nustatomas finansavimo, suskirstyto pagal prioritetus, orientacinis dydis. |
| --- | --- |

d)

nustatomas finansavimo, suskirstyto pagal prioritetus, orientacinis dydis.

Atitinkami orientaciniai finansiniai asignavimai pateikiami intervalo, kurio kraštinės vertės skiriasi ne daugiau kaip 20 % tų asignavimų, forma. Programavimo dokumentas turėtų būti tinkamos daugiametės trukmės.

4.   Kalbant apie daugiašales programas, išsamus programavimo dokumentas, įskaitant strategiją ir daugiametę orientacinę programą, priimamas pagal Reglamento (ES) Nr. 236/2014 16 straipsnio 3 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą. Jame:

| a) | nustatomi Sąjungos paramos regionui arba subregionui tikslai ir prioritetai, kuriuose prireikus atsispindi pagal Rytų partnerystę arba Viduržemio jūros šalių sąjungos sistemą nustatyti prioritetai; |
| --- | --- |

a)

nustatomi Sąjungos paramos regionui arba subregionui tikslai ir prioritetai, kuriuose prireikus atsispindi pagal Rytų partnerystę arba Viduržemio jūros šalių sąjungos sistemą nustatyti prioritetai;

| b) | nurodomi rezultatai, kurių tikimasi; ir |
| --- | --- |

b)

nurodomi rezultatai, kurių tikimasi; ir

| c) | nustatomas finansavimo, suskirstyto pagal prioritetus, orientacinis dydis. |
| --- | --- |

c)

nustatomas finansavimo, suskirstyto pagal prioritetus, orientacinis dydis.

Orientaciniai finansiniai asignavimai daugiašalėms programoms nustatomi pagal skaidrius ir objektyvius kriterijus.

Atitinkama programavimo dokumento trukmė – keleri metai.

5.   Bendros paramos sistemos dokumentai prireikus peržiūrimi, be kita ko, atsižvelgiant į atitinkamus periodinius Sąjungos pranešimus ir jungtinių organų, įsteigtų pagal susitarimus su šalimis partnerėmis, atliktą darbą, ir gali būti tikslinami pagal Reglamento (ES) Nr. 236/2014 16 straipsnio 3 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą. Šio straipsnio 3 ir 4 dalyse nurodyti programavimo dokumentai peržiūrimi įgyvendinimo jų galiojimo laikotarpio viduryje arba kai būtina, ir gali būti tikslinami pagal tą pačią procedūrą.

6.   Kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos įgyvendinti 4 straipsnio 2 dalyje nurodytą paskatomis grindžiamą požiūrį, daugiašalėms bendroms programoms skiriama lėšų, sudarančių apytiksliai 10 % 17 straipsnio 1 dalyje nustatyto finansinio paketo, kurios papildo 7 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodytus finansinius asignavimus šalims. Atitinkamuose Komisijos sprendimuose, kuriais nustatomos tos bendros programos, nurodomos šalys, kurioms gali būti skiriama asignavimų, o sprendimas dėl faktinių asignavimų bus priimamas remiantis pažanga, padaryta kuriant tvirtą ir tvarią demokratiją ir įgyvendinant sutartus reformų tikslus, kuriais prisidedama pasiekiant tą tikslą.

7.   Kai reikia veiksmingiau įgyvendinti priemones bendram Sąjungos ir šalių partnerių labui tokiose srityse, kaip tarpvalstybinis bendradarbiavimas ir tarpusavio ryšiai, finansavimą pagal šį reglamentą galima sujungti su finansavimu, numatytu pagal kitus atitinkamus Sąjungos reglamentus. Tuo atveju Komisija sprendžia, kuris bendras taisyklių rinkinys turi būti taikomas įgyvendinimui.

8.   Valstybės narės dalyvauja programavimo procese pagal Reglamento (ES) Nr. 236/2014 16 straipsnio 3 dalį. Tos valstybės narės ir kiti paramos teikėjai, įsipareigoję savo paramą programuoti bendrai su Sąjunga, programavimo procese dalyvauja itin aktyviai. Prireikus programavimo dokumentai taip pat gali apimti jų įnašą.

9.   Tais atvejais, kai valstybės narės ir kiti paramos teikėjai įsipareigoja bendrai programuoti savo paramą, bendru daugiamečiu programavimo dokumentu galima pakeisti bendrą paramos sistemą ir 3 bei 4 dalyse nurodytus programavimo dokumentus, jeigu jis atitinka tose dalyse nustatytus reikalavimus.

10.   Ištikus krizei ar kilus grėsmei demokratijai, teisinei valstybei ar žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms, arba kilus gaivalinėms ar žmogaus sukeltoms nelaimėms, gali būti atlikta programavimo dokumentų ad hoc peržiūra. Tokia skubia peržiūra užtikrinama, kad būtų išlaikytas Sąjungos politikos krypčių, Sąjungos paramos pagal šį reglamentą ir paramos, teikiamos pagal kitas Sąjungos išorės veiksmų finansavimo priemones, tarpusavio suderinamumas. Atlikus skubią peržiūrą gali būti priimti patikslinti programavimo dokumentai. Tokiu atveju per vieną mėnesį nuo jų priėmimo Komisija siunčia patikslintus programavimo dokumentus susipažinti Europos Parlamentui ir Tarybai.

11.   Jeigu programavimas arba programų peržiūros atliekamos paskelbus Reglamento (ES) Nr. 236/2014 17 straipsnyje nurodytą laikotarpio vidurio peržiūros ataskaitą, atsižvelgiama į toje ataskaitoje pateiktus rezultatus, nustatytus faktus ir išvadas.

III ANTRAŠTINĖ DALIS

TARPVALSTYBINIS BENDRADARBIAVIMAS

8 straipsnis

Geografinė atitiktis reikalavimams

1.   6 straipsnio 1 dalies c punkte nurodytos tarpvalstybinio bendradarbiavimo programos gali būti nustatytos:

| a) | sausumos sienoms, apimant Teritorinių statistinių vienetų nomenklatūros (NUTS) 3 ar atitinkamą lygį atitinkančius teritorinius vienetus, esančius prie sausumos sienų tarp valstybių narių ir kitų tarpvalstybiniame bendradarbiavime dalyvaujančių šalių, nedarant poveikio galimiems koregavimams, kurie būtini bendradarbiavimo veiksmų suderinamumui bei tęstinumui užtikrinti, ir laikantis 9 straipsnio 4 dalies; |
| --- | --- |

a)

sausumos sienoms, apimant Teritorinių statistinių vienetų nomenklatūros (NUTS) 3 ar atitinkamą lygį atitinkančius teritorinius vienetus, esančius prie sausumos sienų tarp valstybių narių ir kitų tarpvalstybiniame bendradarbiavime dalyvaujančių šalių, nedarant poveikio galimiems koregavimams, kurie būtini bendradarbiavimo veiksmų suderinamumui bei tęstinumui užtikrinti, ir laikantis 9 straipsnio 4 dalies;

| b) | jūrų sienoms, apimant NUTS 3 ar atitinkamą lygį atitinkančius teritorinius vienetus, esančius prie jūrų sienų tarp valstybių narių ir kitų tarpvalstybiniame bendradarbiavime dalyvaujančių šalių, kuriuos skiria ne daugiau kaip 150 km, nedarant poveikio galimiems koregavimams, kurie būtini bendradarbiavimo veiksmų suderinamumui ir tęstinumui užtikrinti; |
| --- | --- |

b)

jūrų sienoms, apimant NUTS 3 ar atitinkamą lygį atitinkančius teritorinius vienetus, esančius prie jūrų sienų tarp valstybių narių ir kitų tarpvalstybiniame bendradarbiavime dalyvaujančių šalių, kuriuos skiria ne daugiau kaip 150 km, nedarant poveikio galimiems koregavimams, kurie būtini bendradarbiavimo veiksmų suderinamumui ir tęstinumui užtikrinti;

| c) | aplink jūros baseiną, apimant NUTS 2 ar atitinkamą lygį atitinkančius pakrantės teritorinius vienetus, besiribojančius su valstybėms narėms ir kitoms tarpvalstybiniame bendradarbiavime dalyvaujančioms šalims bendru jūros baseinu. |
| --- | --- |

c)

aplink jūros baseiną, apimant NUTS 2 ar atitinkamą lygį atitinkančius pakrantės teritorinius vienetus, besiribojančius su valstybėms narėms ir kitoms tarpvalstybiniame bendradarbiavime dalyvaujančioms šalims bendru jūros baseinu.

2.   Siekiant užtikrinti esamų bendradarbiavimo schemų tęstinumą ir kitais pagrįstais atvejais, taip pat siekiant prisidėti prie programos tikslų įgyvendinimo, teritoriniams vienetams, besiribojantiems su 1 dalyje nurodytais teritoriniais vienetais, gali būti leista dalyvauti tarpvalstybinio bendradarbiavimo veikloje. Sąlygos, kurių laikantis gretimi teritoriniai vienetai gali dalyvauti bendradarbiavimo veikloje, nustatomos bendrose veiklos programose.

3.   Tinkamai pagrįstais atvejais valstybėse narėse arba kitose tarpvalstybiniame bendradarbiavime dalyvaujančiose šalyse esantys svarbūs socialiniai, ekonominiai arba kultūros centrai, nesiribojantys su reikalavimus atitinkančiais teritoriniais vienetais, gali būti įtraukti su sąlyga, kad toks dalyvavimas padės siekti programavimo dokumente nustatytų tikslų. Sąlygos, kurių laikantis tokie centrai gali dalyvauti bendradarbiavimo veikloje, nustatomos bendrose veiklos programose.

4.   Kai programos nustatomos pagal 1 dalies b punktą, Komisija, susitarusi su dalyviais, gali pasiūlyti išplėsti geografinių teritorijų atitikties reikalavimams kriterijų ir jį taikyti visam NUTS 2 lygio teritoriniam vienetui, kurio teritorijoje yra NUTS 3 lygio teritorinis vienetas.

5.   Siekiama, kad tarpvalstybinis bendradarbiavimas būtų suderintas su esamų ir būsimų makroregioninių strategijų tikslais.

9 straipsnis

Tarpvalstybinio bendradarbiavimo programavimas ir lėšų paskirstymas

1.   Parengiamas programavimo dokumentas, siekiant nustatyti:

| a) | strateginius tikslus, kurių turi būti siekiama tarpvalstybiniu bendradarbiavimu, ir tokio bendradarbiavimo prioritetus bei rezultatus, kurių tikimasi; |
| --- | --- |

a)

strateginius tikslus, kurių turi būti siekiama tarpvalstybiniu bendradarbiavimu, ir tokio bendradarbiavimo prioritetus bei rezultatus, kurių tikimasi;

| b) | bendrų veiklos programų, kurias reikia parengti, sąrašą; |
| --- | --- |

b)

bendrų veiklos programų, kurias reikia parengti, sąrašą;

| c) | orientacinį išteklių paskirstymą sausumos ir jūrų sienų programoms, nurodytoms 8 straipsnio 1 dalies a ir b punktuose, ir jūros baseino programoms, nurodytoms 8 straipsnio 1 dalies c punkte; |
| --- | --- |

c)

orientacinį išteklių paskirstymą sausumos ir jūrų sienų programoms, nurodytoms 8 straipsnio 1 dalies a ir b punktuose, ir jūros baseino programoms, nurodytoms 8 straipsnio 1 dalies c punkte;

| d) | orientacinį daugiametį lėšų paskirstymą kiekvienai bendrai veiklos programai; |
| --- | --- |

d)

orientacinį daugiametį lėšų paskirstymą kiekvienai bendrai veiklos programai;

| e) | teritorinius vienetus, atitinkančius reikalavimus dalyvauti kiekvienoje bendroje veiklos programoje, ir 8 straipsnio 2, 3 bei 4 dalyse nurodytus teritorinius vienetus bei centrus; |
| --- | --- |

e)

teritorinius vienetus, atitinkančius reikalavimus dalyvauti kiekvienoje bendroje veiklos programoje, ir 8 straipsnio 2, 3 bei 4 dalyse nurodytus teritorinius vienetus bei centrus;

| f) | orientacinį lėšų paskirstymą siekiant prireikus remti horizontaliuosius gebėjimų stiprinimo veiksmus, tinklų kūrimą ir keitimąsi vykdant programas įgyta patirtimi; |
| --- | --- |

f)

orientacinį lėšų paskirstymą siekiant prireikus remti horizontaliuosius gebėjimų stiprinimo veiksmus, tinklų kūrimą ir keitimąsi vykdant programas įgyta patirtimi;

| g) | įnašus į tarpvalstybines programas, nustatytas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1299/2013 (12), kuriose dalyvauja šalys partnerės ir (arba) Rusijos Federacija. |
| --- | --- |

g)

įnašus į tarpvalstybines programas, nustatytas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1299/2013 (12), kuriose dalyvauja šalys partnerės ir (arba) Rusijos Federacija.

Programavimo dokumentas apima septynerių metų laikotarpį ir Komisija jį priima pagal Reglamento (ES) Nr. 236/2014 16 straipsnio 3 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą. Jis yra peržiūrimas jo galiojimo laikotarpio viduryje arba kai būtina, ir gali būti patikslintas pagal tą procedūrą.

2.   Bendros veiklos programos bendrai finansuojamos iš ERPF. Bendra įnašų iš ERPF suma nustatoma pagal Reglamento (ES) Nr. 1299/2013 4 straipsnio 4 dalį. Šis reglamentas taikomas to įnašo naudojimui.

3.   Pasirengimo narystei paramos priemonė (PNPP II), nustatyta Reglamentu (ES) Nr. 236/2014, gali būti naudojama bendrai finansuojuoti bendros veiklos programas, kuriose dalyvauja to reglamento I priede išvardytos paramos gavėjos. Šis reglamentas taikomas to bendro finansavimo naudojimui.

4.   Orientacinis lėšų paskirstymas bendroms veiklos programoms grindžiamas objektyviais kriterijais, visų pirma reikalavimus atitinkančių teritorinių vienetų gyventojų skaičiumi, kaip apibrėžta 8 straipsnio 1 dalies a, b ir c punktuose. Apibrėžiant orientacinius asignavimus gali būti daromi koregavimai, siekiant atspindėti reikalingą pusiausvyrą tarp įnašų iš ERPF ir įnašų, skirtų pagal šį reglamentą, taip pat atsižvelgti į kitus veiksnius, turinčius įtakos bendradarbiavimo intensyvumui, pavyzdžiui, specifinius pasienio regionų ypatumus ir jų gebėjimą valdyti ir įsisavinti Sąjungos paramą.

10 straipsnis

Bendros veiklos programos

1.   Tarpvalstybinis bendradarbiavimas įgyvendinamas vykdant daugiametes bendras veiklos programas, taikomas pasienio zonos arba pasienio zonų grupių bendradarbiavimui ir sudarytas iš daugiamečių priemonių, kuriomis įgyvendinami nuoseklūs prioritetai ir kurios gali būti įgyvendinamos pasinaudojant Sąjungos parama. Bendros veiklos programos grindžiamos 9 straipsnio 1 dalyje nurodytu programavimo dokumentu. Jose pateikiama valdymo ir kontrolės sistemų aprašo santrauka, apimanti 11 straipsnio 2 dalyje ir 12 straipsnio 2 dalyje nurodytus elementus.

2.   Bendros veiklos programos, skirtos sausumos ir jūrų pasienio zonoms, yra nustatomos kiekvienai pasienio zonai atitinkamu teritoriniu lygiu ir apima reikalavimus atitinkančius vienos ar daugiau valstybių narių ir vienos ar daugiau kitų tarpvalstybiniame bendradarbiavime dalyvaujančių šalių teritorinius vienetus.

3.   Teritorijoms aplink jūrų baseinus skirtos bendros veiklos programos yra daugiašalės, nustatomos atitinkamu teritoriniu lygiu ir apima reikalavimus atitinkančius teritorinius vienetus, besiribojančius su bendru jūros baseinu, priklausančiu kelioms dalyvaujančioms valstybėms, įskaitant bent vieną valstybę narę ir vieną iš kitų tarpvalstybiniame bendradarbiavime dalyvaujančių šalių. Jos gali apimti dvišalius veiksmus, kuriais remiamas vienos valstybės narės ir vienos iš kitų tarpvalstybiniame bendradarbiavime dalyvaujančių šalių bendradarbiavimas.

4.   Per vienerius metus nuo 9 straipsnio 1 dalyje nurodyto programavimo dokumento patvirtinimo ir priėmus įgyvendinimo taisykles, kuriomis nustatomos konkrečios tarpvalstybinio bendradarbiavimo įgyvendinimo nuostatos, dalyvaujančios šalys Komisijai kartu pateikia pasiūlymus dėl bendrų veiklos programų. Komisija kiekvieną bendrą veiklos programą patvirtina per įgyvendinimo taisyklėse nustatytą laikotarpį, įvertinusi, ar ji atitinka šį reglamentą, programavimo dokumentą ir įgyvendinimo taisykles. Per vieną mėnesį nuo tų programų priėmimo Komisija tas programas pateikia susipažinti Europos Parlamentui ir valstybėms narėms.

5.   Šalių, išskyrus valstybes nares arba kitas tarpvalstybiniame bendradarbiavime dalyvaujančias šalis, teritorijos, besiribojančios su reikalavimus atitinkančiomis teritorijomis, kaip apibrėžta 8 straipsnio 1 dalies a ir b punktuose, arba su bendru jūros baseinu, dėl kurio yra parengiama bendra veiklos programa, gali būti įtrauktos į bendrą veiklos programą ir gali pasinaudoti Sąjungos parama pagal šį reglamentą 9 straipsnio 1 dalyje nurodytame programavimo dokumente nustatytomis sąlygomis.

6.   Komisija ir dalyvaujančios šalys imasi tinkamų priemonių užtikrinti, kad tarpvalstybinio bendradarbiavimo programos, visų pirma skirtos jūros baseinui, nustatytos pagal šį reglamentą, ir tarpvalstybinės bendradarbiavimo programos, nustatytos pagal Reglamentą (ES) Nr. 1299/2013, kurios apima iš dalies tas pačias geografines teritorijas, visapusiškai papildytų ir stiprintų viena kitą.

7.   Dalyvaujančių šalių arba Komisijos iniciatyva bendros veiklos programos gali būti tikslinamos, pavyzdžiui, dėl tokių priežasčių:

| a) | pasikeitusių bendradarbiavimo prioritetų, socialinės ir ekonominės raidos; |
| --- | --- |

a)

pasikeitusių bendradarbiavimo prioritetų, socialinės ir ekonominės raidos;

| b) | atitinkamų priemonių įgyvendinimo rezultatų ir stebėsenos bei vertinimo proceso rezultatų; |
| --- | --- |

b)

atitinkamų priemonių įgyvendinimo rezultatų ir stebėsenos bei vertinimo proceso rezultatų;

| c) | būtinybės koreguoti turimų lėšų sumas ir perskirstyti išteklius. |
| --- | --- |

c)

būtinybės koreguoti turimų lėšų sumas ir perskirstyti išteklius.

8.   Komisija ne vėliau kaip iki kalendorinių metų, einančių po metų, kuriais buvo priimtos bendros veiklos programos, pabaigos sudaro finansavimo susitarimą su kitomis tarpvalstybiniame bendradarbiavime dalyvaujančiomis šalimis. Į tą finansavimo susitarimą įtraukiamos teisinės nuostatos, būtinos bendrai veiklos programai įgyvendinti, ir jį gali bendrai pasirašyti kitos dalyvaujančios šalys ir 12 straipsnio 2 dalies c punkte nurodyta valdymo institucija arba šalis, kurioje yra valdymo institucija.

Prireikus sudaromas dalyvaujančių šalių ir valdymo institucijos susitarimas, pavyzdžiui, susitarimo memorandumas, siekiant nustatyti konkrečius atitinkamų šalių finansinius įsipareigojimus ir programos įgyvendinimo tvarką, įskaitant jų valdymo bei administravimo užduotis ir pareigas.

9.   Jeigu bent viena iš kitų tarpvalstybiniame bendradarbiavime dalyvaujančių šalių pasirašo finansavimo susitarimą, nustatoma bendra veiklos programa, kurioje dalyvauja daugiau nei viena iš kitų tarpvalstybiniame bendradarbiavime dalyvaujančių šalių. Pagal nustatytą programą numatytos kitos tarpvalstybiniame bendradarbiavime dalyvaujančios šalys gali bet kuriuo metu prisijungti prie programos pasirašydamos finansavimo susitarimą.

10.   Jeigu dalyvaujanti šalis įsipareigoja bendrai finansuoti bendrą veiklos programą, toje programoje paaiškinama bendro finansavimo audito atlikimo, tokio finansavimo teikimo, naudojimo bei stebėsenos tvarka ir būtinos apsaugos priemonės. Atitinkamą finansavimo susitarimą pasirašo visos dalyvaujančios šalys ir bendros veiklos programos valdymo institucija arba šalis, kurioje yra valdymo institucija.

11.   Bendrose veiklos programose taip pat gali būti numatytas finansavimo priemonių įnašas ir įnašas finansavimo priemonėms, su kuriomis būtų galima derinti dotacijas laikantis toms priemonėms taikomų taisyklių, jeigu taip būtų padedama įgyvendinti tų programų prioritetus.

12.   Laikydamosi partnerystės principo, dalyvaujančios šalys ir, kai taikoma, jų vietos valdžios institucijos kartu pasirenka veiksmus, atitinkančius bendros veiklos programos prioritetus bei priemones, kuriems būtų teikiama Sąjungos parama.

13.   Ypatingais ir tinkamai pagrįstais atvejais, kai:

| a) | bendra veiklos programa negali būti pateikta dėl dalyvaujančių šalių santykiuose arba Sąjungos ir kitos tarpvalstybiniame bendradarbiavime dalyvaujančios šalies santykiuose kilusių problemų; |
| --- | --- |

a)

bendra veiklos programa negali būti pateikta dėl dalyvaujančių šalių santykiuose arba Sąjungos ir kitos tarpvalstybiniame bendradarbiavime dalyvaujančios šalies santykiuose kilusių problemų;

| b) | bendra veiklos programa negali būti įgyvendinta dėl dalyvaujančių šalių santykiuose kilusių problemų; |
| --- | --- |

b)

bendra veiklos programa negali būti įgyvendinta dėl dalyvaujančių šalių santykiuose kilusių problemų;

| c) | dalyvaujančios šalys iki 2017 m. birželio 30 d. nepateikia Komisijai bendros veiklos programos; arba |
| --- | --- |

c)

dalyvaujančios šalys iki 2017 m. birželio 30 d. nepateikia Komisijai bendros veiklos programos; arba

| d) | nė vienas programos dalyvis iš kitų tarpvalstybiniame bendradarbiavime dalyvaujančių šalių iki metų, einančių po metų, kuriais buvo priimta programa, pabaigos nepasirašė atitinkamo finansavimo susitarimo, |
| --- | --- |

d)

nė vienas programos dalyvis iš kitų tarpvalstybiniame bendradarbiavime dalyvaujančių šalių iki metų, einančių po metų, kuriais buvo priimta programa, pabaigos nepasirašė atitinkamo finansavimo susitarimo,

Komisija, pasikonsultavusi su atitinkama (-omis) valstybe (-ėmis) nare (-ėmis), imasi būtinų veiksmų, kad šiai (šioms) valstybei (-ėms) narei (-ėms) pagal Reglamento (ES) Nr. 1299/2013 4 straipsnio 7 ir 8 dalis būtų leidžiama naudotis ERPF įnašu į bendrą veiklos programą.

14.   Biudžetiniai įsipareigojimai tarpvalstybinio bendradarbiavimo veiksmams arba programoms, kurių trukmė yra ilgesnė nei vieni finansiniai metai, gali būti išskirstomi keleriems metams į kasmetines dalis.

11 straipsnis

Bendrų veiklos programų valdymas

1.   Bendros veiklos programos paprastai įgyvendinamos pagal pasidalijamojo valdymo su valstybėmis narėmis principą. Vis dėlto dalyvaujančios šalys gali pasiūlyti, kad programą pagal netiesioginio valdymo principą įgyvendintų Reglamente (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 nurodytas subjektas, laikantis šio reglamento 12 straipsnio 2 dalyje nurodytų įgyvendinimo taisyklių.

2.   Komisija, remdamasi turima informacija, įsitikina, kad valstybė narė pasidalijamojo valdymo atveju arba kita tarpvalstybiniame bendradarbiavime dalyvaujanti šalis ar tarptautinė organizacija netiesioginio valdymo atveju yra įdiegusi ir naudoja valdymo ir kontrolės sistemas, kurios atitinka Reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012, šį reglamentą ir jo įgyvendinimo taisykles, nurodytas šio reglamento 12 straipsnio 2 dalyje.

Atitinkamos valstybės narės, kitos tarpvalstybiniame bendradarbiavime dalyvaujančios šalys ir tarptautinės organizacijos užtikrina veiksmingą savo valdymo ir kontrolės sistemos veikimą, pagrindinių operacijų teisėtumą ir tvarkingumą ir patikimo finansų valdymo principo laikymąsi. Jos atsako už programų valdymą ir kontrolę.

Komisija gali pareikalauti, kad atitinkama valstybė narė, kita tarpvalstybiniame bendradarbiavime dalyvaujanti šalis arba tarptautinė organizacija išnagrinėtų Komisijai pateiktą skundą dėl pagal šią antraštinę dalį remiamų operacijų pasirinkimo ar įgyvendinimo arba dėl valdymo ir kontrolės sistemos veikimo.

3.   Kad bendros veiklos programos būtų tinkamai parengtos įgyvendinti, išlaidos, patirtos po bendros veiklos programos pateikimo Komisijai, laikomos atitinkančiomis reikalavimus nuo 2014 m. sausio 1 d.

4.   Kai atitiktis reikalavimams ribojama pagal Reglamento (ES) Nr. 236/2014 8 straipsnio 7 dalį, šio straipsnio 1 dalyje nurodytas subjektas, galintis skelbti kvietimus teikti paraiškas ir kvietimus dalyvauti konkursuose, turi teisę pripažinti atitinkančiais reikalavimus konkurso dalyvius, pareiškėjus ir kandidatus iš reikalavimų neatitinkančių šalių arba reikalavimų neatitinkančios kilmės prekes pagal Reglamento (ES) Nr. 236/2014 8 straipsnio 2 dalį ir 9 straipsnio 3 dalį.

12 straipsnis

Tarpvalstybinio bendradarbiavimo įgyvendinimo taisyklės

1.   Įgyvendinimo taisyklės, kuriomis nustatomos konkrečios šios antraštinės dalies įgyvendinimo nuostatos, priimamos laikantis Reglamento (ES) Nr. 236/2014 16 straipsnio 3 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

2.   Įgyvendinimo taisyklėse numatyti dalykai apima išsamias nuostatas, inter alia, dėl:

| a) | bendro finansavimo procentinio dydžio ir metodų; |
| --- | --- |

a)

bendro finansavimo procentinio dydžio ir metodų;

| b) | bendrų veiklos programų turinio, rengimo, keitimo ir baigimo; |
| --- | --- |

b)

bendrų veiklos programų turinio, rengimo, keitimo ir baigimo;

| c) | vaidmens ir funkcijų, kurias atlieka programos struktūros, pavyzdžiui, bendras stebėsenos komitetas, valdymo institucija ir jos bendras techninis sekretoriatas, įskaitant jų statusą, veiksmingą identifikavimą, atskaitomybę ir atsakomybę, valdymo bei kontrolės sistemų aprašą ir Sąjungos paramos techninį ir finansinį valdymą reglamentuojančias sąlygas, įskaitant išlaidų atitiktį reikalavimams; |
| --- | --- |

c)

vaidmens ir funkcijų, kurias atlieka programos struktūros, pavyzdžiui, bendras stebėsenos komitetas, valdymo institucija ir jos bendras techninis sekretoriatas, įskaitant jų statusą, veiksmingą identifikavimą, atskaitomybę ir atsakomybę, valdymo bei kontrolės sistemų aprašą ir Sąjungos paramos techninį ir finansinį valdymą reglamentuojančias sąlygas, įskaitant išlaidų atitiktį reikalavimams;

| d) | susigrąžinimo procedūrų visose dalyvaujančiose šalyse; |
| --- | --- |

d)

susigrąžinimo procedūrų visose dalyvaujančiose šalyse;

| e) | stebėsenos ir vertinimo; |
| --- | --- |

e)

stebėsenos ir vertinimo;

| f) | matomumo ir informavimo veiklos; |
| --- | --- |

f)

matomumo ir informavimo veiklos;

| g) | pasidalijamojo ir netiesioginio valdymo, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 236/2014 6 straipsnio 2 dalyje. |
| --- | --- |

g)

pasidalijamojo ir netiesioginio valdymo, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 236/2014 6 straipsnio 2 dalyje.

IV ANTRAŠTINĖ DALIS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

13 straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

Komisijai pagal 14 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamas II priedas. Visų pirma, paskelbus laikotarpio vidurio peržiūros ataskaitą ir remiantis toje ataskaitoje pateiktomis rekomendacijomis, Komisija iki 2018 m. kovo 31 d. priima deleguotąjį aktą, kuriuo iš dalies keičiamas II priedas.

14 straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   13 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami iki 2020 m. gruodžio 31 d.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 13 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

5.   Pagal 13 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

15 straipsnis

Komitetas

Komisijai padeda Europos kaimynystės priemonės komitetas. Tas komitetas – tai komitetas, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.

16 straipsnis

Trečiosios šalies, kuriai netaikomas 1 straipsnis, dalyvavimas

1.   Deramai pagrįstais atvejais ir siekdama užtikrinti Sąjungos finansavimo darnumą ir veiksmingumą arba skatinti regioninį ar tarpregioninį bendradarbiavimą, Komisija pagal Reglamento (ES) Nr. 236/2014 2 straipsnį gali kiekvienu konkrečiu atveju nuspręsti išplėsti konkrečių veiksmų atitiktį reikalavimams ir laikyti juos atitinkančiais reikalavimus šalyse, teritorijose ir vietovėse, kurios priešingu atveju neatitiktų finansavimo reikalavimų.

Nepaisant Reglamento (ES) Nr. 236/2014 8 straipsnio 1 dalies, fiziniai ir juridiniai asmenys iš atitinkamų šalių, teritorijų ir vietovių gali dalyvauti procedūrose, kuriomis įgyvendinami tokie veiksmai.

2.   Šio straipsnio 1 dalyje nurodytos galimybės gali būti numatytos 7 straipsnyje nurodytuose programavimo dokumentuose.

17 straipsnis

Finansinis paketas

1.   Šiam reglamentui įgyvendinti skirtas finansinis paketas 2014–2020 m. laikotarpiu yra 15 432 634 000 EUR dabartinėmis kainomis. Iki 5 % finansinio paketo skiriama tarpvalstybinio bendradarbiavimo programoms, nurodytoms 6 straipsnio 1 dalies c punkte.

2.   Metinius asignavimus tvirtina Europos Parlamentas ir Taryba, neviršydami daugiametėje finansinėje programoje nustatytų ribų.

3.   Kaip nurodyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1288/2013 (13) 18 straipsnio 4 dalyje, orientacinė 1 680 000 000 EUR suma pagal skirtingas išorės veiksmų finansavimo priemones, t. y. Vystomojo bendradarbiavimo priemonę, nustatytą Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 233/2014 (14), Europos kaimynystės priemonę, Pasirengimo narystei paramos priemonę (PNPP II), nustatytą Reglamentu (ES) Nr. 231/2014, ir Partnerystės priemonę, nustatytą Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 234/2014 (15), skiriama veiksmams, susijusiems su besimokančiųjų judumu į šalis partneres arba iš jų, kaip apibrėžta Reglamente (ES) Nr. 1288/2013, ir bendradarbiavimui bei politiniam dialogui su tų šalių valdžios institucijomis, įstaigomis ir organizacijomis. Naudojant tas lėšas taikomas Reglamentas (ES) Nr. 1288/2013.

Lėšos skiriamos dviem daugiamečiais asignavimais: tik atitinkamai pirmiesiems ketveriems metams ir likusiems trejiems metams. Tų lėšų skyrimas numatomas daugiamečiame orientaciniame programavime, kaip nustatyta šiame reglamente, atsižvelgiant į nustatytus atitinkamų šalių poreikius ir prioritetus. Nenumatytų svarbių aplinkybių arba svarbių politinių pokyčių atveju asignavimus galima tikslinti, atsižvelgiant į Sąjungos išorės veiksmų prioritetus.

18 straipsnis

Europos išorės veiksmų tarnyba

Šis reglamentas taikomas laikantis Sprendimo 2010/427/ES.

19 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Strasbūre 2014 m. kovo 11 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

M. SCHULZ

Tarybos vardu

Pirmininkas

D. KOURKOULAS

---

(1)  OL C 11, 2013 1 15, p. 77.

1

(2)  OL C 391, 2012 12 18, p. 110.

2

(3)  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2014 m. kovo 11 d. Tarybos sprendimas.

3

(4)  2006 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1638/2006, išdėstantis bendrąsias nuostatas, kurios nustato Europos kaimynystės ir partnerystės priemonę (OL L 310, 2006 11 9, p. 1).

4

(5)  2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 231/2014, kuriuo nustatoma Pasirengimo narystei paramos priemonė (PNPP II) (Žr. šio Oficialiojo leidinio p. 11).

5

(6)  OL C 373, 2013 12 20, p. 1.

6

(7)  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).

7

(8)  2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 236/2014, kuriuo nustatomos bendros Sąjungos išorės veiksmų finansavimo priemonių įgyvendinimo taisyklės ir procedūros (Žr. šio Oficialiojo leidinio p. 95).

8

(9)  2010 m. liepos 26 d. Tarybos sprendimas 2010/427/ES, kuriuo nustatoma Europos išorės veiksmų tarnybos struktūra ir veikimas (OL L 201, 2010 8 3, p. 30).

9

(10)  2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (OL L 347, 2013 12 20, p. 884).

10

(11)  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (OL L 298, 2012 10 26, p. 1).

11

(12)  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1299/2013 dėl konkrečių Europos regioninės plėtros fondo paramos Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslui nuostatų (OL L 347, 2013 12 20, p. 259).

12

(13)  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1288/2013, kuriuo sukuriama Sąjungos švietimo, mokymo, jaunimo ir sporto programa „Erasmus+“ ir kuriuo panaikinami sprendimai Nr. 1719/2006/EB, Nr. 1720/2006/EB ir Nr. 1298/2008/EB (OL L 347, 2013 12 20, p. 50).

13

(14)  2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 233/20414, kuriuo nustatoma vystomojo bendradarbiavimo finansavimo priemonė 2014–2020 m. laikotarpiu (Žr. šio Oficialiojo leidinio p. 44).

14

(15)  2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 234/2014, kuriuo nustatoma bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis partnerystės priemonė (Žr. šio Oficialiojo leidinio p. 77).

15

---

I PRIEDAS

1 straipsnyje nurodytos šalys partnerės:

| | Alžyras |
| --- | --- |

Alžyras

| | Armėnija |
| --- | --- |

Armėnija

| | Azerbaidžanas |
| --- | --- |

Azerbaidžanas

| | Baltarusija |
| --- | --- |

Baltarusija

| | Egiptas |
| --- | --- |

Egiptas

| | Gruzija |
| --- | --- |

Gruzija

| | Izraelis |
| --- | --- |

Izraelis

| | Jordanija |
| --- | --- |

Jordanija

| | Libanas |
| --- | --- |

Libanas

| | Libija |
| --- | --- |

Libija

| | Moldovos Respublika |
| --- | --- |

Moldovos Respublika

| | Marokas |
| --- | --- |

Marokas

| | Okupuotoji Palestinos Teritorija (OPT) |
| --- | --- |

Okupuotoji Palestinos Teritorija (OPT)

| | Sirija |
| --- | --- |

Sirija

| | Tunisas |
| --- | --- |

Tunisas

| | Ukraina |
| --- | --- |

Ukraina

---

II PRIEDAS

Sąjungos paramos pagal šį reglamentą prioritetai

Siekiant padėti įgyvendinti 2 straipsnyje numatytus konkrečius tikslus ir atsižvelgiant į 3 straipsnio 2 dalyje nurodytus bendrai sutartus dokumentus, teikiant Sąjungos finansavimą gali būti sprendžiami klausimai šio priedo 1, 2 ir 3 punktuose nurodytose prioritetinėse srityse.

Kai kurie iš tų prioritetų gali būti svarbūs daugiau kaip vienos programų rūšių atveju. Jeigu bus daromi šio orientacinio prioritetų sąrašo pakeitimai, jais turi būti atsižvelgiama į bendros atsakomybės principą.

Tose prioritetinėse srityse sprendžiami kompleksiniai klausimai, įskaitant tvirtos ir tvarios demokratijos, žmogaus teisių, lyčių lygybės, kovos su korupcija ir aplinkos klausimus.

| 1. | Teikiant Sąjungos paramą dvišaliu lygiu atitinkamais atvejais sprendžiami klausimai, inter alia, šiose prioritetinėse srityse:






  — | žmogaus teisės, geras valdymas ir teisinė valstybė, įskaitant teisingumo, viešojo administravimo ir saugumo sektoriaus reformą; |
| --- | --- | --- |

1.

Teikiant Sąjungos paramą dvišaliu lygiu atitinkamais atvejais sprendžiami klausimai, inter alia, šiose prioritetinėse srityse:

—

žmogaus teisės, geras valdymas ir teisinė valstybė, įskaitant teisingumo, viešojo administravimo ir saugumo sektoriaus reformą;

| — | institucijų bendradarbiavimas ir gebėjimų stiprinimas, be kita ko, siekiant įgyvendinti Sąjungos susitarimus; |
| --- | --- |

—

institucijų bendradarbiavimas ir gebėjimų stiprinimas, be kita ko, siekiant įgyvendinti Sąjungos susitarimus;

| — | parama pilietinės visuomenės subjektams ir jų vaidmeniui, atliekamam reformų ir perėjimo prie demokratijos procesuose; |
| --- | --- |

—

parama pilietinės visuomenės subjektams ir jų vaidmeniui, atliekamam reformų ir perėjimo prie demokratijos procesuose;

| — | tvarus ir integracinis ekonominis vystymasis, taip pat ir regionų bei vietos lygiu, ir teritorinė sanglauda; |
| --- | --- |

—

tvarus ir integracinis ekonominis vystymasis, taip pat ir regionų bei vietos lygiu, ir teritorinė sanglauda;

| — | socialinių sektorių plėtojimas, visų pirma jaunimo labui, daug dėmesio skiriant socialiniam teisingumui, taip pat sanglaudai ir užimtumui; |
| --- | --- |

—

socialinių sektorių plėtojimas, visų pirma jaunimo labui, daug dėmesio skiriant socialiniam teisingumui, taip pat sanglaudai ir užimtumui;

| — | prekybos ir privačiojo sektoriaus plėtojimas, įskaitant paramą mažosioms ir vidutinėms įmonėms, užimtumas bei glaudaus bendradarbiavimo ir visapusiškų laisvosios prekybos zonų įgyvendinimas; |
| --- | --- |

—

prekybos ir privačiojo sektoriaus plėtojimas, įskaitant paramą mažosioms ir vidutinėms įmonėms, užimtumas bei glaudaus bendradarbiavimo ir visapusiškų laisvosios prekybos zonų įgyvendinimas;

| — | žemės ūkis ir kaimo plėtra, įskaitant aprūpinimą maistu; |
| --- | --- |

—

žemės ūkis ir kaimo plėtra, įskaitant aprūpinimą maistu;

| — | tausus gamtos išteklių valdymas; |
| --- | --- |

—

tausus gamtos išteklių valdymas;

| — | energetikos sektorius, kuriame daug dėmesio būtų skiriama energijos vartojimo efektyvumui ir atsinaujinančiųjų išteklių energijai; |
| --- | --- |

—

energetikos sektorius, kuriame daug dėmesio būtų skiriama energijos vartojimo efektyvumui ir atsinaujinančiųjų išteklių energijai;

| — | transportas ir infrastruktūra; |
| --- | --- |

—

transportas ir infrastruktūra;

| — | švietimas ir gebėjimų ugdymas, įskaitant profesinį rengimą ir mokymą; |
| --- | --- |

—

švietimas ir gebėjimų ugdymas, įskaitant profesinį rengimą ir mokymą;

| — | judumas ir migracijos valdymas, įskaitant migrantų apsaugą; |
| --- | --- |

—

judumas ir migracijos valdymas, įskaitant migrantų apsaugą;

| — | pasitikėjimo stiprinimo ir kitos priemonės, kuriomis būtų prisidedama prie konfliktų prevencijos ir sprendimo, įskaitant paramą nukentėjusiems gyventojams ir atstatymą. |
| --- | --- |

—

pasitikėjimo stiprinimo ir kitos priemonės, kuriomis būtų prisidedama prie konfliktų prevencijos ir sprendimo, įskaitant paramą nukentėjusiems gyventojams ir atstatymą.

Šiame punkte nustatytomis prioritetinėmis sritimis galima prisidėti prie daugiau kaip vieno iš šio reglamentų tikslų įgyvendinimo.

| 2. | Teikiant Sąjungos paramą daugiašaliu lygiu atitinkamais atvejais sprendžiami klausimai, inter alia, šiose prioritetinėse srityse:






  — | žmogaus teisės, geras valdymas ir teisinė valstybė; |
| --- | --- | --- |

2.

Teikiant Sąjungos paramą daugiašaliu lygiu atitinkamais atvejais sprendžiami klausimai, inter alia, šiose prioritetinėse srityse:

—

žmogaus teisės, geras valdymas ir teisinė valstybė;

| — | institucijų bendradarbiavimas ir gebėjimų stiprinimas; |
| --- | --- |

—

institucijų bendradarbiavimas ir gebėjimų stiprinimas;

| — | regioninis bendradarbiavimas, visų pirma įgyvendinant Rytų partnerystę, Viduržemio jūros šalių sąjungą ir Partnerystę siekiant demokratijos ir bendros gerovės; |
| --- | --- |

—

regioninis bendradarbiavimas, visų pirma įgyvendinant Rytų partnerystę, Viduržemio jūros šalių sąjungą ir Partnerystę siekiant demokratijos ir bendros gerovės;

| — | aukštasis mokslas ir gebėjimų ugdymas, studentų ir darbuotojų judumas, jaunimas ir kultūra; |
| --- | --- |

—

aukštasis mokslas ir gebėjimų ugdymas, studentų ir darbuotojų judumas, jaunimas ir kultūra;

| — | darnus ekonominis vystymasis, prekybos bei privačiojo sektoriaus plėtojimas ir parama mažosioms ir vidutinėms įmonėms; |
| --- | --- |

—

darnus ekonominis vystymasis, prekybos bei privačiojo sektoriaus plėtojimas ir parama mažosioms ir vidutinėms įmonėms;

| — | energetikos sektorius, įskaitant energijos tinklus; |
| --- | --- |

—

energetikos sektorius, įskaitant energijos tinklus;

| — | transportas ir infrastruktūros tarpusavio jungtys; |
| --- | --- |

—

transportas ir infrastruktūros tarpusavio jungtys;

| — | tausus gamtos išteklių, įskaitant vandenį, valdymas, ekologiškai tvarus augimas, aplinka, prisitaikymas prie klimato kaitos ir klimato kaitos švelninimas; |
| --- | --- |

—

tausus gamtos išteklių, įskaitant vandenį, valdymas, ekologiškai tvarus augimas, aplinka, prisitaikymas prie klimato kaitos ir klimato kaitos švelninimas;

| — | parama pilietinei visuomenei; |
| --- | --- |

—

parama pilietinei visuomenei;

| — | judumas ir migracijos valdymas; |
| --- | --- |

—

judumas ir migracijos valdymas;

| — | pasitikėjimo stiprinimo ir kitos priemonės, kuriomis būtų prisidedama prie konfliktų prevencijos ir sprendimo. |
| --- | --- |

—

pasitikėjimo stiprinimo ir kitos priemonės, kuriomis būtų prisidedama prie konfliktų prevencijos ir sprendimo.

Šiame punkte nustatytomis prioritetinėmis sritimis galima prisidėti prie daugiau kaip vieno iš šio reglamentų tikslų įgyvendinimo.

| 3. | Teikiant Sąjungos paramą pagal tarpvalstybinio bendradarbiavimo programas atitinkamais atvejais sprendžiami klausimai šiose prioritetinėse srityse:






  — | ekonominis ir socialinis vystymasis; |
| --- | --- | --- |

3.

Teikiant Sąjungos paramą pagal tarpvalstybinio bendradarbiavimo programas atitinkamais atvejais sprendžiami klausimai šiose prioritetinėse srityse:

—

ekonominis ir socialinis vystymasis;

| — | aplinka, visuomenės sveikata, sauga ir saugumas; |
| --- | --- |

—

aplinka, visuomenės sveikata, sauga ir saugumas;

| — | asmenų judumas, prekių ir kapitalo judėjimas. |
| --- | --- |

—

asmenų judumas, prekių ir kapitalo judėjimas.

Šiame punkte nustatytais prioritetais atsižvelgiama į bendrus uždavinius. Jie sudaro konkrečių prioritetų nustatymo su tarpvalstybiniame bendradarbiavime dalyvaujančiomis šalimis sistemą. Rengiant programas dalyvaus pilietinės visuomenės organizacijos; kartu su vietos ir regioninėmis valdžios institucijomis jos bus pagrindinės paramos pagal tas programas gavėjos.

Finansiniai asignavimai pagal programų rūšį

| | Dvišalės programos: iki 80 % |
| --- | --- |

Dvišalės programos: iki 80 %

| | Daugiašalės programos: iki 35 % |
| --- | --- |

Daugiašalės programos: iki 35 %

| | Tarpvalstybinis bendradarbiavimas: iki 5 % |
| --- | --- |

Tarpvalstybinis bendradarbiavimas: iki 5 %

---

Europos Komisijos deklaracija dėl strateginio dialogo su Europos Parlamentu (1)

Remdamasi Europos Sąjungos sutarties 14 straipsniu, Europos Komisija, prireikus iš anksto pasikonsultavusi su atitinkamais pagalbos gavėjais, prieš vykdydama programavimą pagal 2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 232/2014, kuriuo nustatoma Europos kaimynystės priemonė, palaikys strateginį dialogą su Europos Parlamentu. Europos Komisija Europos Parlamentui pateiks turimus susijusius programavimo dokumentus, kuriuose nurodyti kiekvienai šaliai ir (arba) regionui numatyti orientaciniai asignavimai ir kiekvienos šalies ir (arba) regiono prioritetai, tikėtini rezultatai ir orientaciniai asignavimai, numatyti geografinių programų prioritetams įgyvendinti, taip pat pasirinkta pagalbos teikimo tvarka (2). Europos Komisija pateiks Europos Parlamentui turimus susijusius programavimo dokumentus, kuriuose nurodyti teminiai prioritetai, tikėtini rezultatai, pasirinkta pagalbos teikimo tvarka (2) ir teminėse programose numatyti tokiems prioritetams skirti finansiniai asignavimai. Europos Komisija atsižvelgs į Europos Parlamento poziciją šiuo klausimu.

Rengdama laikotarpio vidurio peržiūrą ir prieš priimdama bet kokius esminius programavimo dokumentų pakeitimus šio reglamento galiojimo laikotarpiu, Europos Komisija palaikys strateginį dialogą su Europos Parlamentu.

Europos Parlamento prašymu Europos Komisija paaiškins, į kurias Europos Parlamento pastabas atsižvelgta programavimo dokumentuose ir įgyvendinant bet kokius tolesnius veiksmus po strateginio dialogo.

---

(1)  Europos Komisijai atstovaus atsakingas Komisijos narys.

(2)  Jeigu taikoma.

---

Europos Komisijos deklaracija dėl įgyvendinimo aktų naudojimo siekiant nustatyti tam tikrų 2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 232/2014, kuriuo nustatoma Europos kaimynystės priemonė ir 2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 231/2014 dėl Pasirengimo narystei pagalbos priemonės (PNPP II), taisyklių įgyvendinimo nuostatas

Europos Komisija mano, kad tarpvalstybinio bendradarbiavimo programų įgyvendinimo taisyklėmis, nustatytomis 2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 236/2014, kuriuo nustatomos bendros Sąjungos išorės veiksmų priemonių įgyvendinimo taisyklės ir procedūros, ir kitomis konkretesnėmis ir išsamesnėmis įgyvendinimo taisyklėmis, nustatytomis 2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 232/2014, kuriuo nustatoma Europos kaimynystės priemonė ir 2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 231/2014 dėl Pasirengimo narystei pagalbos priemonės (PNPP II), siekiama papildyti pagrindinį teisės aktą, todėl to turėtų būti siekiama pagal SESV 290 straipsnį priimamais deleguotaisiais aktais. Europos Komisija neprieštaraus teisėkūros institucijų sutarto teksto priėmimui. Vis dėlto Europos Komisija primena, kad šiuo metu Teisingumo Teismas biocidų byloje nagrinėja, kuo skiriasi SESV 290 ir 291 straipsniai.

---

Europos Parlamento pareiškimas dėl pagalbos, teikiamos pagal finansines priemones, sustabdymo

Europos Parlamentas atkreipia dėmesį, kad 2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 233/2014, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. vystomojo bendradarbiavimo finansavimo priemonė, 2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 232/2014, kuriuo nustatoma Europos kaimynystės priemonė, 2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 234/2014 dėl bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis partnerystės priemonės sukūrimo ir 2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 231/2014 dėl Pasirengimo narystei pagalbos priemonės (PNPP II) aiškiai nenurodyta galimybė sustabdyti pagalbą tais atvejais, kai ją gaunanti šalis nesilaiko pagrindinių atitinkamoje priemonėje įtvirtintų principų, t. y. demokratijos, teisinės valstybės ir pagarbos žmogaus teisėms principų.

Europos Parlamentas mano, kad bet koks pagal šias priemones teikiamos pagalbos sustabdymas pakeistų pagal įprastą teisėkūros procedūrą sutartą bendrą finansinį režimą. Kaip viena iš teisėkūros institucijų ir vienas iš biudžeto valdymo instituciją sudarančių narių Europos Parlamentas šiuo požiūriu turi teisę visapusiškai įgyvendinti savo prerogatyvas, jeigu toks sprendimas būtų priimtas.

---

| 15.3.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 77/44 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 77/44

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 233/2014

2014 m. kovo 11 d.

kuriuo nustatoma vystomojo bendradarbiavimo finansavimo priemonė 2014–2020 m. laikotarpiui

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 209 straipsnio 1 dalį ir 212 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (1)

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),

kadangi:

| (1) | šis reglamentas yra Sąjungos vystomojo bendradarbiavimo politikos dalis ir viena iš priemonių, kuriomis remiama Sąjungos išorės politika. Jis pakeičia Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1905/2006 (3), kuris nustojo galioti 2013 m. gruodžio 31 d.; |
| --- | --- |

(1)

šis reglamentas yra Sąjungos vystomojo bendradarbiavimo politikos dalis ir viena iš priemonių, kuriomis remiama Sąjungos išorės politika. Jis pakeičia Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1905/2006 (3), kuris nustojo galioti 2013 m. gruodžio 31 d.;

| (2) | kova su skurdu tebėra svarbiausias Sąjungos vystymosi politikos tikslas, kaip nustatyta Europos Sąjungos sutarties (toliau – ES sutartis) V antraštinės dalies 1 skyriuje ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) III antraštinės dalies penktosios dalies 1 skyriuje, atsižvelgiant į Tūkstantmečio vystymosi tikslus (TVT) ir kitus tarptautinių lygiu sutartus įsipareigojimus ir tikslus vystymosi srityje, kuriuos patvirtino Sąjunga ir valstybės narės Jungtinėse Tautose (JT) ir kituose kompetentinguose tarptautiniuose forumuose; |
| --- | --- |

(2)

kova su skurdu tebėra svarbiausias Sąjungos vystymosi politikos tikslas, kaip nustatyta Europos Sąjungos sutarties (toliau – ES sutartis) V antraštinės dalies 1 skyriuje ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) III antraštinės dalies penktosios dalies 1 skyriuje, atsižvelgiant į Tūkstantmečio vystymosi tikslus (TVT) ir kitus tarptautinių lygiu sutartus įsipareigojimus ir tikslus vystymosi srityje, kuriuos patvirtino Sąjunga ir valstybės narės Jungtinėse Tautose (JT) ir kituose kompetentinguose tarptautiniuose forumuose;

| (3) | bendras Tarybos, Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų, Europos Parlamento ir Komisijos pareiškimas dėl Europos Sąjungos vystymosi politikos: „Europos konsensusas“ (4) (toliau – Europos konsensusas) ir jo sutartuose pakeitimuose nustatyta šio reglamento įgyvendinimui skirta bendra politikos sistema, gairės ir kryptys; |
| --- | --- |

(3)

bendras Tarybos, Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų, Europos Parlamento ir Komisijos pareiškimas dėl Europos Sąjungos vystymosi politikos: „Europos konsensusas“ (4) (toliau – Europos konsensusas) ir jo sutartuose pakeitimuose nustatyta šio reglamento įgyvendinimui skirta bendra politikos sistema, gairės ir kryptys;

| (4) | laikui bėgant Sąjungos parama turėtų būti prisidedama prie priklausomybės nuo pagalbos mažinimo; |
| --- | --- |

(4)

laikui bėgant Sąjungos parama turėtų būti prisidedama prie priklausomybės nuo pagalbos mažinimo;

| (5) | vykdant Sąjungos veiksmus tarptautinėje arenoje turi būti vadovaujamasi principais, paskatinusiais jos pačios sukūrimą, vystymąsi ir plėtrą, kurių įgyvendinimą ji skatina platesniame pasaulyje, t.y. demokratija, teisine valstybe, žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių visuotinumas ir nedalomumas, pagarba žmogaus orumui, lygybė ir solidarumas bei Jungtinių Tautų Chartijos ir tarptautinės teisės principų laikymasis. Sąjunga turi siekti plėtoti ir stiprinti įsipareigojimą laikytis šių principų šalyse partnerėse, teritorijose partnerėse ir regionuose partneriuose palaikydama dialogą ir vykdydama bendradarbiavimo veiklą. Laikydamasi tų principų Sąjunga įrodo savo, kaip vystymosi politikos subjekto, pridėtinę vertę; |
| --- | --- |

(5)

vykdant Sąjungos veiksmus tarptautinėje arenoje turi būti vadovaujamasi principais, paskatinusiais jos pačios sukūrimą, vystymąsi ir plėtrą, kurių įgyvendinimą ji skatina platesniame pasaulyje, t.y. demokratija, teisine valstybe, žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių visuotinumas ir nedalomumas, pagarba žmogaus orumui, lygybė ir solidarumas bei Jungtinių Tautų Chartijos ir tarptautinės teisės principų laikymasis. Sąjunga turi siekti plėtoti ir stiprinti įsipareigojimą laikytis šių principų šalyse partnerėse, teritorijose partnerėse ir regionuose partneriuose palaikydama dialogą ir vykdydama bendradarbiavimo veiklą. Laikydamasi tų principų Sąjunga įrodo savo, kaip vystymosi politikos subjekto, pridėtinę vertę;

| (6) | įgyvendindama šį reglamentą, visų pirma programavimo proceso metu, Sąjunga turėtų tinkamai atsižvelgti į žmogaus teisių ir demokratijos srities prioritetus, tikslus ir kriterijus, kuriuos Sąjunga nustatė šalims partnerėms, visų pirma į šalių žmogaus teisių strategijas; |
| --- | --- |

(6)

įgyvendindama šį reglamentą, visų pirma programavimo proceso metu, Sąjunga turėtų tinkamai atsižvelgti į žmogaus teisių ir demokratijos srities prioritetus, tikslus ir kriterijus, kuriuos Sąjunga nustatė šalims partnerėms, visų pirma į šalių žmogaus teisių strategijas;

| (7) | pagarba žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms, teisinės valstybės, demokratinių principų, skaidrumo, gero valdymo, taikos bei stabilumo ir lyčių lygybės propagavimas yra itin svarbūs šalių partnerių vystymuisi, o šie aspektai turėtų būti įtraukti į Sąjungos vystymosi politiką, ypač į programavimo procesą ir į su šalimis partnerėmis sudaromus susitarimus; |
| --- | --- |

(7)

pagarba žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms, teisinės valstybės, demokratinių principų, skaidrumo, gero valdymo, taikos bei stabilumo ir lyčių lygybės propagavimas yra itin svarbūs šalių partnerių vystymuisi, o šie aspektai turėtų būti įtraukti į Sąjungos vystymosi politiką, ypač į programavimo procesą ir į su šalimis partnerėmis sudaromus susitarimus;

| (8) | paramos veiksmingumas, didesnis skaidrumas, bendradarbiavimas bei papildomumas ir geresnis suderinimas, derinimas su šalimis partnerėmis bei procedūrų koordinavimas tiek tarp Sąjungos ir jos valstybių narių, tiek plėtojant santykius su kitais paramos teikėjais ir vystymosi proceso dalyviais yra būtini siekiant užtikrinti paramos nuoseklumą ir aktualumą, kartu mažinant šalių partnerių patiriamas išlaidas. Vykdydama savo vystymosi politiką, Sąjunga yra įsipareigojusi įgyvendinti 2005 m. kovo 2 d. Paryžiuje vykusio Aukšto lygio forumo pagalbos veiksmingumo klausimais priimtos Deklaracijos dėl pagalbos veiksmingumo išvadas, 2008 m. rugsėjo 4 d. priimtą Akros veiksmų darbotvarkę ir 2011 m. gruodžio 1 d. Busane priimtą deklaraciją dėl tolesnių veiksmų. Remdamiesi tais įsipareigojimais, Taryba ir Taryboje posėdžiavę valstybių narių vyriausybių atstovai parengė kelis išvadų dokumentus, pavyzdžiui, ES elgesio kodeksą dėl papildomumo ir darbo pasidalijimo įgyvendinant vystymosi politiką ir Paramos veiksmingumo veiklos programą. Turėtų būti stiprinamos bendram programavimui skirtos pastangos ir procedūros; |
| --- | --- |

(8)

paramos veiksmingumas, didesnis skaidrumas, bendradarbiavimas bei papildomumas ir geresnis suderinimas, derinimas su šalimis partnerėmis bei procedūrų koordinavimas tiek tarp Sąjungos ir jos valstybių narių, tiek plėtojant santykius su kitais paramos teikėjais ir vystymosi proceso dalyviais yra būtini siekiant užtikrinti paramos nuoseklumą ir aktualumą, kartu mažinant šalių partnerių patiriamas išlaidas. Vykdydama savo vystymosi politiką, Sąjunga yra įsipareigojusi įgyvendinti 2005 m. kovo 2 d. Paryžiuje vykusio Aukšto lygio forumo pagalbos veiksmingumo klausimais priimtos Deklaracijos dėl pagalbos veiksmingumo išvadas, 2008 m. rugsėjo 4 d. priimtą Akros veiksmų darbotvarkę ir 2011 m. gruodžio 1 d. Busane priimtą deklaraciją dėl tolesnių veiksmų. Remdamiesi tais įsipareigojimais, Taryba ir Taryboje posėdžiavę valstybių narių vyriausybių atstovai parengė kelis išvadų dokumentus, pavyzdžiui, ES elgesio kodeksą dėl papildomumo ir darbo pasidalijimo įgyvendinant vystymosi politiką ir Paramos veiksmingumo veiklos programą. Turėtų būti stiprinamos bendram programavimui skirtos pastangos ir procedūros;

| (9) | Sąjungos parama turėtų būti remiama bendra Afrikos ir ES strategija, kuri buvo priimta 2007 m. gruodžio 8–9 d. ES ir Afrikos aukščiausiojo lygio susitikime Lisabonoje, ir jos vėlesni pakeitimai ir papildymai, remiantis bendra vizija, principais ir tikslais, kuriais grindžiama Afrikos ir ES strateginė partnerystė; |
| --- | --- |

(9)

Sąjungos parama turėtų būti remiama bendra Afrikos ir ES strategija, kuri buvo priimta 2007 m. gruodžio 8–9 d. ES ir Afrikos aukščiausiojo lygio susitikime Lisabonoje, ir jos vėlesni pakeitimai ir papildymai, remiantis bendra vizija, principais ir tikslais, kuriais grindžiama Afrikos ir ES strateginė partnerystė;

| (10) | Sąjunga ir valstybės narės turėtų gerinti savo atitinkamos vystomojo bendradarbiavimo politikos nuoseklumą, koordinavimą ir papildomumą, visų pirma atsižvelgdamos į šalių ir regionų partnerių prioritetus šalies ir regionų lygiu. Siekiant užtikrinti, kad Sąjungos ir valstybių narių vystomojo bendradarbiavimo politika papildytų bei stiprintų viena kitą, ir siekiant užtikrinti ekonomiškai efektyvų paramos teikimą išvengiant dubliavimosi ir spragų, tikslinga skubiai numatyti bendro programavimo procedūras, kurios būtų įgyvendinamos kaskart, kai tai įmanoma ir tikslinga; |
| --- | --- |

(10)

Sąjunga ir valstybės narės turėtų gerinti savo atitinkamos vystomojo bendradarbiavimo politikos nuoseklumą, koordinavimą ir papildomumą, visų pirma atsižvelgdamos į šalių ir regionų partnerių prioritetus šalies ir regionų lygiu. Siekiant užtikrinti, kad Sąjungos ir valstybių narių vystomojo bendradarbiavimo politika papildytų bei stiprintų viena kitą, ir siekiant užtikrinti ekonomiškai efektyvų paramos teikimą išvengiant dubliavimosi ir spragų, tikslinga skubiai numatyti bendro programavimo procedūras, kurios būtų įgyvendinamos kaskart, kai tai įmanoma ir tikslinga;

| (11) | Sąjungos vystomojo bendradarbiavimo politika ir tarptautiniai veiksmai grindžiami TVT, pavyzdžiui, ypač didelio skurdo ir bado panaikinimo tikslu, įskaitant bet kokius jų vėlesnius pakeitimus, ir Sąjungos ir valstybių narių patvirtintais vystymosi tikslais, principais ir įsipareigojimais, be kita ko, joms bendradarbiaujant JT ir kituose kompetentinguose tarptautiniuose forumuose vystomojo bendradarbiavimo srityje. Sąjungos politika ir tarptautiniai veiksmai taip pat grindžiami jos įsipareigojimais ir pareigomis žmogaus teisių ir vystymosi srityse, įskaitant Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, Tarptautinį ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių paktą, Konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims, JT vaiko teisių konvenciją ir JT deklaraciją dėl teisės į vystymąsi; |
| --- | --- |

(11)

Sąjungos vystomojo bendradarbiavimo politika ir tarptautiniai veiksmai grindžiami TVT, pavyzdžiui, ypač didelio skurdo ir bado panaikinimo tikslu, įskaitant bet kokius jų vėlesnius pakeitimus, ir Sąjungos ir valstybių narių patvirtintais vystymosi tikslais, principais ir įsipareigojimais, be kita ko, joms bendradarbiaujant JT ir kituose kompetentinguose tarptautiniuose forumuose vystomojo bendradarbiavimo srityje. Sąjungos politika ir tarptautiniai veiksmai taip pat grindžiami jos įsipareigojimais ir pareigomis žmogaus teisių ir vystymosi srityse, įskaitant Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, Tarptautinį ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių paktą, Konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims, JT vaiko teisių konvenciją ir JT deklaraciją dėl teisės į vystymąsi;

| (12) | Sąjunga yra tvirtai įsipareigojusi siekti lyčių lygybės, nes tai – žmogaus teisė, socialinio teisingumo aspektas ir viena iš pagrindinių Sąjungos vystymosi politikos vertybių. Lyčių lygybė yra itin svarbi siekiant visų TVT. 2010 m. birželio 14 d. Taryba pritarė ES veiksmų planui dėl 2010–2015 m. lyčių lygybės ir moterų įgalinimo vystymosi srityje; |
| --- | --- |

(12)

Sąjunga yra tvirtai įsipareigojusi siekti lyčių lygybės, nes tai – žmogaus teisė, socialinio teisingumo aspektas ir viena iš pagrindinių Sąjungos vystymosi politikos vertybių. Lyčių lygybė yra itin svarbi siekiant visų TVT. 2010 m. birželio 14 d. Taryba pritarė ES veiksmų planui dėl 2010–2015 m. lyčių lygybės ir moterų įgalinimo vystymosi srityje;

| (13) | reaguojant į krizę ir nelaimes, su konfliktais susijusias ir nestabilias padėtis, įskaitant pereinamojo laikotarpio padėtis ir padėtis po krizės, Sąjunga turėtų didžiausią pirmenybę teikti visa apimantis požiūrio propagavimui. Tai visų pirma turėtų būti grindžiama 2007 m. lapkričio 19 d. Tarybos išvadomis dėl ES atsako į nestabilias padėtis ir 2007 m. lapkričio 19 d. Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų išvadomis dėl saugumo ir vystymosi, ir taip pat grindžiama 2011 m. birželio 20 d. Tarybos išvadomis dėl konfliktų prevencijos ir visomis atitinkamomis vėlesnėmis išvadomis; |
| --- | --- |

(13)

reaguojant į krizę ir nelaimes, su konfliktais susijusias ir nestabilias padėtis, įskaitant pereinamojo laikotarpio padėtis ir padėtis po krizės, Sąjunga turėtų didžiausią pirmenybę teikti visa apimantis požiūrio propagavimui. Tai visų pirma turėtų būti grindžiama 2007 m. lapkričio 19 d. Tarybos išvadomis dėl ES atsako į nestabilias padėtis ir 2007 m. lapkričio 19 d. Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų išvadomis dėl saugumo ir vystymosi, ir taip pat grindžiama 2011 m. birželio 20 d. Tarybos išvadomis dėl konfliktų prevencijos ir visomis atitinkamomis vėlesnėmis išvadomis;

| (14) | ypač tais atvejais, kai poreikiai turi būti itin skubiai patenkinti, o skurdas yra itin plačiai paplitęs ir įsigalėjęs, Sąjungos parama turėtų būti nukreipta šalių ir jų gyventojų atsparumui nepalankiems įvykiams stiprinti. Tai turėtų būti daroma užtikrinant tinkamą požiūrių, reagavimo būdų ir priemonių įvairovę, ypač užtikrinant, kad į saugumą orientuoti, humanitariniai ir vystymosi požiūriai būtų suderinti, nuoseklūs ir veiksmingai koordinuojami, tokiu būdu susiejant pagalbą, atkūrimą ir vystymąsi; |
| --- | --- |

(14)

ypač tais atvejais, kai poreikiai turi būti itin skubiai patenkinti, o skurdas yra itin plačiai paplitęs ir įsigalėjęs, Sąjungos parama turėtų būti nukreipta šalių ir jų gyventojų atsparumui nepalankiems įvykiams stiprinti. Tai turėtų būti daroma užtikrinant tinkamą požiūrių, reagavimo būdų ir priemonių įvairovę, ypač užtikrinant, kad į saugumą orientuoti, humanitariniai ir vystymosi požiūriai būtų suderinti, nuoseklūs ir veiksmingai koordinuojami, tokiu būdu susiejant pagalbą, atkūrimą ir vystymąsi;

| (15) | Sąjungos parama turėtų būti sutelkiama tose srityse, kuriose ji turi didesnį poveikį, atsižvelgiant į jos gebėjimą imtis veiksmų pasaulio mastu ir spręsti pasaulines problemas, pavyzdžiui, skurdo panaikinimo, darnaus ir integracinio vystymosi, demokratijos, gero valdymo, žmogaus teisių ir teisinės valstybės principų propagavimo pasaulyje problemas, taip pat į jos ilgalaikį ir numatomą įsipareigojimą teikti paramą vystymuisi bei vaidmenį derinant veiksmus su jos valstybėmis narėmis. Tokiam poveikiui užtikrinti diferenciacijos principą reikėtų taikyti ne tik paskirstant lėšas, bet ir vykdant programavimo veiklą, kad dvišalis vystomasis bendradarbiavimas būtų nukreiptas į tas šalis partneres, kurioms labiausiai reikia pagalbos, įskaitant nestabilias ir labai pažeidžiamas valstybes, kurios neturi daug galimybių naudotis kitais finansavimo šaltiniais savo vystymuisi paremti. Sąjunga turėtų užmegzti naujas partnerystes su šalimis, kuriose laipsniškai nutraukiamos dvišalės paramos programos, visų pirma remdamasi pagal šią priemonę ir kitas temines Sąjungos priemones, skirtas išorės veiksmams finansuoti, visų pirma Bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis partnerystės priemonę, nustatytą Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 234/2014 (5) (toliau – Partnerystės priemonė), nustatytomis regioninėmis ir teminėmis programomis; |
| --- | --- |

(15)

Sąjungos parama turėtų būti sutelkiama tose srityse, kuriose ji turi didesnį poveikį, atsižvelgiant į jos gebėjimą imtis veiksmų pasaulio mastu ir spręsti pasaulines problemas, pavyzdžiui, skurdo panaikinimo, darnaus ir integracinio vystymosi, demokratijos, gero valdymo, žmogaus teisių ir teisinės valstybės principų propagavimo pasaulyje problemas, taip pat į jos ilgalaikį ir numatomą įsipareigojimą teikti paramą vystymuisi bei vaidmenį derinant veiksmus su jos valstybėmis narėmis. Tokiam poveikiui užtikrinti diferenciacijos principą reikėtų taikyti ne tik paskirstant lėšas, bet ir vykdant programavimo veiklą, kad dvišalis vystomasis bendradarbiavimas būtų nukreiptas į tas šalis partneres, kurioms labiausiai reikia pagalbos, įskaitant nestabilias ir labai pažeidžiamas valstybes, kurios neturi daug galimybių naudotis kitais finansavimo šaltiniais savo vystymuisi paremti. Sąjunga turėtų užmegzti naujas partnerystes su šalimis, kuriose laipsniškai nutraukiamos dvišalės paramos programos, visų pirma remdamasi pagal šią priemonę ir kitas temines Sąjungos priemones, skirtas išorės veiksmams finansuoti, visų pirma Bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis partnerystės priemonę, nustatytą Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 234/2014 (5) (toliau – Partnerystės priemonė), nustatytomis regioninėmis ir teminėmis programomis;

| (16) | Sąjunga turėtų siekti kuo efektyviau naudoti turimus išteklius, kad jos išorės veiksmų poveikis būtų optimalus. Tai turėtų būti pasiekta laikantis visa apimančio požiūrio kiekvienos šalies atžvilgiu, kuris būtų grindžiamas Sąjungos išorės priemonių nuoseklumu ir papildomumu, taip pat sinergijos tarp šios priemonės ir kitų sričių Sąjungos politikos kūrimu. Tai turėtų apimti tolesnį abipusį pagal išorės priemones parengtų programų stiprinimą. Siekdama užtikrinti bendrą Sąjungos išorės veiksmų nuoseklumą pagal ES sutarties 21 straipsnį, Sąjunga turi užtikrinti politikos suderinamumą vystymosi labui, kaip nustatyta SESV 208 straipsnyje; |
| --- | --- |

(16)

Sąjunga turėtų siekti kuo efektyviau naudoti turimus išteklius, kad jos išorės veiksmų poveikis būtų optimalus. Tai turėtų būti pasiekta laikantis visa apimančio požiūrio kiekvienos šalies atžvilgiu, kuris būtų grindžiamas Sąjungos išorės priemonių nuoseklumu ir papildomumu, taip pat sinergijos tarp šios priemonės ir kitų sričių Sąjungos politikos kūrimu. Tai turėtų apimti tolesnį abipusį pagal išorės priemones parengtų programų stiprinimą. Siekdama užtikrinti bendrą Sąjungos išorės veiksmų nuoseklumą pagal ES sutarties 21 straipsnį, Sąjunga turi užtikrinti politikos suderinamumą vystymosi labui, kaip nustatyta SESV 208 straipsnyje;

| (17) | laikantis politikos suderinamumo vystymosi labui principo, šiuo reglamentu turėtų būti sudarytos sąlygos užtikrinti didesnį Sąjungos politikos nuoseklumą. Tai turėtų sudaryti sąlygas visiškai suderinti veiksmus su šalimis partnerėmis ir regionais partneriais, kai įmanoma pasinaudojant nacionaliniais vystymosi planais ar panašiais išsamiais vystymosi dokumentais, kurie buvo priimti dalyvaujant atitinkamiems nacionaliniams ir regioniniams organams, Sąjungos veiksmų programavimo pagrindu. Juo turėtų būti toliau siekiama geresnio paramos teikėjų, pirmiausia Sąjungos ir jos valstybių narių, veiklos derinimo vykdant bendrą programavimą; |
| --- | --- |

(17)

laikantis politikos suderinamumo vystymosi labui principo, šiuo reglamentu turėtų būti sudarytos sąlygos užtikrinti didesnį Sąjungos politikos nuoseklumą. Tai turėtų sudaryti sąlygas visiškai suderinti veiksmus su šalimis partnerėmis ir regionais partneriais, kai įmanoma pasinaudojant nacionaliniais vystymosi planais ar panašiais išsamiais vystymosi dokumentais, kurie buvo priimti dalyvaujant atitinkamiems nacionaliniams ir regioniniams organams, Sąjungos veiksmų programavimo pagrindu. Juo turėtų būti toliau siekiama geresnio paramos teikėjų, pirmiausia Sąjungos ir jos valstybių narių, veiklos derinimo vykdant bendrą programavimą;

| (18) | globalizuotame pasaulyje Sąjungos įvairių sričių vidaus politika, pavyzdžiui, aplinkos, klimato kaitos, atsinaujinančiųjų išteklių energijos propagavimo, užimtumo (įskaitant deramą darbą visiems), lyčių lygybės, energetikos, vandens, transporto, sveikatos apsaugos, švietimo, teisingumo ir saugumo, kultūros, mokslinių tyrimų ir inovacijų, informacinės visuomenės, migracijos, žemės ūkio ir žuvininkystės politika, vis dažniau įtraukiama į Sąjungos išorės veiksmus; |
| --- | --- |

(18)

globalizuotame pasaulyje Sąjungos įvairių sričių vidaus politika, pavyzdžiui, aplinkos, klimato kaitos, atsinaujinančiųjų išteklių energijos propagavimo, užimtumo (įskaitant deramą darbą visiems), lyčių lygybės, energetikos, vandens, transporto, sveikatos apsaugos, švietimo, teisingumo ir saugumo, kultūros, mokslinių tyrimų ir inovacijų, informacinės visuomenės, migracijos, žemės ūkio ir žuvininkystės politika, vis dažniau įtraukiama į Sąjungos išorės veiksmus;

| (19) | Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategijoje, apimant ekonomikos augimo modelius, kuriais didinama socialinė, ekonominė bei teritorinė sanglauda ir sudaromos sąlygos neturtingiesiems padidinti savo įnašą į nacionalinę gerovę bei ja pasinaudoti, pabrėžiamas Sąjungos įsipareigojimas savo vidaus ir išorės politikoje skatinti pažangų, integracinį ir tvarų augimą, susiejant ekonomikos, socialinę ir aplinkos sritis; |
| --- | --- |

(19)

Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategijoje, apimant ekonomikos augimo modelius, kuriais didinama socialinė, ekonominė bei teritorinė sanglauda ir sudaromos sąlygos neturtingiesiems padidinti savo įnašą į nacionalinę gerovę bei ja pasinaudoti, pabrėžiamas Sąjungos įsipareigojimas savo vidaus ir išorės politikoje skatinti pažangų, integracinį ir tvarų augimą, susiejant ekonomikos, socialinę ir aplinkos sritis;

| (20) | kova su klimato kaita ir aplinkos apsauga yra vieni iš didžiausių uždavinių, su kuriais susiduria Sąjunga ir besivystančios šalys; šiems uždaviniams spręsti reikia skubiai imtis nacionalinio ir tarptautinio lygio veiksmų. Todėl šiuo reglamentu turėtų būti prisidedama siekiant tikslo, kad bent 20 % Sąjungos biudžeto būtų skiriama perėjimui prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ir klimato kaitai atsparios visuomenės, o įgyvendinant visuotinių viešųjų gėrybių ir uždavinių programą, numatytą šiame reglamente, bent 25 % jos lėšų būtų skiriama kovai su klimato kaita ir aplinkos apsaugai. Kai įmanoma, veiksmai tose srityse turėtų vienas kitą papildyti, kad būtų sustiprintas jų poveikis; |
| --- | --- |

(20)

kova su klimato kaita ir aplinkos apsauga yra vieni iš didžiausių uždavinių, su kuriais susiduria Sąjunga ir besivystančios šalys; šiems uždaviniams spręsti reikia skubiai imtis nacionalinio ir tarptautinio lygio veiksmų. Todėl šiuo reglamentu turėtų būti prisidedama siekiant tikslo, kad bent 20 % Sąjungos biudžeto būtų skiriama perėjimui prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ir klimato kaitai atsparios visuomenės, o įgyvendinant visuotinių viešųjų gėrybių ir uždavinių programą, numatytą šiame reglamente, bent 25 % jos lėšų būtų skiriama kovai su klimato kaita ir aplinkos apsaugai. Kai įmanoma, veiksmai tose srityse turėtų vienas kitą papildyti, kad būtų sustiprintas jų poveikis;

| (21) | šiuo reglamentu turėtų būti sudaryta galimybė Sąjungai prisidėti prie bendro Sąjungos įsipareigojimo teikti nuolatinę paramą žmogaus socialinei raidai, siekiant pagerinti žmonių gyvenimą, įgyvendinimo. Siekiant to tikslo reikėtų, kad šiai vystymosi sričiai būtų skiriama bent 25 % visuotinių viešųjų gėrybių ir uždavinių programos lėšų; |
| --- | --- |

(21)

šiuo reglamentu turėtų būti sudaryta galimybė Sąjungai prisidėti prie bendro Sąjungos įsipareigojimo teikti nuolatinę paramą žmogaus socialinei raidai, siekiant pagerinti žmonių gyvenimą, įgyvendinimo. Siekiant to tikslo reikėtų, kad šiai vystymosi sričiai būtų skiriama bent 25 % visuotinių viešųjų gėrybių ir uždavinių programos lėšų;

| (22) | Bent 20 % pagal šį reglamentą numatytos paramos turėtų būti paskirstyta pagrindinėms socialinėms paslaugoms, daug dėmesio skiriant sveikatos apsaugai ir švietimui, taip pat ir viduriniam išsilavinimui, pripažįstant, kad tam tikras lankstumas turi būti įprastas, pavyzdžiui, su išimtine parama susijusiais atvejais. Duomenys apie to reikalavimo laikymąsi turėtų būti įtraukiami į Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 236/2014 (6) nurodytą metinę ataskaitą; |
| --- | --- |

(22)

Bent 20 % pagal šį reglamentą numatytos paramos turėtų būti paskirstyta pagrindinėms socialinėms paslaugoms, daug dėmesio skiriant sveikatos apsaugai ir švietimui, taip pat ir viduriniam išsilavinimui, pripažįstant, kad tam tikras lankstumas turi būti įprastas, pavyzdžiui, su išimtine parama susijusiais atvejais. Duomenys apie to reikalavimo laikymąsi turėtų būti įtraukiami į Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 236/2014 (6) nurodytą metinę ataskaitą;

| (23) | JT Stambulo veiksmų programoje mažiausiai išsivysčiusioms šalims 2011-2020 m. dešimtmečiui mažiausiai išsivysčiusios šalys įsipareigojo į jų nacionalines vystymosi strategijas įtraukti prekybos ir prekybos gebėjimų stiprinimo politiką. Be to, Pasaulio prekybos organizacijos 8-oje ministrų konferencijoje, vykusioje 2011 m. gruodžio 15-17 d. Ženevoje, ministrai susitarė ir po 2011 m. išlaikyti tokius pagalbos prekybai lygius, kurie bent atspindėtų 2006–2008 m. laikotarpio vidurkį. Dedant tas pastangas turi būti teikiama didesnė ir tikslingesnė pagalba prekybai ir sudaromos palankesnės prekybos sąlygos; |
| --- | --- |

(23)

JT Stambulo veiksmų programoje mažiausiai išsivysčiusioms šalims 2011-2020 m. dešimtmečiui mažiausiai išsivysčiusios šalys įsipareigojo į jų nacionalines vystymosi strategijas įtraukti prekybos ir prekybos gebėjimų stiprinimo politiką. Be to, Pasaulio prekybos organizacijos 8-oje ministrų konferencijoje, vykusioje 2011 m. gruodžio 15-17 d. Ženevoje, ministrai susitarė ir po 2011 m. išlaikyti tokius pagalbos prekybai lygius, kurie bent atspindėtų 2006–2008 m. laikotarpio vidurkį. Dedant tas pastangas turi būti teikiama didesnė ir tikslingesnė pagalba prekybai ir sudaromos palankesnės prekybos sąlygos;

| (24) | nors pagal temines programas visų pirma turėtų būti remiamos besivystančios šalys, kai kurios paramą gaunančios šalys, taip pat užjūrio šalys ir teritorijos (UŠT), kurių požymiai neatitinka Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) Paramos vystymuisi komiteto (DAC) nustatytų oficialios paramos vystymuisi (OPV) gavėjams taikomų reikalavimų, bet kurioms taikomas 1 straipsnio 1 dalies b punktas, šiame reglamente nustatytomis sąlygomis taip pat turėtų atitikti paramos pagal temines programas gavimo reikalavimus; |
| --- | --- |

(24)

nors pagal temines programas visų pirma turėtų būti remiamos besivystančios šalys, kai kurios paramą gaunančios šalys, taip pat užjūrio šalys ir teritorijos (UŠT), kurių požymiai neatitinka Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) Paramos vystymuisi komiteto (DAC) nustatytų oficialios paramos vystymuisi (OPV) gavėjams taikomų reikalavimų, bet kurioms taikomas 1 straipsnio 1 dalies b punktas, šiame reglamente nustatytomis sąlygomis taip pat turėtų atitikti paramos pagal temines programas gavimo reikalavimus;

| (25) | bendradarbiavimo sričių detalės ir finansinių asignavimų pagal geografines teritorijas ir bendradarbiavimo sritis koregavimai nėra esminiai šio reglamento aspektai. Todėl pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus dėl tų šio reglamento priedų, kuriuose nustatytos bendradarbiavimo pagal geografines ir temines programas detalės ir orientaciniai finansiniai asignavimai pagal geografines teritorijas ir bendradarbiavimo sritis, elementų atnaujinimo. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais. Atlikdama su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą ir rengdama jų tekstus, Komisija turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai būtų vienu metu, laiku ir tinkamai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai; |
| --- | --- |

(25)

bendradarbiavimo sričių detalės ir finansinių asignavimų pagal geografines teritorijas ir bendradarbiavimo sritis koregavimai nėra esminiai šio reglamento aspektai. Todėl pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus dėl tų šio reglamento priedų, kuriuose nustatytos bendradarbiavimo pagal geografines ir temines programas detalės ir orientaciniai finansiniai asignavimai pagal geografines teritorijas ir bendradarbiavimo sritis, elementų atnaujinimo. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais. Atlikdama su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą ir rengdama jų tekstus, Komisija turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai būtų vienu metu, laiku ir tinkamai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai;

| (26) | siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai dėl strategijos dokumentų ir orientacinių daugiamečių programų, nurodytų šiame reglamente. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011 (7); |
| --- | --- |

(26)

siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai dėl strategijos dokumentų ir orientacinių daugiamečių programų, nurodytų šiame reglamente. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011 (7);

| (27) | atsižvelgiant į tokių įgyvendinimo aktų pobūdį, ypač jų politikos krypties pobūdį ar jų poveikį biudžetui, jiems priimti paprastai turėtų būti taikoma nagrinėjimo procedūra, išskyrus nedidelio finansinio masto priemones; |
| --- | --- |

(27)

atsižvelgiant į tokių įgyvendinimo aktų pobūdį, ypač jų politikos krypties pobūdį ar jų poveikį biudžetui, jiems priimti paprastai turėtų būti taikoma nagrinėjimo procedūra, išskyrus nedidelio finansinio masto priemones;

| (28) | Komisija turėtų priimti iš karto taikomus įgyvendinimo aktus, kai deramai pagrįstais atvejais dėl neišvengiamų skubos priežasčių Sąjungai reikia greitai reaguoti; |
| --- | --- |

(28)

Komisija turėtų priimti iš karto taikomus įgyvendinimo aktus, kai deramai pagrįstais atvejais dėl neišvengiamų skubos priežasčių Sąjungai reikia greitai reaguoti;

| (29) | Sąjungos išorės veiksmų finansavimo priemonių įgyvendinimo bendros taisyklės ir procedūros yra nustatytos Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 236/2014; |
| --- | --- |

(29)

Sąjungos išorės veiksmų finansavimo priemonių įgyvendinimo bendros taisyklės ir procedūros yra nustatytos Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 236/2014;

| (30) | Europos išorės veiksmų tarnybos struktūra ir veikimas nustatyti Tarybos sprendime 2010/427/ES (8); |
| --- | --- |

(30)

Europos išorės veiksmų tarnybos struktūra ir veikimas nustatyti Tarybos sprendime 2010/427/ES (8);

| (31) | kadangi šio reglamento tikslų valstybės narės negali deramai pasiekti, bet dėl jų masto tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi ES sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti; |
| --- | --- |

(31)

kadangi šio reglamento tikslų valstybės narės negali deramai pasiekti, bet dėl jų masto tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi ES sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti;

| (32) | šiuo reglamentu jo taikymo laikotarpiui nustatomas finansinis paketas, kuris yra svarbiausia orientacinė suma, kaip apibrėžta 2013 m. gruodžio 2 d. tarpinstitucinio Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos susitarimo dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (9) 17 punkte, kuriuo metinės biudžeto procedūros metu vadovaujasi Europos Parlamentas ir Taryba; |
| --- | --- |

(32)

šiuo reglamentu jo taikymo laikotarpiui nustatomas finansinis paketas, kuris yra svarbiausia orientacinė suma, kaip apibrėžta 2013 m. gruodžio 2 d. tarpinstitucinio Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos susitarimo dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (9) 17 punkte, kuriuo metinės biudžeto procedūros metu vadovaujasi Europos Parlamentas ir Taryba;

| (33) | reikėtų šio reglamento taikymo trukmę suderinti su to Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013 (10) taikymo trukme. Todėl šis reglamentas turėtų būti taikomas nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d., |
| --- | --- |

(33)

reikėtų šio reglamento taikymo trukmę suderinti su to Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013 (10) taikymo trukme. Todėl šis reglamentas turėtų būti taikomas nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d.,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

I ANTRAŠTINĖ DALIS

BENDROSIOS NUOSTATOS

1 straipsnis

Dalykas ir taikymo sritis

1.   Šiuo reglamentu nustatoma priemonė (toliau – vystomojo bendradarbiavimo priemonė arba VBP), pagal kurią Sąjunga gali finansuoti:

| a) | geografines programas, kuriomis siekiama remti vystomąjį bendradarbiavimą su besivystančiomis šalimis, kurios yra įtrauktos į EBPO/DAC OPV nustatytą gavėjų sąrašą, išskyrus:






  i) | šalis, 2000 m. birželio 23 d. Kotonu pasirašiusias Partnerystės susitarimą tarp Afrikos, Karibų jūros bei Ramiojo vandenyno grupės valstybių ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių (11), išskyrus Pietų Afriką; |
| --- | --- | --- |

a)

geografines programas, kuriomis siekiama remti vystomąjį bendradarbiavimą su besivystančiomis šalimis, kurios yra įtrauktos į EBPO/DAC OPV nustatytą gavėjų sąrašą, išskyrus:

i)

šalis, 2000 m. birželio 23 d. Kotonu pasirašiusias Partnerystės susitarimą tarp Afrikos, Karibų jūros bei Ramiojo vandenyno grupės valstybių ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių (11), išskyrus Pietų Afriką;

| ii) | šalis, atitinkančias finansavimo iš Europos plėtros fondo reikalavimus; |
| --- | --- |

ii)

šalis, atitinkančias finansavimo iš Europos plėtros fondo reikalavimus;

| iii) | šalis, atitinkančias Sąjungos finansavimo pagal Europos kaimynystės priemonę, nustatytą Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 232/2014 (12) (toliau – Europos kaimynystės priemonė), reikalavimus; |
| --- | --- |

iii)

šalis, atitinkančias Sąjungos finansavimo pagal Europos kaimynystės priemonę, nustatytą Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 232/2014 (12) (toliau – Europos kaimynystės priemonė), reikalavimus;

| iv) | paramos gavėjus, atitinkančius Sąjungos finansavimo pagal Pasirengimo narystei pagalbos priemonę, nustatytą Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 231/2014 (13) (toliau – Pasirengimo narystei pagalbos priemonė), reikalavimus; |
| --- | --- |

iv)

paramos gavėjus, atitinkančius Sąjungos finansavimo pagal Pasirengimo narystei pagalbos priemonę, nustatytą Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 231/2014 (13) (toliau – Pasirengimo narystei pagalbos priemonė), reikalavimus;

| b) | temines programas, kuriomis siekiama spręsti su vystymusi susijusius klausimus visuotinių viešųjų gėrybių bei uždavinių srityje ir remti pilietinės visuomenės organizacijas bei vietos valdžios institucijas šalyse partnerėse šios dalies a punktą, Sąjungos finansavimo pagal šios dalies a punkto i–iii papunkčiuose nurodytas priemones reikalavimus atitinkančiose šalyse ir šalyse bei teritorijose, patenkančiose į Tarybos sprendimo 2013/755/ES (14) taikymo sritį; |
| --- | --- |

b)

temines programas, kuriomis siekiama spręsti su vystymusi susijusius klausimus visuotinių viešųjų gėrybių bei uždavinių srityje ir remti pilietinės visuomenės organizacijas bei vietos valdžios institucijas šalyse partnerėse šios dalies a punktą, Sąjungos finansavimo pagal šios dalies a punkto i–iii papunkčiuose nurodytas priemones reikalavimus atitinkančiose šalyse ir šalyse bei teritorijose, patenkančiose į Tarybos sprendimo 2013/755/ES (14) taikymo sritį;

| c) | visos Afrikos programą, kuria remiama Afrikos ir Sąjungos strateginė partnerystė, ir jos vėlesnius pakeitimus bei papildymus, siekiant įtraukti tarpregioninio, žemyninio ar pasaulinio pobūdžio veiklą, vykdomą Afrikoje ir su Afrika. |
| --- | --- |

c)

visos Afrikos programą, kuria remiama Afrikos ir Sąjungos strateginė partnerystė, ir jos vėlesnius pakeitimus bei papildymus, siekiant įtraukti tarpregioninio, žemyninio ar pasaulinio pobūdžio veiklą, vykdomą Afrikoje ir su Afrika.

2.   Šiame reglamente regionas apibrėžiamas kaip geografinis vienetas, kuriame yra daugiau nei viena besivystanti šalis.

3.   1 dalyje nurodytos šalys ir teritorijos šiame reglamente atitinkamai vadinamos „šalimis partnerėmis“ arba „regionais partneriais“ pagal jų atitinkamą geografinę, teminę arba visos Afrikos programą.

2 straipsnis

Tikslai ir atitikimo finansavimo reikalavimams kriterijai

1.   Atsižvelgiant į Sąjungos išorės veiksmų principus ir tikslus, Europos konsensusą ir jo sutartus pakeitimus:

| a) | svarbiausias bendradarbiavimo pagal šį reglamentą tikslas yra mažinti skurdą ir ilgainiui jį visiškai jį panaikinti; |
| --- | --- |

a)

svarbiausias bendradarbiavimo pagal šį reglamentą tikslas yra mažinti skurdą ir ilgainiui jį visiškai jį panaikinti;

| b) | laikantis a punkte nurodyto pagrindinio tikslo, bendradarbiavimu pagal šį reglamentą taip pat bus prisidedama prie:






  i) | darnaus ekonominio, socialinio bei aplinkosauginio vystymosi skatinimo ir |
| --- | --- | --- |

b)

laikantis a punkte nurodyto pagrindinio tikslo, bendradarbiavimu pagal šį reglamentą taip pat bus prisidedama prie:

i)

darnaus ekonominio, socialinio bei aplinkosauginio vystymosi skatinimo ir

| ii) | demokratijos, teisinės valstybės, gero valdymo, žmogaus teisių ir atitinkamų tarptautinės teisės principų stiprinimo ir rėmimo. |
| --- | --- |

ii)

demokratijos, teisinės valstybės, gero valdymo, žmogaus teisių ir atitinkamų tarptautinės teisės principų stiprinimo ir rėmimo.

Pirmoje pastraipoje nurodytų tikslų įgyvendinimas vertinamas taikant atitinkamus rodiklius, įskaitant žmogaus socialinės raidos rodiklius, visų pirma 1-ąjį TVT – a punkto atveju ir 1–8 TVT – b punkto atveju, o laikotarpiu po 2015 m. – kitus Sąjungos ir valstybių narių tarptautiniu lygmeniu sutartus rodiklius.

2.   Bendradarbiaujant pagal šį reglamentą prisidedama prie tarptautinių įsipareigojimų ir tikslų vystymosi srityje įgyvendinimo, kuriems Sąjunga pritarė, visų pirma TVT ir naujų laikotarpio po 2015 m. vystymosi tikslų įgyvendinimo.

3.   Veiksmai pagal geografines programas rengiami taip, kad atitiktų EBPO/DAC nustatytus OPV kriterijus.

Veiksmai pagal temines programas ir visos Afrikos programą rengiami taip, kad atitiktų EBPO/DAC nustatytus OPV kriterijus, išskyrus atvejus, kai:

| a) | veiksmas taikomas paramą gaunančiai šaliai ar teritorijai, kuri neatitinka EBPO/DAC nustatytų OPV gavėjai taikomų reikalavimų; arba |
| --- | --- |

a)

veiksmas taikomas paramą gaunančiai šaliai ar teritorijai, kuri neatitinka EBPO/DAC nustatytų OPV gavėjai taikomų reikalavimų; arba

| b) | veiksmu įgyvendinama pasaulinė iniciatyva, Sąjungos politikos prioritetas ar tarptautinė Sąjungos pareiga ar įsipareigojimas, kaip nurodyta 6 straipsnio 2 dalies b ir e punktuose, ir veiksmas neturi OPV kriterijams atitikti būtinų požymių. |
| --- | --- |

b)

veiksmu įgyvendinama pasaulinė iniciatyva, Sąjungos politikos prioritetas ar tarptautinė Sąjungos pareiga ar įsipareigojimas, kaip nurodyta 6 straipsnio 2 dalies b ir e punktuose, ir veiksmas neturi OPV kriterijams atitikti būtinų požymių.

4.   Nedarant poveikio 3 dalies a punktui, bent 95 % išlaidų, numatytų pagal temines programas, ir bent 90 % išlaidų, numatytų pagal visos Afrikos programą, atitinka EBPO/DAC nustatytus OPV kriterijus.

5.   Veiksmai, kuriems taikomas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1257/96 (15) ir kurie atitinka finansavimo pagal tą reglamentą reikalavimus, pagal šį reglamentą iš esmės nefinansuojami, išskyrus atvejus, kai reikia užtikrinti bendradarbiavimo tęstinumą pereinant nuo krizės prie stabilių vystymosi sąlygų. Tokiais atvejais ypač daug dėmesio skiriama veiksmingo humanitarinės pagalbos, atkūrimo ir paramos vystymuisi susiejimo užtikrinimui.

3 straipsnis

Bendrieji principai

1.   Palaikydama dialogą ir bendradarbiaudama su šalimis partnerėmis ir regionais partneriais, Sąjunga siekia skatinti, plėtoti ir stiprinti demokratijos, teisinės valstybės bei pagarbos žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms principus, kuriais ji yra pagrįsta.

2.   Įgyvendinant šį reglamentą, laikomasi diferencijuoto požiūrio į šalis partneres siekiant užtikrinti, kad su jomis būtų vykdomas konkrečiai joms pritaikytas bendradarbiavimas, atsižvelgiant į jų:

| a) | jų poreikius, remiantis kriterijais, pavyzdžiui, gyventojų skaičiumi, pajamomis vienam gyventojui, skurdo mastu, pajamų pasiskirstymu ir žmogaus socialinės raidos lygiu; |
| --- | --- |

a)

jų poreikius, remiantis kriterijais, pavyzdžiui, gyventojų skaičiumi, pajamomis vienam gyventojui, skurdo mastu, pajamų pasiskirstymu ir žmogaus socialinės raidos lygiu;

| b) | jų gebėjimą kaupti ir naudoti finansinius išteklius bei įsisavinti lėšas, |
| --- | --- |

b)

jų gebėjimą kaupti ir naudoti finansinius išteklius bei įsisavinti lėšas,

| c) | jų įsipareigojimus ir veiklos rezultatus, remiantis kriterijais ir rodikliais, pavyzdžiui, politine, ekonomine ir socialine pažanga, lyčių lygybe, pažanga gero valdymo, žmogaus teisių ir veiksmingo paramos panaudojimo srityse, visų pirma tuo, kaip šalis naudoja vystymuisi skirtus ribotus išteklius, pradedant jos pačios ištekliais; ir |
| --- | --- |

c)

jų įsipareigojimus ir veiklos rezultatus, remiantis kriterijais ir rodikliais, pavyzdžiui, politine, ekonomine ir socialine pažanga, lyčių lygybe, pažanga gero valdymo, žmogaus teisių ir veiksmingo paramos panaudojimo srityse, visų pirma tuo, kaip šalis naudoja vystymuisi skirtus ribotus išteklius, pradedant jos pačios ištekliais; ir

| d) | galimą Sąjungos paramos vystymuisi poveikį.
  Išteklių paskirstymo procese pirmenybė teikiama toms šalims, kurioms labiausiai reikia pagalbos, visų pirma mažiausiai išsivysčiusioms šalims, mažas pajamas gaunančioms šalims, taip pat krizės apimtoms šalims, šalims po krizės, nestabilioms ir pažeidžiamoms šalims.
  Siekiant padėti atlikti analizę ir nustatyti šalis, kurioms labiausiai reikia pagalbos, atsižvelgiama į tokius kriterijus kaip žmogaus socialinės raidos indeksas, ekonominio pažeidžiamumo indeksas ir kitus atitinkamus indeksus, įskaitant skurdo ir nelygybės šalyje vertinimo indeksus. |
| --- | --- |

d)

galimą Sąjungos paramos vystymuisi poveikį.

Išteklių paskirstymo procese pirmenybė teikiama toms šalims, kurioms labiausiai reikia pagalbos, visų pirma mažiausiai išsivysčiusioms šalims, mažas pajamas gaunančioms šalims, taip pat krizės apimtoms šalims, šalims po krizės, nestabilioms ir pažeidžiamoms šalims.

Siekiant padėti atlikti analizę ir nustatyti šalis, kurioms labiausiai reikia pagalbos, atsižvelgiama į tokius kriterijus kaip žmogaus socialinės raidos indeksas, ekonominio pažeidžiamumo indeksas ir kitus atitinkamus indeksus, įskaitant skurdo ir nelygybės šalyje vertinimo indeksus.

3.   Visų programų įgyvendinimo laikotarpiu įtraukiami Europos konsensuse nustatyti kompleksiniai klausimai. Be to, prireikus įtraukiami konfliktų prevencijos, deramo darbo ir kovos su klimato kaita aspektai.

Susitariama, kad pirmoje pastraipoje paminėti kompleksiniai klausimai apima toliau išvardytus aspektus, kuriems, kai susiklosto aplinkybės, skiriama ypač daug dėmesio: nediskriminavimą, mažumoms priklausančių asmenų teises, neįgaliųjų teises, gyvybei pavojingomis ligomis sergančių asmenų ir kitų pažeidžiamų grupių teises, pagrindines darbo teises ir socialinę įtrauktį, moterų įgalinimą, teisinę valstybę, parlamentų ir pilietinės visuomenės gebėjimų stiprinimą, dialogo, dalyvavimo ir susitaikymo propagavimą, institucijų stiprinimą, be kita ko, vietos ir regionų lygiu.

4.   Įgyvendinant šį reglamentą užtikrinamas politikos suderinamumas vystymosi labui ir suderinamumas su kitomis Sąjungos išorės veiksmų sritimis ir kitų susijusių sričių Sąjungos politika pagal SESV 208 straipsnį.

Šiuo požiūriu pagal šį reglamentą finansuojamos priemonės, įskaitant Europos investicijų banko (EIB) valdomas priemones, grindžiamos vystomojo bendradarbiavimo politika, nustatyta tokiuose dokumentuose kaip Sąjungos ir atitinkamų šalių partnerių bei regionų partnerių susitarimai, deklaracijos ir veiksmų planai, taip pat atitinkamais Sąjungos sprendimais, konkrečiais interesais, politikos prioritetais ir strategijomis.

5.   Sąjunga ir valstybės narės siekia reguliariai ir dažnai keistis informacija, be kita ko, su kitais paramos teikėjais, ir skatina geresnį paramos teikėjų veiklos koordinavimą ir papildomumą, siekiant vykdyti bendrą daugiametį programavimą, grindžiamą šalių partnerių skurdo mažinimo ar lygiavertėmis vystymosi strategijomis. Jos gali imtis bendrų veiksmų, be kita ko, vykdyti tų strategijų bendras analizes ir su jomis susijusius bendrus atsakomuosius veiksmus, kad nustatytų prioritetinius intervencinių veiksmų sektorius ir darbo pasidalijimą šalyje, vykdydamos bendras paramos teikėjų masto misijas ir taikydamos bendro finansavimo ir įgaliojamojo bendradarbiavimo tvarką.

6.   Sąjunga skatina daugiašalį požiūrį į pasaulines problemas ir tuo tikslu bendradarbiauja su valstybėmis narėmis. Atitinkamais atvejais ji skatina bendradarbiavimą su tarptautinėmis organizacijomis ir įstaigomis bei kitais dvišaliais paramos teikėjais.

7.   Sąjungos bei jos valstybių narių ir šalių partnerių santykiai grindžiami bendromis žmogaus teisių, demokratijos bei teisinės valstybės vertybėmis, taip pat atsakomybės ir abipusės atskaitomybės principais; šios vertybės ir principai propaguojami plėtojant šiuos santykius.

Be to, palaikant santykius su šalimis partnerėmis atsižvelgiama į jų įsipareigojimą ir rezultatus įgyvendinant tarptautinius susitarimus bei plėtojant sutartinius santykius su Sąjunga.

8.   Sąjunga skatina veiksmingą bendradarbiavimą su šalimis partnerėmis ir regionais partneriais, atsižvelgdama į geriausios tarptautinės praktikos pavyzdžius. Kai įmanoma, ji derina savo paramą su jų nacionalinėmis ar regioninėmis vystymosi strategijomis, reformų politika bei procedūromis ir remia demokratinę atsakomybę, taip pat vietos ir tarpusavio atskaitomybę. Šiuo tikslu ji skatina:

| a) | skaidrų vystymosi procesą, kuriam vadovauja ir už kurį atsako šalis partnerė ar regionas partneris, įskaitant vietinės kompetencijos skatinimą; |
| --- | --- |

a)

skaidrų vystymosi procesą, kuriam vadovauja ir už kurį atsako šalis partnerė ar regionas partneris, įskaitant vietinės kompetencijos skatinimą;

| b) | teisėmis grindžiamą požiūrį, apimantį visas žmogaus teises, įskaitant pilietines ir politines ar ekonomines, socialines ir kultūrines teises, siekiant žmogaus teisių principus įtraukti į šio reglamento įgyvendinimą, padėti šalims partnerėms įgyvendinti savo tarptautinius įsipareigojimus žmogaus teisių srityje ir remti teisių subjektus, daug dėmesio skiriant neturtingoms ir pažeidžiamoms grupėms, jiems reikalaujant savo teisių; |
| --- | --- |

b)

teisėmis grindžiamą požiūrį, apimantį visas žmogaus teises, įskaitant pilietines ir politines ar ekonomines, socialines ir kultūrines teises, siekiant žmogaus teisių principus įtraukti į šio reglamento įgyvendinimą, padėti šalims partnerėms įgyvendinti savo tarptautinius įsipareigojimus žmogaus teisių srityje ir remti teisių subjektus, daug dėmesio skiriant neturtingoms ir pažeidžiamoms grupėms, jiems reikalaujant savo teisių;

| c) | šalių partnerių gyventojų įgalinimą, įtraukius ir dalyvavimu grindžiamus požiūrius į vystymąsi bei platų visų visuomenės sluoksnių dalyvavimą vystymosi procese ir nacionaliniame bei regioniniame dialoge, įskaitant politinį dialogą. Daugiausia dėmesio skiriama atitinkamiems parlamentų, vietos valdžios institucijų ir pilietinės visuomenės vaidmenims, inter alia, susijusiems su dalyvavimu, priežiūra ir atskaitomybe; |
| --- | --- |

c)

šalių partnerių gyventojų įgalinimą, įtraukius ir dalyvavimu grindžiamus požiūrius į vystymąsi bei platų visų visuomenės sluoksnių dalyvavimą vystymosi procese ir nacionaliniame bei regioniniame dialoge, įskaitant politinį dialogą. Daugiausia dėmesio skiriama atitinkamiems parlamentų, vietos valdžios institucijų ir pilietinės visuomenės vaidmenims, inter alia, susijusiems su dalyvavimu, priežiūra ir atskaitomybe;

| d) | veiksmingus bendradarbiavimo būdus ir priemones, kaip nustatyta Reglamento (ES) Nr. 236/2014 4 straipsnyje, laikantis EBPO/DAC geriausios praktikos, be kita ko, naudojant novatoriškas priemones, pavyzdžiui, dotacijų, paskolų ir kitų rizikos pasidalijimo mechanizmų derinius pasirinktuose sektoriuose bei šalyse ir privačiojo sektoriaus dalyvavimą, deramai atsižvelgiant į skolos tvarumo klausimus, tokių mechanizmų skaičių, reikalavimą atlikti sistemingą poveikio vertinimą laikantis šio reglamento tikslų, visų pirma tikslo mažinti skurdą.
  Visos programos, intervencinės priemonės ir bendradarbiavimo būdai bei priemonės pritaikomi atsižvelgiant į konkrečias kiekvienos šalies partnerės ar regiono partnerio aplinkybes, daugiausia dėmesio skiriant programomis grindžiamiems požiūriams, numatomų paramos lėšų teikimui, privačių išteklių sutelkimui, įskaitant vietos privačiojo sektoriaus išteklius, visuotinėms ir nediskriminacinėms galimybėms naudotis pagrindinėmis paslaugomis ir šalių sistemų plėtojimui ir naudojimui; |
| --- | --- |

d)

veiksmingus bendradarbiavimo būdus ir priemones, kaip nustatyta Reglamento (ES) Nr. 236/2014 4 straipsnyje, laikantis EBPO/DAC geriausios praktikos, be kita ko, naudojant novatoriškas priemones, pavyzdžiui, dotacijų, paskolų ir kitų rizikos pasidalijimo mechanizmų derinius pasirinktuose sektoriuose bei šalyse ir privačiojo sektoriaus dalyvavimą, deramai atsižvelgiant į skolos tvarumo klausimus, tokių mechanizmų skaičių, reikalavimą atlikti sistemingą poveikio vertinimą laikantis šio reglamento tikslų, visų pirma tikslo mažinti skurdą.

Visos programos, intervencinės priemonės ir bendradarbiavimo būdai bei priemonės pritaikomi atsižvelgiant į konkrečias kiekvienos šalies partnerės ar regiono partnerio aplinkybes, daugiausia dėmesio skiriant programomis grindžiamiems požiūriams, numatomų paramos lėšų teikimui, privačių išteklių sutelkimui, įskaitant vietos privačiojo sektoriaus išteklius, visuotinėms ir nediskriminacinėms galimybėms naudotis pagrindinėmis paslaugomis ir šalių sistemų plėtojimui ir naudojimui;

| e) | nacionalinių pajamų sutelkimą stiprinant šalių partnerių fiskalinę politiką, kad būtų mažinamas skurdas ir priklausomybė nuo paramos; |
| --- | --- |

e)

nacionalinių pajamų sutelkimą stiprinant šalių partnerių fiskalinę politiką, kad būtų mažinamas skurdas ir priklausomybė nuo paramos;

| f) | didesnį politikos ir programavimo poveikį koordinuojant ir derinant paramos teikėjų veiklą ir užtikrinant jos nuoseklumą, siekiant kurti sinergijas ir vengti sutapimų bei dubliavimosi, gerinti papildomumą ir remti paramos teikėjų masto iniciatyvas; |
| --- | --- |

f)

didesnį politikos ir programavimo poveikį koordinuojant ir derinant paramos teikėjų veiklą ir užtikrinant jos nuoseklumą, siekiant kurti sinergijas ir vengti sutapimų bei dubliavimosi, gerinti papildomumą ir remti paramos teikėjų masto iniciatyvas;

| g) | koordinavimą šalyse partnerėse ir regionuose partneriuose taikant sutartas gaires ir geriausios praktikos principus koordinavimo ir pagalbos veiksmingumo srityse; |
| --- | --- |

g)

koordinavimą šalyse partnerėse ir regionuose partneriuose taikant sutartas gaires ir geriausios praktikos principus koordinavimo ir pagalbos veiksmingumo srityse;

| h) | rezultatais grindžiamus požiūrius į vystymąsi, be kita ko, naudojant skaidrias šalių lygio rezultatų sistemas, kurios, kai tinkama, grindžiamos tokiais tarptautiniu lygiu sutartais tikslais ir rodikliais, kaip TVT, siekiant įvertinti rezultatus, įskaitant suteikus paramą vystymuisi atliktą darbą, rezultatus ir poveikį, ir apie juos informuoti. |
| --- | --- |

h)

rezultatais grindžiamus požiūrius į vystymąsi, be kita ko, naudojant skaidrias šalių lygio rezultatų sistemas, kurios, kai tinkama, grindžiamos tokiais tarptautiniu lygiu sutartais tikslais ir rodikliais, kaip TVT, siekiant įvertinti rezultatus, įskaitant suteikus paramą vystymuisi atliktą darbą, rezultatus ir poveikį, ir apie juos informuoti.

9.   Sąjunga atitinkamai remia dvišalio, regioninio ir daugiašalio bendradarbiavimo ir dialogo, partnerystės susitarimų vystymosi aspekto ir trišalio bendradarbiavimo įgyvendinimą. Sąjunga taip pat skatina Pietų šalių savitarpio bendradarbiavimą.

10.   Komisija informuoja Europos Parlamentą ir reguliariai keičiasi su juo nuomonėmis.

11.   Komisija reguliariai keičiasi informacija su pilietine visuomene ir vietos valdžios institucijomis.

12.   Vykdydama vystomojo bendradarbiavimo veiklą, Sąjunga prireikus remiasi ir dalijasi išmoktomis pamokomis ir patirtimi, kurias valstybės narės įgijo vykdydamos reformas ir pereinamuoju laikotarpiu.

13.   Sąjungos parama pagal šį reglamentą nenaudojama ginklų arba šaudmenų pirkimui ar karinės arba gynybinės paskirties operacijoms finansuoti.

II ANTRAŠTINĖ DALIS

PROGRAMOS

4 straipsnis

Sąjungos paramos teikimas

Sąjungos parama teikiama pagal Reglamentą (ES) Nr. 236/2014 įgyvendinant:

| a) | geografines programas; |
| --- | --- |

a)

geografines programas;

| b) | temines programas, kurias sudaro:






  i) | visuotinių viešųjų gėrybių ir uždavinių programa ir |
| --- | --- | --- |

b)

temines programas, kurias sudaro:

i)

visuotinių viešųjų gėrybių ir uždavinių programa ir

| ii) | pilietinės visuomenės organizacijų bei vietos valdžios institucijų programa, ir |
| --- | --- |

ii)

pilietinės visuomenės organizacijų bei vietos valdžios institucijų programa, ir

| c) | visos Afrikos programą. |
| --- | --- |

c)

visos Afrikos programą.

5 straipsnis

Geografinės programos

1.   Sąjungos bendradarbiavimo veikla pagal šį straipsnį bus įgyvendinama vykdant nacionalinio, regioninio, tarpregioninio ir žemyninio pobūdžio veiklą.

2.   Geografinė programa apima bendradarbiavimą atitinkamose veiklos srityse:

| a) | regionų lygiu su 1 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytomis šalimis partnerėmis, visų pirma siekiant sušvelninti paramos nutraukimą šalyse partnerėse, kurios pasižymi didele ir intensyvėjančia nelygybe; arba |
| --- | --- |

a)

regionų lygiu su 1 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytomis šalimis partnerėmis, visų pirma siekiant sušvelninti paramos nutraukimą šalyse partnerėse, kurios pasižymi didele ir intensyvėjančia nelygybe; arba

| b) | dvišaliu lygiu:






  i) | su šalimis partnerėmis, kurios nėra didesnes nei vidutines pajamas gaunančios šalys pagal EBPO/DAC besivystančių šalių sąrašą arba kurių bendras vidaus produktas neviršija 1 % pasaulinio bendro vidaus produkto; |
| --- | --- | --- |

b)

dvišaliu lygiu:

i)

su šalimis partnerėmis, kurios nėra didesnes nei vidutines pajamas gaunančios šalys pagal EBPO/DAC besivystančių šalių sąrašą arba kurių bendras vidaus produktas neviršija 1 % pasaulinio bendro vidaus produkto;

| ii) | išimtiniais atvejais, be kita ko, siekiant laipsniškai panaikinti paramos vystymuisi dotacijas, dvišalis bendradarbiavimas taip pat gali būti vykdomas su tam tikru skaičiumi šalių partnerių, kai tai tinkamai pagrindžiama remiantis 3 straipsnio 2 dalimi. Parama laipsniškai nutraukiama glaudžiai bendradarbiaujant su kitais paramos teikėjais. Nutraukiant tos rūšies bendradarbiavimą, kai tinkama, pradedamas politinis dialogas su atitinkamomis šalimis daug dėmesio skiriant neturtingiausių ir pažeidžiamiausių grupių poreikiams. |
| --- | --- |

ii)

išimtiniais atvejais, be kita ko, siekiant laipsniškai panaikinti paramos vystymuisi dotacijas, dvišalis bendradarbiavimas taip pat gali būti vykdomas su tam tikru skaičiumi šalių partnerių, kai tai tinkamai pagrindžiama remiantis 3 straipsnio 2 dalimi. Parama laipsniškai nutraukiama glaudžiai bendradarbiaujant su kitais paramos teikėjais. Nutraukiant tos rūšies bendradarbiavimą, kai tinkama, pradedamas politinis dialogas su atitinkamomis šalimis daug dėmesio skiriant neturtingiausių ir pažeidžiamiausių grupių poreikiams.

3.   Siekiant įgyvendinti 2 straipsnyje numatytus tikslus, geografinės programos rengiamos pagal Europos konsensuse ir taip pat atitinkamuose jo sutartuose pakeitimuose nurodytas bendradarbiavimo sritis ir pagal toliau išvardytas bendradarbiavimo sritis:.

| a) | žmogaus teisės, demokratija ir geras valdymas:






  i) | žmogaus teisės, demokratija ir teisinė valstybė; |
| --- | --- | --- |

a)

žmogaus teisės, demokratija ir geras valdymas:

i)

žmogaus teisės, demokratija ir teisinė valstybė;

| ii) | lyčių lygybė, moterų įgalinimas ir lygios moterų galimybės; |
| --- | --- |

ii)

lyčių lygybė, moterų įgalinimas ir lygios moterų galimybės;

| iii) | viešojo sektoriaus valdymas centriniu ir vietos lygiu; |
| --- | --- |

iii)

viešojo sektoriaus valdymas centriniu ir vietos lygiu;

| iv) | mokesčių politika ir administravimas; |
| --- | --- |

iv)

mokesčių politika ir administravimas;

| v) | kova su korupcija; |
| --- | --- |

v)

kova su korupcija;

| vi) | pilietinė visuomenė ir vietos valdžios institucijos; |
| --- | --- |

vi)

pilietinė visuomenė ir vietos valdžios institucijos;

| vii) | vaiko teisių propagavimas ir apsauga; |
| --- | --- |

vii)

vaiko teisių propagavimas ir apsauga;

| b) | integracinis ir darnus augimas, orientuotas į žmogaus socialinę raidą:






  i) | sveikatos apsauga, švietimas, socialinė apsauga, užimtumas ir kultūra; |
| --- | --- | --- |

b)

integracinis ir darnus augimas, orientuotas į žmogaus socialinę raidą:

i)

sveikatos apsauga, švietimas, socialinė apsauga, užimtumas ir kultūra;

| ii) | verslo aplinka, regioninė integracija ir pasaulio rinkos; |
| --- | --- |

ii)

verslo aplinka, regioninė integracija ir pasaulio rinkos;

| iii) | tvarus žemės ūkis; aprūpinimo maistu ir mitybos saugumas; |
| --- | --- |

iii)

tvarus žemės ūkis; aprūpinimo maistu ir mitybos saugumas;

| iv) | tvari energetika; |
| --- | --- |

iv)

tvari energetika;

| v) | gamtos išteklių, įskaitant žemę, miškus ir vandenį, valdymas; |
| --- | --- |

v)

gamtos išteklių, įskaitant žemę, miškus ir vandenį, valdymas;

| vi) | klimato kaita ir aplinka; |
| --- | --- |

vi)

klimato kaita ir aplinka;

| c) | kitos svarbios vystymosi politikos sritys:






  i) | migracija ir prieglobstis; |
| --- | --- | --- |

c)

kitos svarbios vystymosi politikos sritys:

i)

migracija ir prieglobstis;

| ii) | humanitarinės pagalbos ir vystomojo bendradarbiavimo susiejimas; |
| --- | --- |

ii)

humanitarinės pagalbos ir vystomojo bendradarbiavimo susiejimas;

| iii) | atsparumas ir nelaimių rizikos mažinimas; |
| --- | --- |

iii)

atsparumas ir nelaimių rizikos mažinimas;

| iv) | vystymasis ir saugumas, įskaitant konfliktų prevenciją. |
| --- | --- |

iv)

vystymasis ir saugumas, įskaitant konfliktų prevenciją.

4.   Išsamesnė informacija apie 3 dalyje nurodytas bendradarbiavimo sritis pateikta I priede.

5.   Pagal kiekvieną dvišalę programą teikiama Sąjungos parama iš esmės sutelkiama ne daugiau kaip trijuose sektoriuose, dėl kurių, jeigu įmanoma, turi būti susitarta su atitinkama šalimi partnere.

6 straipsnis

Teminės programos

1.   Pagal temines programas vykdomi veiksmai suteikia pridėtinės vertės pagal geografines programas finansuojamiems veiksmams, juos papildo ir yra su jais suderinti.

2.   Programuojant teminius veiksmus taikoma bent viena iš šių sąlygų:

| a) | Sąjungos politikos tikslai pagal šį reglamentą negali būti tinkamai arba veiksmingai įgyvendinti pagal geografines programas, atitinkamais atvejais įskaitant situacijas, kai nėra geografinės programos arba kai tokia programa yra sustabdyta, arba kai nėra susitarimo dėl atitinkamo veiksmo su atitinkama šalimi partnere; |
| --- | --- |

a)

Sąjungos politikos tikslai pagal šį reglamentą negali būti tinkamai arba veiksmingai įgyvendinti pagal geografines programas, atitinkamais atvejais įskaitant situacijas, kai nėra geografinės programos arba kai tokia programa yra sustabdyta, arba kai nėra susitarimo dėl atitinkamo veiksmo su atitinkama šalimi partnere;

| b) | veiksmai yra skirti pasaulinėms iniciatyvoms, kuriomis remiami tarptautiniu mastu sutarti vystymosi tikslai, arba visuotinėms viešosioms gėrybėms ir uždaviniams; |
| --- | --- |

b)

veiksmai yra skirti pasaulinėms iniciatyvoms, kuriomis remiami tarptautiniu mastu sutarti vystymosi tikslai, arba visuotinėms viešosioms gėrybėms ir uždaviniams;

| c) | veiksmai yra daugiaregioninio, daugiašalio ir (arba) kompleksinio pobūdžio; |
| --- | --- |

c)

veiksmai yra daugiaregioninio, daugiašalio ir (arba) kompleksinio pobūdžio;

| d) | veiksmais įgyvendinama inovacinė politika arba iniciatyvos, kuriomis remiantis būtų galima pagrįsti veiksmus ateityje; |
| --- | --- |

d)

veiksmais įgyvendinama inovacinė politika arba iniciatyvos, kuriomis remiantis būtų galima pagrįsti veiksmus ateityje;

| e) | veiksmai atspindi Sąjungos politikos prioritetą, tarptautinę prievolę arba įsipareigojimą, susijusį su vystomuoju bendradarbiavimu. |
| --- | --- |

e)

veiksmai atspindi Sąjungos politikos prioritetą, tarptautinę prievolę arba įsipareigojimą, susijusį su vystomuoju bendradarbiavimu.

3.   Jeigu šiame reglamente konkrečiai nenumatyta kitaip, teminiais veiksmais turi būti suteikta tiesioginės naudos 1 straipsnio 1 dalies b punkte nurodytoms šalims ar teritorijoms ir jie vykdomi šiose šalyse ar teritorijose. Tokie veiksmai gali būti vykdomi už šių šalių ar teritorijų ribų, kai tai yra veiksmingiausias būdas pasiekti susijusios programos tikslus.

7 straipsnis

Visuotinės viešosios gėrybės ir uždaviniai

1.   Sąjungos paramos pagal programą „Visuotinės viešosios gėrybės ir uždaviniai“ tikslas – remti veiksmus šiose srityse:

| a) | aplinkos ir klimato kaitos; |
| --- | --- |

a)

aplinkos ir klimato kaitos;

| b) | tvarios energetikos; |
| --- | --- |

b)

tvarios energetikos;

| c) | žmogaus socialinės raidos, įskaitant deramą darbą, socialinį teisingumą ir kultūrą; |
| --- | --- |

c)

žmogaus socialinės raidos, įskaitant deramą darbą, socialinį teisingumą ir kultūrą;

| d) | aprūpinimo maistu ir mitybos saugumo bei tvaraus žemės ūkio; ir |
| --- | --- |

d)

aprūpinimo maistu ir mitybos saugumo bei tvaraus žemės ūkio; ir

| e) | migracijos ir prieglobsčio. |
| --- | --- |

e)

migracijos ir prieglobsčio.

2.   Išsamesnė informacija apie 1 dalyje nurodytas bendradarbiavimo sritis pateikta II priedo A dalyje.

8 straipsnis

Pilietinės visuomenės organizacijos ir vietos valdžios institucijos

1.   Sąjungos paramos pagal programą „Pilietinės visuomenės organizacijos ir vietos valdžios institucijos“ tikslas – stiprinti pilietinės visuomenės organizacijas ir vietos valdžios institucijas šalyse partnerėse ir, kai tai numatyta šiame reglamente, Sąjungoje ir šalyse paramos gavėjose, atitinkančiose finansavimo pagal Reglamentą (ES) Nr. 231/2014 reikalavimus.

Finansuotinus veiksmus pirmiausia vykdo pilietinės visuomenės organizacijos ir vietos valdžios institucijos. Atitinkamais atvejais, siekiant užtikrinti iniciatyvų veiksmingumą, veiksmus gali vykdyti kiti subjektai atitinkamų pilietinės visuomenės organizacijų ir vietos valdžios institucijų naudai.

2.   Išsamesnė informacija apie bendradarbiavimo sritis pagal šį straipsnį pateikta II priedo B dalyje.

9 straipsnis

Visos Afrikos programa

1.   Sąjungos paramos pagal Visos Afrikos programą tikslas – remti Sąjungos ir Afrikos strateginę partnerystę, ir vėlesnius jos pakeitimus ir papildymus, kad būtų įtraukta tarpregioninio, žemyninio ar pasaulinio pobūdžio veikla, vykdoma Afrikoje ir su Afrika.

2.   Visos Afrikos programa papildomos kitos programos pagal šį reglamentą, taip pat kitos Sąjungos išorės veiksmų finansavimo priemonės, visų pirma Europos plėtros fondas ir Europos kaimynystės priemonė, ir ji yra su jomis suderinama.

3.   Išsamesnė informacija apie bendradarbiavimo sritis pagal šį straipsnį pateikta III priede.

III ANTRAŠTINĖ DALIS

PROGRAMAVIMAS IR LĖŠŲ PASKIRSTYMAS

10 straipsnis

Bendra sistema

1.   Geografinių programų atveju orientacinės daugiametės programos šalims partnerėms ir regionams partneriams rengiamos remiantis strategijos dokumentu, kaip numatyta 11 straipsnyje.

Teminių programų atveju orientacinės daugiametės programos rengiamos taip, kaip numatyta 13 straipsnyje.

Visos Afrikos orientacinė daugiametė programa rengiama taip, kaip numatyta 14 straipsnyje.

2.   Komisija priima įgyvendinimo priemones, nurodytas Reglamento (ES) Nr. 236/2014 2 straipsnyje, remiantis šio reglamento 11, 13 ir 14 straipsniuose nurodytais programavimo dokumentais.

3.   Sąjungos parama taip pat gali būti teikiama į šio reglamento 11, 13 ir 14 straipsniuose nurodytus programavimo dokumentus neįtrauktomis priemonėmis, kaip numatyta Reglamento (ES) Nr. 236/2014 2 straipsnyje.

4.   Sąjunga ir valstybės narės ankstyvajame programavimo proceso etape ir viso programavimo proceso metu tarpusavyje konsultuojasi, kad skatintų savo bendradarbiavimo veiklos suderinamumą, papildomumą ir nuoseklumą. Tokios konsultacijos gali būti Sąjungos ir valstybių narių bendro programavimo pagrindas. Sąjunga taip pat konsultuojasi su kitais paramos teikėjais ir vystymosi proceso dalyviais, įskaitant pilietinės visuomenės atstovus, vietos valdžios institucijas ir kitas vykdomąsias institucijas. Apie tai pranešama Europos Parlamentui.

5.   Vykdant programavimą pagal šį reglamentą deramai atsižvelgiama į žmogaus teises ir demokratiją šalyse partnerėse.

6.   Lėšos, nustatytos šiame reglamente, gali likti nepaskirstytos siekiant užtikrinti tinkamus Sąjungos atsakomuosius veiksmus nenumatytų aplinkybių atveju, visų pirma nestabilios padėties, krizių ir laikotarpio po krizės atvejais, taip pat sudaryti galimybes derinti veiksmus su šalių partnerių strategijos ciklais ir koreguoti orientacinius finansinius asignavimus, remiantis pagal 11 straipsnio 5 dalį, 13 straipsnio 2 dalį ir 14 straipsnio 3 dalį atliktų peržiūrų rezultatais. Atsižvelgiant į paskesnį lėšų paskirstymą arba perskirstymą pagal 15 straipsnyje numatytas procedūras, dėl šių lėšų naudojimo sprendžiama vėliau, vadovaujantis Reglamentu (ES) Nr. 236/2014.

Kiekvienos programos rūšies atveju nepaskirstytų lėšų dalis neviršija 5 %, išskyrus veiksmų suderinimo tikslams skiriamas lėšas ir 12 straipsnio 1 dalyje nurodytas šalis.

7.   Nedarant poveikio 2 straipsnio 3 daliai, Komisija gali įtraukti konkretų finansinį asignavimą siekiant padėti šalims partnerėms ir regionams partneriams stiprinti bendradarbiavimą su kaimyniniais Sąjungos atokiausiais regionais.

8.   Paskelbus Reglamento (ES) Nr. 236/2014 17 straipsnyje nurodytą laikotarpio vidurio peržiūros ataskaitą vykdomo programavimo arba programų peržiūrų metu atsižvelgiama į toje ataskaitoje pateiktus rezultatus, nustatytus faktus ir išvadas.

11 straipsnis

Geografinių programų programavimo dokumentai

1.   Visi programavimo dokumentai pagal šį straipsnį rengiami, įgyvendinami ir peržiūrimi laikantis politikos suderinamumo vystymosi labui principų ir pagalbos veiksmingumo principų, t.y. demokratinės atsakomybės, partnerystės, koordinavimo, derinimo, suderinimo su šalies partnerės ar regioninėmis sistemomis, skaidrumo, tarpusavio atskaitomybės ir orientavimosi į rezultatus principų, kaip nustatyta 3 straipsnio 4–8 dalyse. Jei įmanoma, programavimo laikotarpis suderinamas su šalių partnerių strategijos ciklais.

Geografinių programų programavimo dokumentai, įskaitant bendro programavimo dokumentus, grindžiami, kiek įmanoma, Sąjungos, valstybių narių ir susijusios šalies partnerės ar susijusio regiono partnerio, įskaitant nacionalinius ir regionų parlamentus, dialogu, o juos rengiant įtraukiama pilietinė visuomenė, vietos valdžios institucijos ir kiti subjektai, kad būtų užtikrinta didesnė atsakomybė už šį procesą ir skatinama remti nacionalines vystymosi strategijas, visų pirma skurdo mažinimui skirtas strategijas.

2.   Sąjunga rengia strategijos dokumentus atitinkamai šaliai partnerei ar regionui partneriui, tam, kad būtų sudaryta nuosekli Sąjungos ir tos šalies partnerės ar regiono partnerio vystomojo bendradarbiavimo struktūra, atitinkanti bendrąjį tikslą ir taikymo sritį, tikslus, principus ir šiame reglamente išdėstytas politikos nuostatas.

3.   Strategijos dokumento nereikia rengti:

| a) | šalims, kurios yra parengusios nacionalinę vystymosi strategiją – nacionalinį vystymosi planą arba panašų vystymosi dokumentą, kurį Komisija, priimdama atitinkamą orientacinę daugiametę programą, pripažino tokios programos pagrindu; |
| --- | --- |

a)

šalims, kurios yra parengusios nacionalinę vystymosi strategiją – nacionalinį vystymosi planą arba panašų vystymosi dokumentą, kurį Komisija, priimdama atitinkamą orientacinę daugiametę programą, pripažino tokios programos pagrindu;

| b) | šalims ar regionams, kurių atžvilgiu parengtas bendras pagrindų dokumentas, kuriame nustatyta išsami Sąjungos strategija, įskaitant konkretų skyrių dėl vystymosi politikos; |
| --- | --- |

b)

šalims ar regionams, kurių atžvilgiu parengtas bendras pagrindų dokumentas, kuriame nustatyta išsami Sąjungos strategija, įskaitant konkretų skyrių dėl vystymosi politikos;

| c) | šalims ar regionams, kurių atžvilgiu Sąjunga ir valstybės narės susitarė dėl bendro daugiamečio programavimo dokumento; |
| --- | --- |

c)

šalims ar regionams, kurių atžvilgiu Sąjunga ir valstybės narės susitarė dėl bendro daugiamečio programavimo dokumento;

| d) | regionams, taikantiems strategiją, dėl kurios bendrai susitarta su Sąjunga; |
| --- | --- |

d)

regionams, taikantiems strategiją, dėl kurios bendrai susitarta su Sąjunga;

| e) | šalims, kurių atveju Sąjunga ketina suderinti savo strategiją su nauju nacionaliniu ciklu, prasidėsiančiu iki 2017 m. sausio 1 d.; tokiais atvejais pereinamojo laikotarpio (nuo 2014 m. sausio 1 d. iki naujo nacionalinio ciklo pradžios) orientacinėje daugiametėje programoje išdėstomi tai šaliai skirti Sąjungos atsakomieji veiksmai; |
| --- | --- |

e)

šalims, kurių atveju Sąjunga ketina suderinti savo strategiją su nauju nacionaliniu ciklu, prasidėsiančiu iki 2017 m. sausio 1 d.; tokiais atvejais pereinamojo laikotarpio (nuo 2014 m. sausio 1 d. iki naujo nacionalinio ciklo pradžios) orientacinėje daugiametėje programoje išdėstomi tai šaliai skirti Sąjungos atsakomieji veiksmai;

| f) | šalims ar regionams, pagal šį reglamentą gaunantiems Sąjungos lėšų asignavimą, 2014–2020 m. laikotarpiu neviršijantį 50 000 000 EUR. |
| --- | --- |

f)

šalims ar regionams, pagal šį reglamentą gaunantiems Sąjungos lėšų asignavimą, 2014–2020 m. laikotarpiu neviršijantį 50 000 000 EUR.

Pirmos pastraipos b ir f punktuose nurodytais atvejais į tos šalies ar regiono orientacinę daugiametę programą įtraukiama susijusiai šaliai ar regionui skirta Sąjungos vystymosi strategija.

4.   Strategijos dokumentai peržiūrimi jų įgyvendinimo laikotarpio viduryje arba prireikus ad hoc pagrindu, atitinkamais atvejais vadovaujantis su atitinkama šalimi partnere ar regionu partneriu sudarytuose partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimuose nustatytais principais ir procedūromis.

5.   Orientacinės daugiametės programos geografinėms programoms rengiamos kiekvienai orientacinį Sąjungos lėšų finansinį asignavimą pagal šį reglamentą gaunančiai šaliai ar regionui. Išskyrus 3 dalies pirmos pastraipos e ir f punktuose nurodytas šalis ar regionus, tie dokumentai rengiami remiantis 3 dalyje nurodytais strategijos dokumentais ar lygiaverčiais dokumentais.

Šiame reglamente, jeigu tai atitinka šioje dalyje įtvirtintus principus ir sąlygas, įskaitant orientacinį lėšų asignavimą, ir 15 straipsnyje numatytas procedūras, šio straipsnio 3 dalies pirmos pastraipos c punkte numatytas bendras daugiametis programavimo dokumentas gali būti laikomas orientacine daugiamete programa.

Orientacinėse daugiametėse programose geografinėms programoms nustatomos atrinktos prioritetinės sritys, kurioms turi būti skiriamas Sąjungos finansavimas, konkretūs tikslai, tikėtini rezultatai, aiškūs, konkretūs ir skaidrūs veiklos rezultatų rodikliai, orientaciniai finansiniai asignavimai, tiek bendrai, tiek pagal prioritetinę sritį, ir, kai taikoma, paramos teikimo sąlygos.

Komisija patvirtina orientacinius daugiamečius finansinius asignavimus kiekvienai geografinei programai pagal bendruosius šio reglamento principus, remdamasi 3 straipsnio 2 dalyje nustatytais kriterijais ir atsižvelgdama į įvairių programų ypatumus ir kartu į konkrečius sunkumus, su kuriais susiduria šalys arba regionai, kurie išgyvena krizę, yra pažeidžiami, nestabilūs, kuriuose vyksta konfliktai arba yra tikimybė, kad kils nelaimė.

Atitinkamais atvejais finansiniai asignavimai gali būti pateikti nurodant skirtinų lėšų intervalą ir (arba) kai kurios lėšos gali likti nepaskirstytos. Negali būti numatyta jokių orientacinių finansinių asignavimų, skiriamų pasibaigus 2014-2020 m. laikotarpiui, išskyrus atvejus, kai konkrečiai numatoma skirti lėšų pasibaigus tam laikotarpiui.

Orientacinės daugiametės programos geografinėms programoms prireikus gali būti peržiūrėtos, be kita ko, siekiant užtikrinti veiksmingą įgyvendinimą, atsižvelgiant į strategijos dokumento, kuriuo jos yra grindžiamos, laikotarpio vidurio arba ad hoc peržiūrų rezultatus.

Orientaciniai finansiniai asignavimai, prioritetai, konkretūs tikslai, tikėtini rezultatai, veiklos rezultatų rodikliai ir, kai taikoma, paramos teikimo sąlygos taip pat gali būti tikslinami atsižvelgiant į peržiūrų rezultatus, visų pirma pasibaigus krizei arba po krizės susidariusios padėties atveju.

Tokios peržiūros turėtų apimti poreikius, įsipareigojimą ir pažangą, susijusius su sutartais vystymosi tikslais, įskaitant su žmogaus teisėmis, demokratija, teisine valstybe ir geru valdymu susijusius tikslus.

6.   Komisija praneša apie bendrą programavimą su valstybėmis narėmis Reglamento (ES) Nr. 236/2014 17 straipsnyje nurodytoje laikotarpio vidurio peržiūros ataskaitoje, o tais atvejais, kai bendras programavimas nebuvo visapusiškai įgyvendintas, įtraukia į ją rekomendacijas.

12 straipsnis

Programavimas, skirtas krizės apimtoms šalims ir regionams, šalims ir regionams po krizės arba nestabilioms šalims ir regionams

1.   Rengiant programavimo dokumentus, skirtus krizės apimtiems šalims ir regionams, šalims ir regionams po krizės ar nestabilioms šalims ir regionams arba šalims ir regionams, kuriuose gali įvykti gaivalinių nelaimių, tinkamai atsižvelgiama į atitinkamų šalių ar regionų pažeidžiamumą, specialius poreikius ir aplinkybes.

Deramą dėmesį reikėtų skirti konfliktų prevencijai, valstybės kūrimui ir taikos stiprinimui, susitaikymui po konflikto ir atstatymo priemonėms, taip pat moterų vaidmeniui ir vaikų teisėms šiuose procesuose.

Jeigu šalyse partnerėse ar regionuose partneriuose tiesiogiai vyksta krizė, yra susidariusi laikotarpio po krizės ar nestabili padėtis arba jie yra jų paveikti, ypač daug dėmesio skiriama visų atitinkamų subjektų pagalbos, atkūrimo ir vystymosi srities veiksmų koordinavimo stiprinimui siekiant padėti pereiti iš ekstremaliosios situacijos į vystymosi etapą.

Programavimo dokumentuose, skirtuose šalims ir regionams, kurie yra nestabilioje padėtyje arba kuriuose gali įvykti gaivalinės nelaimės, numatoma parengtis nelaimėms bei nelaimių prevencija ir tokių nelaimių padarinių valdymas, sprendžiami uždaviniai, susiję su pažeidžiamumu dėl sukrėtimų, ir stiprinamas atsparumas.

2.   Dėl deramai pagrįstų neišvengiamų skubos priežasčių, pavyzdžiui, krizių atveju arba kilus tiesioginėms grėsmėms demokratijai, teisinei valstybei, žmogaus teisėms ar pagrindinėms laisvėms, Komisija gali patvirtinti nedelsiant taikomus įgyvendinimo aktus pagal Reglamento (ES) Nr. 236/2014 16 straipsnio 4 dalyje nurodytą procedūrą tam, kad pakeistų šio reglamento 11 straipsnyje nurodytus strategijos dokumentus ir orientacines daugiametes programas.

Tokios peržiūros gali pasiūlyti konkrečią pritaikytą strategiją, kurią būtų užtikrintas perėjimas prie ilgalaikio bendradarbiavimo ir vystymosi, skatinamas geresnis humanitarinių ir vystymosi politikos priemonių derinimas ir perėjimas nuo vienų prie kitų.

13 straipsnis

Teminių programų programavimo dokumentai

1.   Teminių programų orientacinėse daugiametėse programose nustatoma atitinkamai temai skirta Sąjungos strategija ir, atsižvelgiant į Visuotinių viešųjų gėrybių ir uždavinių programą, kiekvienoje bendradarbiavimo srityje nustatomos atrinktos prioritetinės sritys, kurioms turi būti skiriamas Sąjungos finansavimas, konkretūs tikslai, tikėtini rezultatai, aiškūs, konkretūs ir skaidrūs veiklos rezultatų rodikliai, apibūdinama tarptautinė padėtis ir pagrindinių partnerių veikla ir, kai taikoma, nustatomos paramos teikimo sąlygos.

Kai taikytina, nustatomi ištekliai ir intervencijos prioritetai dalyvavimui pasaulinėse iniciatyvose.

Orientacinėmis daugiametėmis programomis teminėms programoms papildomos geografinės programos ir jos atitinka 11 straipsnio 2 dalyje nurodytus strategijos dokumentus.

2.   Orientacinėse daugiametėse programose teminėms programoms nustatomi orientaciniai finansiniai asignavimai bendrai, pagal bendradarbiavimo sritį ir pagal prioritetinę sritį. Atitinkamais atvejais orientaciniai finansiniai asignavimai gali būti pateikti nurodant skirtinų lėšų intervalą ir (arba) kai kurios lėšos gali likti nepaskirstytos.

Orientacinės daugiametės programos teminėms programoms peržiūrimos, kai tai yra būtina siekiant užtikrinti veiksmingą įgyvendinimą, atsižvelgiant į laikotarpio vidurio arba ad hoc peržiūrų rezultatus.

Atsižvelgiant į peržiūrų rezultatus, taip pat gali būti tikslinami orientaciniai finansiniai asignavimai, prioritetai, konkretūs tikslai, tikėtini rezultatai, veiklos rezultatų rodikliai ir, kai taikoma, paramos teikimo sąlygos.

14 straipsnis

Visos Afrikos programos programavimo dokumentai

1.   Visos Afrikos programos programavimo dokumentai rengiami, įgyvendinami ir peržiūrimi laikantis pagalbos veiksmingumo principų, kaip nustatyta 3 straipsnio 4–8 dalyse.

Visos Afrikos programos dokumentų programavimas grindžiamas dialogu, kuriame dalyvauja visi atitinkami suinteresuotieji subjektai, įskaitant Panafrikos Parlamentą.

2.   Visos Afrikos programai skirtoje orientacinėje daugiametėje programoje nustatomos atrinktos prioritetinės sritys, kurioms turi būti skiriamas finansavimas, konkretūs tikslai, tikėtini rezultatai, aiškūs, konkretūs ir skaidrūs veiklos rezultatų rodikliai ir, kai taikoma, paramos teikimo sąlygos.

Visos Afrikos programos orientacinė daugiametė programa turi būti suderinta su geografinėmis ir teminėmis programomis.

3.   Visos Afrikos programos orientacinėje daugiametėje programoje nustatomi orientaciniai finansiniai asignavimai bendrai, pagal veiklos sritį ir pagal prioritetinę sritį. Atitinkamais atvejais orientaciniai finansiniai asignavimai gali būti pateikti nurodant skirtinų lėšų intervalą.

Visos Afrikos programos orientacinės daugiametės programos prireikus gali būti peržiūrimos siekiant reaguoti į nenumatytus atvejus ar įgyvendinimo problemas ir atsižvelgti į strateginės partnerystės peržiūrą.

15 straipsnis

Strategijos dokumentų tvirtinimas ir orientacinių daugiamečių programų priėmimas

1.   Komisija įgyvendinimo aktais patvirtina strategijos dokumentus, nurodytus 11 straipsnyje, ir priima orientacines daugiametes programas, nurodytas 11, 13 ir 14 straipsniuose. Tie įgyvendinimo aktai priimami pagal Reglamento (ES) Nr. 236/2014 16 straipsnio 3 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą. Ta procedūra taip pat taikoma peržiūroms, dėl kurių gerokai keičiama strategija arba jos programavimas.

2.   Dėl deramai pagrįstų neišvengiamų skubos priežasčių, pavyzdžiui, krizių atveju arba kilus tiesioginėms grėsmėms demokratijai, teisinei valstybei, žmogaus teisėms ar pagrindinėms laisvėms, Komisija gali peržiūrėti strategijos dokumentus, nurodytus šio reglamento 11 straipsnyje, ir orientacines daugiametes programas, nurodytas šio reglamento 11, 13 ir 14 straipsniuose, pagal Reglamento (ES) Nr. 236/2014 16 straipsnio 4 dalyje nurodytą procedūrą.

IV ANTRAŠTINĖ DALIS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

16 straipsnis

Trečiosios šalies, kuri neatitinka finansavimo pagal šį reglamentą reikalavimų, dalyvavimas

Išimtinėmis ir tinkamai pagrįstomis aplinkybėmis ir nedarant poveikio šio reglamento 2 straipsnio 3 daliai, siekiant užtikrinti Sąjungos finansavimo nuoseklumą ir veiksmingumą arba skatinti regioninį ar tarpregioninį bendradarbiavimą, Komisija orientacinėse daugiametėse programose pagal šio reglamento 15 straipsnį arba atitinkamuose įgyvendinimo priemonėse pagal Reglamento (ES) Nr. 236/2014 2 straipsnį gali nuspręsti išplėsti veiksmų atitikties reikalavimams kriterijus ir juos taikyti šalims ir teritorijoms, kurios antraip neatitiktų finansavimo pagal šio reglamento 1 straipsnį reikalavimų, kai įgyvendintinas veiksmas yra pasaulinio, regioninio, tarpregioninio ar tarpvalstybinio pobūdžio.

17 straipsnis

Įgaliojimų delegavimas Komisijai

1.   Komisijai pagal 18 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais būtų iš dalies keičiama:

| a) | bendradarbiavimo sričių detalės, nurodytos:






  i) | 5 straipsnio 3 dalyje, kaip išdėstyta I priedo A ir B dalyse, |
| --- | --- | --- |

a)

bendradarbiavimo sričių detalės, nurodytos:

i)

5 straipsnio 3 dalyje, kaip išdėstyta I priedo A ir B dalyse,

| ii) | 7 straipsnio 2 dalyje, kaip išdėstyta II priedo A dalyje, |
| --- | --- |

ii)

7 straipsnio 2 dalyje, kaip išdėstyta II priedo A dalyje,

| iii) | 8 straipsnio 2 dalyje, kaip išdėstyta II priedo B dalyje, |
| --- | --- |

iii)

8 straipsnio 2 dalyje, kaip išdėstyta II priedo B dalyje,

| iv) | 9 straipsnio 3 dalyje, kaip išdėstyta III priede, visų pirma vykdant tolesnę veiklą, susijusią su Afrikos ir ES aukščiausiojo lygio susitikimais; |
| --- | --- |

iv)

9 straipsnio 3 dalyje, kaip išdėstyta III priede, visų pirma vykdant tolesnę veiklą, susijusią su Afrikos ir ES aukščiausiojo lygio susitikimais;

| b) | orientaciniai finansiniai asignavimai pagal geografines programas ir pagal Visuotinių viešųjų gėrybių ir uždavinių teminę programą, kaip išdėstyta IV priede. Tokiais pakeitimais pirminė suma negali būti sumažinta daugiau kaip 5 %, išskyrus IV priedo 1 dalies b punkte nurodytų asignavimų atveju. |
| --- | --- |

b)

orientaciniai finansiniai asignavimai pagal geografines programas ir pagal Visuotinių viešųjų gėrybių ir uždavinių teminę programą, kaip išdėstyta IV priede. Tokiais pakeitimais pirminė suma negali būti sumažinta daugiau kaip 5 %, išskyrus IV priedo 1 dalies b punkte nurodytų asignavimų atveju.

2.   Visų pirma, paskelbus Reglamento (ES) Nr. 236/2014 17 straipsnyje nurodytą laikotarpio vidurio ataskaitą ir remiantis ataskaitoje pateiktomis rekomendacijomis, Komisija iki 2018 m. kovo 31 d. priima šio straipsnio 1 dalyje nurodytus deleguotuosius aktus.

18 straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus suteikiami Komisijai, laikantis šiame straipsnyje nurodytų sąlygų.

2.   17 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus suteikiami Komisijai šio reglamento galiojimo laikotarpiui.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 17 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

5.   Priimtas deleguotasis aktas pagal 17 straipsnį įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per 2 mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

19 straipsnis

Komitetas

1.   Komisijai padeda komitetas (toliau – VBP komitetas). Tas komitetas – tai komitetas, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.

2.   Kai VBP komiteto posėdžiuose nagrinėjami su EIB susiję klausimai, juose dalyvauja EIB stebėtojas.

20 straipsnis

Finansinis paketas

1.   Finansinis paketas šiam reglamentui įgyvendinti 2014–2020 m. laikotarpiu yra 19 661 639 000 EUR.

Metinius asignavimus nustato Europos Parlamentas ir Taryba, laikydamiesi daugiametėje finansinėje programoje nustatytų ribų.

2.   Kiekvienai 5–9 straipsniuose nurodytai programai 2014–2020 m. laikotarpiu skiriamos orientacinės sumos nustatytos IV priede.

3.   Vadovaujantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1288/2013 (16) 18 straipsnio 4 dalimi, orientacinė 1 680 000 000 EUR suma pagal įvairias išorės veiksmų finansavimo priemones (Vystomojo bendradarbiavimo priemonę, Europos kaimynystės priemonę, Partnerystės priemonę ir Pasirengimo narystei pagalbos priemonę), skiriama veiklai, susijusiai su besimokančiųjų judumu į šalis partneres ir iš jų pagal Reglamentą (ES) Nr. 1288/2013, ir bendradarbiavimui bei politiniam dialogui su tų šalių valdžios institucijomis, įstaigomis ir organizacijomis.

Naudojant šias lėšas bus taikomas Reglamentas (ES) Nr. 1288/2013.

Lėšos skiriamos dviem daugiamečiais asignavimais: atitinkamai tik pirmiesiems ketveriems metams ir likusiems trejiems metams. Šios lėšos atspindimos pagal šį reglamentą numatytame daugiamečiame orientaciniame programavimo procese, atsižvelgiant į nustatytus atitinkamų šalių poreikius ir prioritetus. Iš esmės ir neplanuotai pasikeitus aplinkybėms ar atsiradus svarbių politinių pokyčių, asignavimus galima tikslinti atsižvelgiant į Sąjungos išorės politikos prioritetus.

4.   Pagal šį reglamentą 3 dalyje nurodytai veiklai skiriamos lėšos neviršija 707 000 000 EUR. Lėšos imamos iš geografinėms programoms skirtų finansinių asignavimų, ir nurodomi numatomas regioninis paskirstymas ir veiksmų rūšys. Lėšos pagal šį reglamentą, skirtos Reglamente (ES) Nr. 1288/2013 numatytiems veiksmams finansuoti, naudojamos veiksmams šalyse partnerėse, kurioms taikomas šis reglamentas, ypač daug dėmesio skiriant skurdžiausioms šalims. Studentų ir darbuotojų judumo veiksmai, finansuojami asignavimais pagal šį reglamentą, visų pirma vykdomi srityse, kurios yra svarbios besivystančių šalių integraciniam ir darniam vystymuisi.

5.   Komisija į metinę šio reglamento įgyvendinimo ataskaitą, numatytą Reglamento (ES) Nr. 236/2014 13 straipsnyje, įtraukia visų pagal programą vykdomų veiksmų, nurodytų šio straipsnio 3 dalyje, kuriems skiriamos lėšos pagal šį reglamentą, sąrašą ir nurodo, ar juos vykdant laikomasi šio reglamento 2 ir 3 straipsniuose nustatytų tikslų ir principų.

21 straipsnis

Europos išorės veiksmų tarnyba

Šis reglamentas taikomas laikantis Sprendimo 2010/427/ES.

22 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Strasbūre 2014 m. kovo 11 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

M. SCHULZ

Tarybos vardu

Pirmininkas

D. KOURKOULAS

---

(1)  OL C 391, 2012 12 18, p. 110.

1

(2)  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2014 m. kovo 11 d. Tarybos sprendimas.

2

(3)  2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1905/2006, nustatantis vystomojo bendradarbiavimo finansinę priemonę (OL L 378, 2006 12 27, p. 41).

3

(4)  OL C 46, 2006 2 24, p. 1.

4

(5)  2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 234/2014 dėl bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis partnerystės priemonės (žr. šio Oficialiojo leidinio p. 77).

5

(6)  2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 236/2014, kuriuo nustatomos bendros Sąjungos išorės veiksmų finansavimo priemonių įgyvendinimo taisyklės ir procedūros (žr. šio Oficialiojo leidinio p. 95).

6

(7)  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 28.2.2011 2 28, p. 13).

7

(8)  2010 m. liepos 26 d. Tarybos sprendimas 2010/427/ES, kuriuo nustatoma Europos išorės veiksmų tarnybos struktūra ir veikimas (OL L 201, 2010 8 3, p. 30).

8

(9)  OL C 373, 2013 12 20, p. 1.

9

(10)  2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (OL L 347, 2013 12 20, p. 884).

10

(11)  OL L 317, 2000 12 15, p. 3.

11

(12)  2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 232/2014, kuriuo nustatoma bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis partnerystės priemonė (žr. šio Oficialiojo leidinio p. 27).

12

(13)  2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 231/2014, kuriuo nustatoma Pasirengimo narystei pagalbos priemonė (PNPP II) (žr. šio Oficialiojo leidinio p. 11).

13

(14)  2013 m. lapkričio 25 d. Tarybos sprendimas 2013/755/ES dėl užjūrio šalių bei teritorijų ir Europos Sąjungos asociacijos (Užjūrio asociacijos sprendimas) (OL L 344, 2013 12 19, p. 1).

14

(15)  1996 m. birželio 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1257/96 dėl humanitarinės pagalbos (OL L 163, 1996 7 2, p. 1).

15

(16)  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1288/2013, kuriuo sukuriama Sąjungos švietimo, mokymo, jaunimo ir sporto programa „Erasmus+“ ir kuriuo panaikinami sprendimai Nr. 1719/2006/EB, Nr. 1720/2006/EB ir Nr. 1298/2008/EB (OL L 347, 2013 12 20, p. 50).

16

---

I PRIEDAS

BENDRADARBIAVIMO SRITYS PAGAL GEOGRAFINES PROGRAMAS

A.   BENDROS BENDRADARBIAVIMO SRITYS PAGAL GEOGRAFINES PROGRAMAS

Geografinėmis programomis naudojamasi toliau išdėstytose bendradarbiavimo srityse, kurios nebūtinai atitinka sektorius. Prioritetai bus nustatomi atsižvelgiant į Sąjungos prisiimtus tarptautinius įsipareigojimus vystymosi politikos srityje, visų pirma TVT ir po 2015 m. tarptautiniu lygiu sutartus naujus vystymosi tikslus, kuriais modifikuojami arba pakeičiami TVT, ir remiantis politiniu dialogu su kiekviena reikalavimus atitinkančia šalimi partnere ar regionu partneriu.

I.   Žmogaus teisės, demokratija ir geras valdymas

a)   Žmogaus teisės, demokratija ir teisinė valstybė

| i) | remti demokratizaciją ir demokratinių institucijų stiprinimą, įskaitant parlamentų vaidmens stiprinimą; |
| --- | --- |

i)

remti demokratizaciją ir demokratinių institucijų stiprinimą, įskaitant parlamentų vaidmens stiprinimą;

| ii) | stiprinti teisinės valstybės ir teismų bei apsaugos sistemų nepriklausomumą ir visiems užtikrinti vienodas teises nekliudomai kreiptis į teismą, |
| --- | --- |

ii)

stiprinti teisinės valstybės ir teismų bei apsaugos sistemų nepriklausomumą ir visiems užtikrinti vienodas teises nekliudomai kreiptis į teismą,

| iii) | remti skaidrų ir atskaitingą institucijų veikimą ir decentralizaciją; skatinti įtraukų socialinį dialogą šalies viduje ir kitus dialogus valdymo ir žmogaus teisių klausimais, |
| --- | --- |

iii)

remti skaidrų ir atskaitingą institucijų veikimą ir decentralizaciją; skatinti įtraukų socialinį dialogą šalies viduje ir kitus dialogus valdymo ir žmogaus teisių klausimais,

| iv) | skatinti žiniasklaidos, įskaitant šiuolaikines žiniasklaidos priemones, laisvę, |
| --- | --- |

iv)

skatinti žiniasklaidos, įskaitant šiuolaikines žiniasklaidos priemones, laisvę,

| v) | skatinti politinį pliuralizmą, visuomeninių, kultūrinių, ekonominių, politinių bei socialinių teisių apsaugą, mažumoms bei pažeidžiamiausioms grupėms priklausančių asmenų apsaugą, |
| --- | --- |

v)

skatinti politinį pliuralizmą, visuomeninių, kultūrinių, ekonominių, politinių bei socialinių teisių apsaugą, mažumoms bei pažeidžiamiausioms grupėms priklausančių asmenų apsaugą,

| vi) | remti kovą su diskriminacija ir diskriminacine praktika bet kokiu pagrindu, inter alia, dėl rasinės ar etninės kilmės, kastos, religijos ar tikėjimo, lyties, lytinės tapatybės ar seksualinės orientacijos, socialinės priklausomybės, negalios, sveikatos būklės ar amžiaus, |
| --- | --- |

vi)

remti kovą su diskriminacija ir diskriminacine praktika bet kokiu pagrindu, inter alia, dėl rasinės ar etninės kilmės, kastos, religijos ar tikėjimo, lyties, lytinės tapatybės ar seksualinės orientacijos, socialinės priklausomybės, negalios, sveikatos būklės ar amžiaus,

| vii) | skatinti civilinę registraciją, ypač gimimų ir mirčių registraciją. |
| --- | --- |

vii)

skatinti civilinę registraciją, ypač gimimų ir mirčių registraciją.

b)   Lyčių lygybė, moterų įgalinimas ir lygios galimybės

| i) | skatinti lyčių lygybę ir teisingumą, |
| --- | --- |

i)

skatinti lyčių lygybę ir teisingumą,

| ii) | ginti moterų ir mergaičių teises, be kita ko, kovojant su vaikų santuokomis ir kita kenksminga tradicine praktika, pvz., moters lyties organų žalojimu ir bet kokios formos smurtu prieš moteris ir mergaites, taip pat įskaitant paramą smurto dėl lyties aukoms, |
| --- | --- |

ii)

ginti moterų ir mergaičių teises, be kita ko, kovojant su vaikų santuokomis ir kita kenksminga tradicine praktika, pvz., moters lyties organų žalojimu ir bet kokios formos smurtu prieš moteris ir mergaites, taip pat įskaitant paramą smurto dėl lyties aukoms,

| iii) | skatinti moterų įgalinimą, įskaitant jų vaidmens vystymosi srityje ir taikos kūrime stiprinimą. |
| --- | --- |

iii)

skatinti moterų įgalinimą, įskaitant jų vaidmens vystymosi srityje ir taikos kūrime stiprinimą.

c)   Viešojo sektoriaus valdymas centriniu ir vietos lygiu

| i) | remti viešojo sektoriaus plėtrą siekiant gerinti visuotinę ir nediskriminacinę prieigą prie pagrindinių paslaugų, visų pirma sveikatos ir švietimo paslaugų, |
| --- | --- |

i)

remti viešojo sektoriaus plėtrą siekiant gerinti visuotinę ir nediskriminacinę prieigą prie pagrindinių paslaugų, visų pirma sveikatos ir švietimo paslaugų,

| ii) | remti programas, kuriomis gerinamas politikos formavimas, viešųjų finansų valdymas, įskaitant audito, kontrolės ir kovos su sukčiavimu įstaigų bei priemonių kūrimą ir stiprinimą, ir institucijų plėtojimas, įskaitant žmogiškųjų išteklių valdymą, |
| --- | --- |

ii)

remti programas, kuriomis gerinamas politikos formavimas, viešųjų finansų valdymas, įskaitant audito, kontrolės ir kovos su sukčiavimu įstaigų bei priemonių kūrimą ir stiprinimą, ir institucijų plėtojimas, įskaitant žmogiškųjų išteklių valdymą,

| iii) | stiprinti parlamentų techninę kompetenciją sudarant jiems sąlygas vertinti nacionalinių biudžetų sudarymą bei priežiūrą ir dalyvauti šiuose procesuose, įskaitant su vidaus pajamomis iš išteklių gavybos ir su mokesčiais susijusius klausimus. |
| --- | --- |

iii)

stiprinti parlamentų techninę kompetenciją sudarant jiems sąlygas vertinti nacionalinių biudžetų sudarymą bei priežiūrą ir dalyvauti šiuose procesuose, įskaitant su vidaus pajamomis iš išteklių gavybos ir su mokesčiais susijusius klausimus.

d)   Mokesčių politika ir administravimas

| i) | remti sąžiningų, skaidrių, veiksmingų, pažangių ir darnių vietos mokesčių sistemų kūrimą arba stiprinimą, |
| --- | --- |

i)

remti sąžiningų, skaidrių, veiksmingų, pažangių ir darnių vietos mokesčių sistemų kūrimą arba stiprinimą,

| ii) | stiprinti besivystančių šalių stebėsenos gebėjimus kovojant su mokesčių slėpimu ir neteisėtais finansiniais srautais, |
| --- | --- |

ii)

stiprinti besivystančių šalių stebėsenos gebėjimus kovojant su mokesčių slėpimu ir neteisėtais finansiniais srautais,

| iii) | remti darbų, kuriuose nagrinėjamas mokestinis sukčiavimas bei jo poveikis, visų pirma rengiamų priežiūros įstaigų, parlamentų ir pilietinės visuomenės organizacijų, rengimą ir platinimą, |
| --- | --- |

iii)

remti darbų, kuriuose nagrinėjamas mokestinis sukčiavimas bei jo poveikis, visų pirma rengiamų priežiūros įstaigų, parlamentų ir pilietinės visuomenės organizacijų, rengimą ir platinimą,

| iv) | remti daugiašales ir regionines iniciatyvas mokesčių administravimo ir mokestinių reformų srityse, |
| --- | --- |

iv)

remti daugiašales ir regionines iniciatyvas mokesčių administravimo ir mokestinių reformų srityse,

| v) | remti besivystančias šalis siekiant veiksmingesnio jų dalyvavimo tarptautinėse bendradarbiavimo mokesčių klausimais struktūrose ir procesuose, |
| --- | --- |

v)

remti besivystančias šalis siekiant veiksmingesnio jų dalyvavimo tarptautinėse bendradarbiavimo mokesčių klausimais struktūrose ir procesuose,

| vi) | remti ataskaitų apie atskiras šalis ir atskirus projektus teikimo įtraukimą į šalių partnerių teisėkūros procesus, siekiant didinti finansinį skaidrumą. |
| --- | --- |

vi)

remti ataskaitų apie atskiras šalis ir atskirus projektus teikimo įtraukimą į šalių partnerių teisėkūros procesus, siekiant didinti finansinį skaidrumą.

e)   Kova su korupcija

| i) | padėti šalims partnerėms kovoti su visų formų korupcija, be kita ko, vykdant propagavimo veiklą, didinant informuotumą ir teikiant ataskaitas, |
| --- | --- |

i)

padėti šalims partnerėms kovoti su visų formų korupcija, be kita ko, vykdant propagavimo veiklą, didinant informuotumą ir teikiant ataskaitas,

| ii) | didinti kontrolės bei priežiūros įstaigų ir teisminių institucijų gebėjimus. |
| --- | --- |

ii)

didinti kontrolės bei priežiūros įstaigų ir teisminių institucijų gebėjimus.

f)   Pilietinė visuomenė ir vietos valdžios institucijos

| i) | remti pilietinės visuomenės organizacijų gebėjimų stiprinimą siekiant jų didesnės reikšmės bei aktyvesnio dalyvavimo vystymosi procese ir siekiant skatinti politinį, socialinį ir ekonominį dialogą, |
| --- | --- |

i)

remti pilietinės visuomenės organizacijų gebėjimų stiprinimą siekiant jų didesnės reikšmės bei aktyvesnio dalyvavimo vystymosi procese ir siekiant skatinti politinį, socialinį ir ekonominį dialogą,

| ii) | remti vietos valdžios institucijų gebėjimų stiprinimą ir panaudoti jų kompetenciją skatinant taikyti teritorinį požiūrį į vystymąsi, įskaitant decentralizacijos procesus; |
| --- | --- |

ii)

remti vietos valdžios institucijų gebėjimų stiprinimą ir panaudoti jų kompetenciją skatinant taikyti teritorinį požiūrį į vystymąsi, įskaitant decentralizacijos procesus;

| iii) | skatinti užtikrinti palankias sąlygas piliečių dalyvavimui ir pilietinės visuomenės veiklai. |
| --- | --- |

iii)

skatinti užtikrinti palankias sąlygas piliečių dalyvavimui ir pilietinės visuomenės veiklai.

g)   Vaiko teisių propagavimas ir apsauga

| i) | skatinti suteikti teisinius dokumentus, |
| --- | --- |

i)

skatinti suteikti teisinius dokumentus,

| i) | remti tinkamą ir sveiką gyvenimo lygį ir sveiką augimą iki subrendimo, |
| --- | --- |

i)

remti tinkamą ir sveiką gyvenimo lygį ir sveiką augimą iki subrendimo,

| iii) | užtikrinti pagrindinį ugdymą visiems. |
| --- | --- |

iii)

užtikrinti pagrindinį ugdymą visiems.

II.   Integracinis ir darnus ekonomikos augimas, orientuotas į žmogaus socialinę raidą

a)   Sveikatos priežiūra, švietimas, socialinė apsauga, užimtumas ir kultūra

| i) | remti sektorių reformas, kuriomis gerinama prieiga prie pagrindinių socialinių paslaugų, visų pirma kokybiškų sveikatos priežiūros ir švietimo paslaugų, daugiausia dėmesio skiriant susijusiems TVT ir galimybei naudotis tokiomis paslaugomis skurdžioms, atskirtį patiriančioms ir pažeidžiamoms grupėms, |
| --- | --- |

i)

remti sektorių reformas, kuriomis gerinama prieiga prie pagrindinių socialinių paslaugų, visų pirma kokybiškų sveikatos priežiūros ir švietimo paslaugų, daugiausia dėmesio skiriant susijusiems TVT ir galimybei naudotis tokiomis paslaugomis skurdžioms, atskirtį patiriančioms ir pažeidžiamoms grupėms,

| ii) | stiprinti vietos pajėgumus reaguoti į visuotines, regionines ir vietos problemas, be kita ko, naudojantis parama iš sektorių biudžetų ir užtikrinant intensyvų politinį dialogą, |
| --- | --- |

ii)

stiprinti vietos pajėgumus reaguoti į visuotines, regionines ir vietos problemas, be kita ko, naudojantis parama iš sektorių biudžetų ir užtikrinant intensyvų politinį dialogą,

| iii) | stiprinti sveikatos sistemas, inter alia, sprendžiant kvalifikuotų sveikatos priežiūros paslaugų teikėjų trūkumo problemą ir užtikrinant sąžiningą sveikatos priežiūros finansavimą ir geresnį vaistų ir vakcinų prieinamumą skurstantiesiems, |
| --- | --- |

iii)

stiprinti sveikatos sistemas, inter alia, sprendžiant kvalifikuotų sveikatos priežiūros paslaugų teikėjų trūkumo problemą ir užtikrinant sąžiningą sveikatos priežiūros finansavimą ir geresnį vaistų ir vakcinų prieinamumą skurstantiesiems,

| iv) | skatinti visapusiškai ir veiksmingai įgyvendinti Pekino veiksmų programą ir Tarptautinės konferencijos gyventojų ir vystymosi klausimais veiksmų programą bei jų peržiūros konferencijų rezultatus, įskaitant lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių propagavimą; |
| --- | --- |

iv)

skatinti visapusiškai ir veiksmingai įgyvendinti Pekino veiksmų programą ir Tarptautinės konferencijos gyventojų ir vystymosi klausimais veiksmų programą bei jų peržiūros konferencijų rezultatus, įskaitant lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių propagavimą;

| v) | užtikrinti įperkamo geros kokybės geriamojo vandens tinkamą tiekimą, tinkamas sanitarines sąlygas ir higieną, |
| --- | --- |

v)

užtikrinti įperkamo geros kokybės geriamojo vandens tinkamą tiekimą, tinkamas sanitarines sąlygas ir higieną,

| vi) | didinti paramą kokybiškam švietimui ir vienodas galimybes juo naudotis, |
| --- | --- |

vi)

didinti paramą kokybiškam švietimui ir vienodas galimybes juo naudotis,

| vii) | remti profesinį mokymą siekiant didinti įsidarbinimo galimybes ir gebėjimus atlikti mokslinius tyrimus ir naudoti jų rezultatus darniam vystymuisi, |
| --- | --- |

vii)

remti profesinį mokymą siekiant didinti įsidarbinimo galimybes ir gebėjimus atlikti mokslinius tyrimus ir naudoti jų rezultatus darniam vystymuisi,

| viii) | remti nacionalines socialinės apsaugos sistemas ir minimalią socialinę apsaugą, įskaitant sveikatos priežiūros ir pensijų sistemoms skirtas socialinio draudimo sistemas, daugiausia dėmesio skiriant nelygybės mažinimui, |
| --- | --- |

viii)

remti nacionalines socialinės apsaugos sistemas ir minimalią socialinę apsaugą, įskaitant sveikatos priežiūros ir pensijų sistemoms skirtas socialinio draudimo sistemas, daugiausia dėmesio skiriant nelygybės mažinimui,

| ix) | remti tinkamo darbo darbotvarkę ir skatinti socialinį dialogą, |
| --- | --- |

ix)

remti tinkamo darbo darbotvarkę ir skatinti socialinį dialogą,

| x) | skatinti kultūrų dialogą, kultūrinę įvairovę ir pagarbą visų kultūrų lygiavertiškumui; |
| --- | --- |

x)

skatinti kultūrų dialogą, kultūrinę įvairovę ir pagarbą visų kultūrų lygiavertiškumui;

| xi) | remti tarptautinį bendradarbiavimą siekiant skatinti kultūros pramonės įnašą į besivystančių šalių ekonomikos augimą, kad būtų visapusiškai išnaudotas jos potencialas kovojant su skurdu, įskaitant tokių klausimų, kaip galimybės patekti į rinką ir intelektinės nuosavybės teisės, sprendimą. |
| --- | --- |

xi)

remti tarptautinį bendradarbiavimą siekiant skatinti kultūros pramonės įnašą į besivystančių šalių ekonomikos augimą, kad būtų visapusiškai išnaudotas jos potencialas kovojant su skurdu, įskaitant tokių klausimų, kaip galimybės patekti į rinką ir intelektinės nuosavybės teisės, sprendimą.

b)   Verslo aplinka, regioninė integracija ir pasaulio rinkos

| i) | remti konkurencingo vietos privačiojo sektoriaus plėtojimą, be kita ko, stiprinant vietos institucijų ir verslo gebėjimus; |
| --- | --- |

i)

remti konkurencingo vietos privačiojo sektoriaus plėtojimą, be kita ko, stiprinant vietos institucijų ir verslo gebėjimus;

| ii) | remti vietos gamybos sistemų ir vietos įmonių, įskaitant ekologiškas įmones, plėtojimą; |
| --- | --- |

ii)

remti vietos gamybos sistemų ir vietos įmonių, įskaitant ekologiškas įmones, plėtojimą;

| iii) | skatinti mažas ir vidutines įmones (MVĮ), labai mažas įmones bei kooperatyvus ir sąžiningą prekybą, |
| --- | --- |

iii)

skatinti mažas ir vidutines įmones (MVĮ), labai mažas įmones bei kooperatyvus ir sąžiningą prekybą,

| iv) | skatinti vietos, nacionalinių ir regioninių rinkų, įskaitant aplinkos prekių ir paslaugų rinkas, plėtrą, |
| --- | --- |

iv)

skatinti vietos, nacionalinių ir regioninių rinkų, įskaitant aplinkos prekių ir paslaugų rinkas, plėtrą,

| v) | remti teisės aktų ir reguliavimo sistemų reformas ir jų vykdymo užtikrinimą, |
| --- | --- |

v)

remti teisės aktų ir reguliavimo sistemų reformas ir jų vykdymo užtikrinimą,

| vi) | sudaryti palankesnes galimybes naudotis verslo ir finansinėmis paslaugomis, pvz., mikrokredito ir taupymo, mikrodraudimo ir mokėjimų pervedimo paslaugomis; |
| --- | --- |

vi)

sudaryti palankesnes galimybes naudotis verslo ir finansinėmis paslaugomis, pvz., mikrokredito ir taupymo, mikrodraudimo ir mokėjimų pervedimo paslaugomis;

| vii) | remti tarptautiniu lygiu sutartų darbo teisių įgyvendinimo užtikrinimą; |
| --- | --- |

vii)

remti tarptautiniu lygiu sutartų darbo teisių įgyvendinimo užtikrinimą;

| viii) | rengti ir tobulinti įstatymus ir žemės registrus siekiant užtikrinti žemės nuosavybės teisių ir intelektinės nuosavybės teisių apsaugą; |
| --- | --- |

viii)

rengti ir tobulinti įstatymus ir žemės registrus siekiant užtikrinti žemės nuosavybės teisių ir intelektinės nuosavybės teisių apsaugą;

| ix) | skatinti mokslinių tyrimų ir inovacijų politiką, kuria prisidedama prie darnaus ir įtraukaus vystymosi; |
| --- | --- |

ix)

skatinti mokslinių tyrimų ir inovacijų politiką, kuria prisidedama prie darnaus ir įtraukaus vystymosi;

| x) | skatinti investicijas, generuojančias darnų užimtumą (be kita ko, taikant derinimo mechanizmus), daugiausia dėmesio skiriant nacionalinių bendrovių finansavimui ir nacionalinio kapitalo poveikio sustiprinimui pritaikant sverto principą, visų pirma MVĮ lygiu, ir remti žmogiškųjų išteklių plėtojimą; |
| --- | --- |

x)

skatinti investicijas, generuojančias darnų užimtumą (be kita ko, taikant derinimo mechanizmus), daugiausia dėmesio skiriant nacionalinių bendrovių finansavimui ir nacionalinio kapitalo poveikio sustiprinimui pritaikant sverto principą, visų pirma MVĮ lygiu, ir remti žmogiškųjų išteklių plėtojimą;

| xi) | gerinti infrastruktūrą visapusiškai laikantis socialinių ir aplinkos apsaugos standartų; |
| --- | --- |

xi)

gerinti infrastruktūrą visapusiškai laikantis socialinių ir aplinkos apsaugos standartų;

| xii) | skatinti sektorinį požiūrį į darnų transportą, tenkinti šalių partnerių poreikius, užtikrinti transporto saugumą, prieinamumą bei efektyvumą ir mažinti jo neigiamą poveikį aplinkai, |
| --- | --- |

xii)

skatinti sektorinį požiūrį į darnų transportą, tenkinti šalių partnerių poreikius, užtikrinti transporto saugumą, prieinamumą bei efektyvumą ir mažinti jo neigiamą poveikį aplinkai,

| xiii) | bendradarbiauti su privačiuoju sektoriumi siekiant stiprinti socialiniu požiūriu atsakingą ir darnų vystymąsi, skatinti bendrovių socialinę ir aplinkosauginę atsakomybę, taip pat atskaitomybę ir socialinį dialogą; |
| --- | --- |

xiii)

bendradarbiauti su privačiuoju sektoriumi siekiant stiprinti socialiniu požiūriu atsakingą ir darnų vystymąsi, skatinti bendrovių socialinę ir aplinkosauginę atsakomybę, taip pat atskaitomybę ir socialinį dialogą;

| xiv) | padėti besivystančioms šalims prekybos ir regioninės bei žemyninės integracijos srityse, padėti joms sklandžiai ir laipsniškai integruotis į pasaulio ekonomiką; |
| --- | --- |

xiv)

padėti besivystančioms šalims prekybos ir regioninės bei žemyninės integracijos srityse, padėti joms sklandžiai ir laipsniškai integruotis į pasaulio ekonomiką;

| xv) | remti platesnę prieigą prie informacinių ir ryšių technologijų siekiant mažinti skaitmeninę atskirtį. |
| --- | --- |

xv)

remti platesnę prieigą prie informacinių ir ryšių technologijų siekiant mažinti skaitmeninę atskirtį.

c)   Darnus žemės ūkis, aprūpinimo maistu ir mitybos saugumas

| i) | padėti didinti besivystančių šalių atsparumą sukrėtimams (pvz., išteklių trūkumui ir nepakankamam tiekimui, kainų svyravimui) ir spręsti nelygybės problemą, užtikrinant geresnę skurdžių asmenų prieigą prie žemės, maisto, vandens, energijos ir finansų nedarant žalos aplinkai; |
| --- | --- |

i)

padėti didinti besivystančių šalių atsparumą sukrėtimams (pvz., išteklių trūkumui ir nepakankamam tiekimui, kainų svyravimui) ir spręsti nelygybės problemą, užtikrinant geresnę skurdžių asmenų prieigą prie žemės, maisto, vandens, energijos ir finansų nedarant žalos aplinkai;

| ii) | remti darnią žemės ūkio praktiką ir susijusius žemės ūkio srities mokslinius tyrimus, daugiausia dėmesio skiriant smulkiajam ūkininkavimui ir kaimo gyventojų pragyvenimo šaltiniams; |
| --- | --- |

ii)

remti darnią žemės ūkio praktiką ir susijusius žemės ūkio srities mokslinius tyrimus, daugiausia dėmesio skiriant smulkiajam ūkininkavimui ir kaimo gyventojų pragyvenimo šaltiniams;

| iii) | remti moterų žemės ūkio veiklą; |
| --- | --- |

iii)

remti moterų žemės ūkio veiklą;

| iv) | skatinti vyriausybių pastangas siekiant sudaryti palankesnes sąlygas socialiniu ir ekologiniu požiūriu atsakingoms privačioms investicijoms; |
| --- | --- |

iv)

skatinti vyriausybių pastangas siekiant sudaryti palankesnes sąlygas socialiniu ir ekologiniu požiūriu atsakingoms privačioms investicijoms;

| v) | remti strateginį požiūrį į aprūpinimo maistu saugumą, visų pirma akcentuojant maisto buvimą, galimybę jį gauti, infrastruktūrą, saugojimą ir maistingumą; |
| --- | --- |

v)

remti strateginį požiūrį į aprūpinimo maistu saugumą, visų pirma akcentuojant maisto buvimą, galimybę jį gauti, infrastruktūrą, saugojimą ir maistingumą;

| vi) | spręsti maisto stygiaus ir prastos mitybos problemas pereinamuoju ir nestabilios padėties laikotarpiu, vykdant bazinę intervencinę veiklą; |
| --- | --- |

vi)

spręsti maisto stygiaus ir prastos mitybos problemas pereinamuoju ir nestabilios padėties laikotarpiu, vykdant bazinę intervencinę veiklą;

| vii) | remti šalies vykdomą, dalyvavimo principu grindžiamą, decentralizuotą ir aplinkos požiūriu darnų teritorinį vystymąsi. |
| --- | --- |

vii)

remti šalies vykdomą, dalyvavimo principu grindžiamą, decentralizuotą ir aplinkos požiūriu darnų teritorinį vystymąsi.

d)   Darni energetika

| i) | gerinti prieigą prie modernių, įperkamų, darnių, efektyvių, švarių ir atnaujinamų energetikos paslaugų; |
| --- | --- |

i)

gerinti prieigą prie modernių, įperkamų, darnių, efektyvių, švarių ir atnaujinamų energetikos paslaugų;

| ii) | skatinti vietos ir regionų darnios energetikos sprendimus ir decentralizuotą energijos gamybą. |
| --- | --- |

ii)

skatinti vietos ir regionų darnios energetikos sprendimus ir decentralizuotą energijos gamybą.

e)   Gamtos išteklių, įskaitant žemę, miškus ir vandenį, valdymas, visų pirma:

| i) | remti priežiūros procesus bei įstaigas ir padėti valdymo reformoms, kuriomis skatinamas darnus ir skaidrus gamtos išteklių valdymas ir išsaugojimas; |
| --- | --- |

i)

remti priežiūros procesus bei įstaigas ir padėti valdymo reformoms, kuriomis skatinamas darnus ir skaidrus gamtos išteklių valdymas ir išsaugojimas;

| ii) | skatinti lygiateisę prieigą prie vandens ir integruotą vandens išteklių valdymą bei upių baseinų valdymą; |
| --- | --- |

ii)

skatinti lygiateisę prieigą prie vandens ir integruotą vandens išteklių valdymą bei upių baseinų valdymą;

| iii) | skatinti biologinę įvairovę ir ekosistemų funkcijų apsaugą bei tausų naudojimą; |
| --- | --- |

iii)

skatinti biologinę įvairovę ir ekosistemų funkcijų apsaugą bei tausų naudojimą;

| iv) | skatinti darnius gamybos bei vartojimo modelius ir saugų bei darnų cheminių medžiagų bei atliekų valdymą, atsižvelgiant į jų poveikį sveikatai. |
| --- | --- |

iv)

skatinti darnius gamybos bei vartojimo modelius ir saugų bei darnų cheminių medžiagų bei atliekų valdymą, atsižvelgiant į jų poveikį sveikatai.

f)   Klimato kaita ir aplinka

| i) | skatinti švaresnių technologijų naudojimą, darnią energetiką ir efektyvų išteklių naudojimą, siekiant užtikrinti mažai anglies dioksido išskiriantį vystymąsi ir kartu griežtinant aplinkos apsaugos standartus, |
| --- | --- |

i)

skatinti švaresnių technologijų naudojimą, darnią energetiką ir efektyvų išteklių naudojimą, siekiant užtikrinti mažai anglies dioksido išskiriantį vystymąsi ir kartu griežtinant aplinkos apsaugos standartus,

| ii) | didinti besivystančių šalių atsparumą klimato kaitos padariniams remiant ekosistemomis grindžiamą prisitaikymą prie klimato kaitos bei jos švelninimą ir nelaimių rizikos mažinimo priemones, |
| --- | --- |

ii)

didinti besivystančių šalių atsparumą klimato kaitos padariniams remiant ekosistemomis grindžiamą prisitaikymą prie klimato kaitos bei jos švelninimą ir nelaimių rizikos mažinimo priemones,

| iii) | remti susijusių daugiašalių susitarimų aplinkos apsaugos klausimais įgyvendinimą, visų pirma darnaus vystymosi institucinės struktūros aplinkosauginio aspekto stiprinimą ir biologinės įvairovės apsaugos skatinimą; |
| --- | --- |

iii)

remti susijusių daugiašalių susitarimų aplinkos apsaugos klausimais įgyvendinimą, visų pirma darnaus vystymosi institucinės struktūros aplinkosauginio aspekto stiprinimą ir biologinės įvairovės apsaugos skatinimą;

| iv) | padėti šalims partnerėms spręsti problemas, susijusias su dėl klimato kaitos vykstančiu asmenų perkėlimu ir migracija, ir atkurti pabėgėlių dėl klimato kaitos pragyvenimo šaltinius. |
| --- | --- |

iv)

padėti šalims partnerėms spręsti problemas, susijusias su dėl klimato kaitos vykstančiu asmenų perkėlimu ir migracija, ir atkurti pabėgėlių dėl klimato kaitos pragyvenimo šaltinius.

III.   Kitos vystymuisi svarbios politikos sritys

a)   Migracija ir prieglobstis

| i) | remti tikslingas pastangas visapusiškai pasinaudoti migracijos, judumo, užimtumo ir skurdo mažinimo tarpusavio sąsaja siekiant padaryti migraciją teigiamu vystymosi veiksniu, ir mažinti „protų nutekėjimą“; |
| --- | --- |

i)

remti tikslingas pastangas visapusiškai pasinaudoti migracijos, judumo, užimtumo ir skurdo mažinimo tarpusavio sąsaja siekiant padaryti migraciją teigiamu vystymosi veiksniu, ir mažinti „protų nutekėjimą“;

| ii) | remti besivystančias šalis joms priimant ilgalaikę migracijos srautų valdymo politiką, kuria atsižvelgiama į migrantų ir jų šeimos narių žmogaus teises ir stiprinama jų socialinė apsauga. |
| --- | --- |

ii)

remti besivystančias šalis joms priimant ilgalaikę migracijos srautų valdymo politiką, kuria atsižvelgiama į migrantų ir jų šeimos narių žmogaus teises ir stiprinama jų socialinė apsauga.

b)   Humanitarinės pagalbos ir vystomojo bendradarbiavimo susiejimas

| i) | atstatyti ir atkurti nuo konfliktų, tai pat žmogaus sukeltų ir gaivalinių nelaimių nukentėjusius regionus ir šalis vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu; |
| --- | --- |

i)

atstatyti ir atkurti nuo konfliktų, tai pat žmogaus sukeltų ir gaivalinių nelaimių nukentėjusius regionus ir šalis vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu;

| ii) | vykdyti vidutinės trukmės ir ilgalaikę veiklą, kuria siekiama iškeldintų žmonių savarankiškumo ir integracijos arba reintegracijos, susiejant pagalbą, atkūrimą ir vystymąsi. |
| --- | --- |

ii)

vykdyti vidutinės trukmės ir ilgalaikę veiklą, kuria siekiama iškeldintų žmonių savarankiškumo ir integracijos arba reintegracijos, susiejant pagalbą, atkūrimą ir vystymąsi.

c)   Atsparumas ir nelaimių rizikos mažinimas

| i) | remti pagrindinių paslaugų teikimą ir teisėtų, veiksmingų bei atsparių valstybės institucijų ir aktyvios bei organizuotos pilietinės visuomenės kūrimą nestabilios padėties atveju, remiantis partneryste su atitinkama šalimi; |
| --- | --- |

i)

remti pagrindinių paslaugų teikimą ir teisėtų, veiksmingų bei atsparių valstybės institucijų ir aktyvios bei organizuotos pilietinės visuomenės kūrimą nestabilios padėties atveju, remiantis partneryste su atitinkama šalimi;

| ii) | padėti užkirsti kelią valstybių nestabilumui, konfliktams, gaivalinėms nelaimėms ir kitokioms krizėms padedant šalims partnerėms ir regioninėms organizacijoms stiprinti išankstinio perspėjimo sistemas ir demokratinį valdymą bei institucijų pajėgumus, |
| --- | --- |

ii)

padėti užkirsti kelią valstybių nestabilumui, konfliktams, gaivalinėms nelaimėms ir kitokioms krizėms padedant šalims partnerėms ir regioninėms organizacijoms stiprinti išankstinio perspėjimo sistemas ir demokratinį valdymą bei institucijų pajėgumus,

| iii) | remti nelaimių rizikos mažinimą, parengtį nelaimėms bei jų prevenciją ir tokių nelaimių padarinių valdymą. |
| --- | --- |

iii)

remti nelaimių rizikos mažinimą, parengtį nelaimėms bei jų prevenciją ir tokių nelaimių padarinių valdymą.

d)   Vystymasis ir saugumas, įskaitant konfliktų prevenciją

| i) | šalinti konfliktų pagrindines priežastis, įskaitant skurdą, žeminimą, išnaudojimą ir nevienodą žemės ir gamtos išteklių paskirstymą bei nevienodą prieigą prie jų, prastą valdymą, žmogaus teisių pažeidimus ir lyčių nelygybę, siekiant padėti užkirsti kelią konfliktams, juos spręsti ir kurti taiką, |
| --- | --- |

i)

šalinti konfliktų pagrindines priežastis, įskaitant skurdą, žeminimą, išnaudojimą ir nevienodą žemės ir gamtos išteklių paskirstymą bei nevienodą prieigą prie jų, prastą valdymą, žmogaus teisių pažeidimus ir lyčių nelygybę, siekiant padėti užkirsti kelią konfliktams, juos spręsti ir kurti taiką,

| ii) | skatinti dialogą, dalyvavimą ir susitaikymą siekiant propaguoti taiką ir užkirsti kelią smurto proveržiams vadovaujantis geriausia tarptautine patirtimi, |
| --- | --- |

ii)

skatinti dialogą, dalyvavimą ir susitaikymą siekiant propaguoti taiką ir užkirsti kelią smurto proveržiams vadovaujantis geriausia tarptautine patirtimi,

| iii) | stiprinti bendradarbiavimą ir politines reformas saugumo ir teisingumo, taip pat kovos su narkotikais ir kita neteisėta prekyba (įskaitant prekybą žmonėmis), korupcija ir pinigų plovimu srityse. |
| --- | --- |

iii)

stiprinti bendradarbiavimą ir politines reformas saugumo ir teisingumo, taip pat kovos su narkotikais ir kita neteisėta prekyba (įskaitant prekybą žmonėmis), korupcija ir pinigų plovimu srityse.

B.   KONKREČIOS BENDRADARBIAVIMO SRITYS PAGAL REGIONUS

Teikiant Sąjungos paramą remiami veiksmai ir sektorių dialogai, atitinkantys 5 straipsnį ir šio priedo A dalį, taip pat šio reglamento bendrąjį tikslą, taikymo sritį, tikslus ir bendruosius principus. Ypač daug dėmesio skiriama toliau aprašytoms sritims, kurios atspindi bendras sutartas strategijas.

I.   Lotynų Amerika

| a) | skatinti socialinę sanglaudą (visų pirma socialinę įtrauktį), deramą darbą ir teisingumą, lyčių lygybę ir moterų įgalinimą; |
| --- | --- |

a)

skatinti socialinę sanglaudą (visų pirma socialinę įtrauktį), deramą darbą ir teisingumą, lyčių lygybę ir moterų įgalinimą;

| b) | spręsti valdymo klausimus ir remti politikos reformas, visų pirma socialinės politikos, viešųjų finansų valdymo ir mokesčių, saugumo (įskaitant narkotikus, nusikalstamumą ir korupciją) srityse, stiprinti gerą valdymą ir valstybės institucijas vietos, nacionaliniu ir regioniniu lygiu (be kita ko, taikant naujoviškus techninio bendradarbiavimo mechanizmus, pvz., Techninės pagalbos ir informacijos keitimosi biurą (TAIEX) ir porinius projektus), ginti žmogaus teises, įskaitant tų mažumų, čiabuvių tautų ir iš Afrikos kilusių asmenų, laikytis Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) pagrindinių darbo standartų, aplinka, kova su diskriminacija, kova su seksualiniu smurtu, smurtu dėl lyties bei smurtu prieš vaikus ir kova su narkotikų gamyba, vartojimu ir prekyba jais; |
| --- | --- |

b)

spręsti valdymo klausimus ir remti politikos reformas, visų pirma socialinės politikos, viešųjų finansų valdymo ir mokesčių, saugumo (įskaitant narkotikus, nusikalstamumą ir korupciją) srityse, stiprinti gerą valdymą ir valstybės institucijas vietos, nacionaliniu ir regioniniu lygiu (be kita ko, taikant naujoviškus techninio bendradarbiavimo mechanizmus, pvz., Techninės pagalbos ir informacijos keitimosi biurą (TAIEX) ir porinius projektus), ginti žmogaus teises, įskaitant tų mažumų, čiabuvių tautų ir iš Afrikos kilusių asmenų, laikytis Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) pagrindinių darbo standartų, aplinka, kova su diskriminacija, kova su seksualiniu smurtu, smurtu dėl lyties bei smurtu prieš vaikus ir kova su narkotikų gamyba, vartojimu ir prekyba jais;

| c) | remti aktyvią, organizuotą ir nepriklausomą pilietinę visuomenę ir stiprinti socialinį dialogą teikiant paramą socialiniams partneriams; |
| --- | --- |

c)

remti aktyvią, organizuotą ir nepriklausomą pilietinę visuomenę ir stiprinti socialinį dialogą teikiant paramą socialiniams partneriams;

| d) | stiprinti socialinę sanglaudą, visų pirma kuriant ir stiprinant darnias socialinės apsaugos sistemas, įskaitant socialinį draudimą ir fiskalines reformas, stiprinti mokesčių sistemų pajėgumą ir kovoti su sukčiavimu ir mokesčių slėpimu – visai tai padeda didinti lygybę ir geriau paskirstyti turtą; |
| --- | --- |

d)

stiprinti socialinę sanglaudą, visų pirma kuriant ir stiprinant darnias socialinės apsaugos sistemas, įskaitant socialinį draudimą ir fiskalines reformas, stiprinti mokesčių sistemų pajėgumą ir kovoti su sukčiavimu ir mokesčių slėpimu – visai tai padeda didinti lygybę ir geriau paskirstyti turtą;

| e) | padėti Lotynų Amerikos valstybėms įvykdyti išsamaus patikrinimo įsipareigojimą siekiant užkirsti kelią moterų žudymui, tirti jo atvejus, teisiškai persekioti ir taikyti sankcijas už jį, atitaisyti jo žalą ir atkreipti dėmesį į šį reiškinį; |
| --- | --- |

e)

padėti Lotynų Amerikos valstybėms įvykdyti išsamaus patikrinimo įsipareigojimą siekiant užkirsti kelią moterų žudymui, tirti jo atvejus, teisiškai persekioti ir taikyti sankcijas už jį, atitaisyti jo žalą ir atkreipti dėmesį į šį reiškinį;

| f) | remti įvairius regioninės integracijos procesus ir tinklo infrastruktūrų tarpusavio jungtis kartu užtikrinant papildomumą su EIB ir kitų įstaigų remiama veikla; |
| --- | --- |

f)

remti įvairius regioninės integracijos procesus ir tinklo infrastruktūrų tarpusavio jungtis kartu užtikrinant papildomumą su EIB ir kitų įstaigų remiama veikla;

| g) | spręsti klausimus, susijusius su saugumo ir vystymosi ryšiu; |
| --- | --- |

g)

spręsti klausimus, susijusius su saugumo ir vystymosi ryšiu;

| h) | stiprinti gebėjimus užtikrinti visuotinę prieigą prie kokybiškų pagrindinių socialinių paslaugų, visų pirma sveikatos priežiūros ir švietimo sektoriuose; |
| --- | --- |

h)

stiprinti gebėjimus užtikrinti visuotinę prieigą prie kokybiškų pagrindinių socialinių paslaugų, visų pirma sveikatos priežiūros ir švietimo sektoriuose;

| i) | remti politiką švietimo ir bendros Lotynų Amerikos aukštojo mokslo erdvės kūrimo srityse; |
| --- | --- |

i)

remti politiką švietimo ir bendros Lotynų Amerikos aukštojo mokslo erdvės kūrimo srityse;

| j) | spręsti ekonominio pažeidžiamumo problemą ir padėti įgyvendinti struktūrinius pokyčius kuriant tvirtas partnerystes, paremtas atviros ir sąžiningos prekybos santykiais, produktyviai investuojant, kad būtų daugiau ir geresnių darbo vietų ekologiškoje ir įtraukioje ekonomikoje, perduodant žinias ir bendradarbiaujant mokslinių tyrimų, inovacijų ir technologijų srityje, taip pat skatinti darnų ir integracinį ekonominio augimą visais jo aspektais, ypač daug dėmesio skiriant uždaviniams, susijusiems su migracijos srautais, aprūpinimu maistu (įskaitant darnų žemės ūkį ir žuvininkystę), klimato kaita, darnia energetika ir biologinės įvairovės bei ekosistemų funkcijų, įskaitant vandenį, dirvožemį ir miškus, apsauga ir stiprinimu; remti labai mažų įmonių ir MVĮ plėtojimą, kuris yra pagrindinis integracinio ekonomikos augimo, vystymosi ir darbo vietų šaltinis; skatinti prekybai skirtą paramą vystymuisi siekiant užtikrinti, kad Lotynų Amerikos labai mažos įmonės ir MVĮ galėtų pasinaudoti tarptautinės prekybos galimybėmis, atsižvelgti į bendrosios lengvatų sistemos pokyčius; |
| --- | --- |

j)

spręsti ekonominio pažeidžiamumo problemą ir padėti įgyvendinti struktūrinius pokyčius kuriant tvirtas partnerystes, paremtas atviros ir sąžiningos prekybos santykiais, produktyviai investuojant, kad būtų daugiau ir geresnių darbo vietų ekologiškoje ir įtraukioje ekonomikoje, perduodant žinias ir bendradarbiaujant mokslinių tyrimų, inovacijų ir technologijų srityje, taip pat skatinti darnų ir integracinį ekonominio augimą visais jo aspektais, ypač daug dėmesio skiriant uždaviniams, susijusiems su migracijos srautais, aprūpinimu maistu (įskaitant darnų žemės ūkį ir žuvininkystę), klimato kaita, darnia energetika ir biologinės įvairovės bei ekosistemų funkcijų, įskaitant vandenį, dirvožemį ir miškus, apsauga ir stiprinimu; remti labai mažų įmonių ir MVĮ plėtojimą, kuris yra pagrindinis integracinio ekonomikos augimo, vystymosi ir darbo vietų šaltinis; skatinti prekybai skirtą paramą vystymuisi siekiant užtikrinti, kad Lotynų Amerikos labai mažos įmonės ir MVĮ galėtų pasinaudoti tarptautinės prekybos galimybėmis, atsižvelgti į bendrosios lengvatų sistemos pokyčius;

| k) | švelninti neigiamas pasekmes, kurias daugelio regiono šalių ekonomika patirs dėl negalėjimo naudotis bendrąja lengvatų sistema; |
| --- | --- |

k)

švelninti neigiamas pasekmes, kurias daugelio regiono šalių ekonomika patirs dėl negalėjimo naudotis bendrąja lengvatų sistema;

| l) | užtikrinti tinkamą tolesnę veiklą įgyvendinus trumpalaikes skubias priemones, susijusias su atsigavimu po nelaimės ar po krizės ir vykdytas taikant kitas finansavimo priemones. |
| --- | --- |

l)

užtikrinti tinkamą tolesnę veiklą įgyvendinus trumpalaikes skubias priemones, susijusias su atsigavimu po nelaimės ar po krizės ir vykdytas taikant kitas finansavimo priemones.

II.   Pietų Azija

1)   Skatinti demokratinį valdymą

| a) | remti demokratinius procesus, skatinti veiksmingą demokratinį valdymą, stiprinti viešąsias institucijas ir įstaigas (be kita ko, vietos lygiu), remti efektyvios decentralizacijos, valstybės pertvarkymo ir rinkimų procesus; |
| --- | --- |

a)

remti demokratinius procesus, skatinti veiksmingą demokratinį valdymą, stiprinti viešąsias institucijas ir įstaigas (be kita ko, vietos lygiu), remti efektyvios decentralizacijos, valstybės pertvarkymo ir rinkimų procesus;

| b) | remti aktyvios, organizuotos ir nepriklausomos pilietinės visuomenės, įskaitant žiniasklaidą, vystymąsi; taip pat stiprinti socialinį dialogą teikiant paramą socialiniams partneriams; |
| --- | --- |

b)

remti aktyvios, organizuotos ir nepriklausomos pilietinės visuomenės, įskaitant žiniasklaidą, vystymąsi; taip pat stiprinti socialinį dialogą teikiant paramą socialiniams partneriams;

| c) | kurti ir stiprinti teisėtas, veiksmingas ir atskaitingas viešąsias institucijas, skatinti institucines ir administracines reformas, gerą valdymą, kovą su korupcija ir viešųjų finansų valdymą ir remti teisinę valstybę; |
| --- | --- |

c)

kurti ir stiprinti teisėtas, veiksmingas ir atskaitingas viešąsias institucijas, skatinti institucines ir administracines reformas, gerą valdymą, kovą su korupcija ir viešųjų finansų valdymą ir remti teisinę valstybę;

| d) | stiprinti žmogaus teisių, įskaitant mažumų, migrantų, čiabuvių ir pažeidžiamų grupių teises, apsaugą, kovoti su diskriminacija, seksualiniu smurtu, smurtu dėl lyties ir smurtu prieš vaikus, kovoti su prekyba žmonėmis. |
| --- | --- |

d)

stiprinti žmogaus teisių, įskaitant mažumų, migrantų, čiabuvių ir pažeidžiamų grupių teises, apsaugą, kovoti su diskriminacija, seksualiniu smurtu, smurtu dėl lyties ir smurtu prieš vaikus, kovoti su prekyba žmonėmis.

| e) | ginti žmogaus teises skatinant institucines reformas (be kita ko, gero valdymo bei kovos su korupcija, viešųjų finansų valdymo, mokesčių ir viešojo administravimo reformų srityse) ir teisės aktų, administracines ir reguliavimo reformas pagal tarptautinius standartus, visų pirma nestabiliose šalyse ir šalyse, kuriose vyksta ar vyko konfliktas. |
| --- | --- |

e)

ginti žmogaus teises skatinant institucines reformas (be kita ko, gero valdymo bei kovos su korupcija, viešųjų finansų valdymo, mokesčių ir viešojo administravimo reformų srityse) ir teisės aktų, administracines ir reguliavimo reformas pagal tarptautinius standartus, visų pirma nestabiliose šalyse ir šalyse, kuriose vyksta ar vyko konfliktas.

2)   Skatinti socialinę įtrauktį ir visus žmogaus socialinės raidos aspektus

| a) | skatinti socialinę sanglaudą, visų pirma socialinę įtrauktį, deramą darbą ir teisingumą bei lyčių lygybę, pasitelkiant švietimo, sveikatos ir kitų sričių socialinę politiką; |
| --- | --- |

a)

skatinti socialinę sanglaudą, visų pirma socialinę įtrauktį, deramą darbą ir teisingumą bei lyčių lygybę, pasitelkiant švietimo, sveikatos ir kitų sričių socialinę politiką;

| b) | stiprinti gebėjimus užtikrinti visuotinę prieigą prie pagrindinių socialinių paslaugų, visų pirma sveikatos priežiūros ir švietimo sektoriuose; gerinti prieigą prie švietimo visiems siekiant gerinti žinias, gebėjimus ir įsidarbinimo galimybes darbo rinkoje, be kita ko, prireikus sprendžiant nelygybės ir diskriminacijos dėl darbo ir kilmės, visų pirma kastomis pagrįstos diskriminacijos, problemas; |
| --- | --- |

b)

stiprinti gebėjimus užtikrinti visuotinę prieigą prie pagrindinių socialinių paslaugų, visų pirma sveikatos priežiūros ir švietimo sektoriuose; gerinti prieigą prie švietimo visiems siekiant gerinti žinias, gebėjimus ir įsidarbinimo galimybes darbo rinkoje, be kita ko, prireikus sprendžiant nelygybės ir diskriminacijos dėl darbo ir kilmės, visų pirma kastomis pagrįstos diskriminacijos, problemas;

| c) | skatinti socialinę apsaugą ir įtrauktį, deramą darbą ir pagrindinius darbo standartus, teisingumą bei lyčių lygybę pasitelkiant švietimo, sveikatos ir kitų sričių socialinę politiką; |
| --- | --- |

c)

skatinti socialinę apsaugą ir įtrauktį, deramą darbą ir pagrindinius darbo standartus, teisingumą bei lyčių lygybę pasitelkiant švietimo, sveikatos ir kitų sričių socialinę politiką;

| d) | skatinti kokybiškas švietimo, profesinio mokymo ir sveikatos priežiūros paslaugas, kurios būtų prieinamos visiems (įskaitant mergaites ir moteris); |
| --- | --- |

d)

skatinti kokybiškas švietimo, profesinio mokymo ir sveikatos priežiūros paslaugas, kurios būtų prieinamos visiems (įskaitant mergaites ir moteris);

| e) | atsižvelgiant į saugumo ir vystymosi ryšį, kovoti su smurtu dėl lyties ir kilmės, vaikų grobimu, korupcija ir organizuotu nusikalstamumu, narkotikų gamyba, vartojimu bei prekyba jais ir kita neteisėta prekyba; |
| --- | --- |

e)

atsižvelgiant į saugumo ir vystymosi ryšį, kovoti su smurtu dėl lyties ir kilmės, vaikų grobimu, korupcija ir organizuotu nusikalstamumu, narkotikų gamyba, vartojimu bei prekyba jais ir kita neteisėta prekyba;

| f) | užmegzti vystymusi pagrįstus partnerystės ryšius žemės ūkio, privačiojo sektoriaus plėtojimo, prekybos, investicijų, pagalbos, migracijos, mokslinių tyrimų, inovacijų bei technologijų ir viešųjų gėrybių teikimo srityse, siekiant mažinti skurdą ir didinti socialinę įtrauktį. |
| --- | --- |

f)

užmegzti vystymusi pagrįstus partnerystės ryšius žemės ūkio, privačiojo sektoriaus plėtojimo, prekybos, investicijų, pagalbos, migracijos, mokslinių tyrimų, inovacijų bei technologijų ir viešųjų gėrybių teikimo srityse, siekiant mažinti skurdą ir didinti socialinę įtrauktį.

3)   Remti darnų vystymąsi, didinti Pietų Azijos visuomenių atsparumą klimato kaitai ir gaivalinėms nelaimėms

| a) | skatinti darnų ir integracinį ekonomikos augimą ir pragyvenimo šaltinius, integruotą kaimo plėtrą, darnų žemės ūkį ir miškininkystę, aprūpinimą maistu ir mitybą; |
| --- | --- |

a)

skatinti darnų ir integracinį ekonomikos augimą ir pragyvenimo šaltinius, integruotą kaimo plėtrą, darnų žemės ūkį ir miškininkystę, aprūpinimą maistu ir mitybą;

| b) | skatinti tausų gamtos išteklių ir atsinaujinančiosios energijos naudojimą, biologinės įvairovės apsaugą, vandens ir atliekų tvarkymą, dirvožemio ir miškų apsaugą; |
| --- | --- |

b)

skatinti tausų gamtos išteklių ir atsinaujinančiosios energijos naudojimą, biologinės įvairovės apsaugą, vandens ir atliekų tvarkymą, dirvožemio ir miškų apsaugą;

| c) | prisidėti prie pastangų sprendžiant klimato kaitos problemą remiant prisitaikymo, švelninimo ir nelaimių rizikos mažinimo priemones; |
| --- | --- |

c)

prisidėti prie pastangų sprendžiant klimato kaitos problemą remiant prisitaikymo, švelninimo ir nelaimių rizikos mažinimo priemones;

| d) | remti pastangas, kuriomis siekiama didinti ekonomikos diversifikaciją, konkurencingumą ir gerinti prekybą, privačiojo sektoriaus plėtojimas ypač daug dėmesio skiriant labai mažoms įmonėms ir MVĮ bei kooperatyvams; |
| --- | --- |

d)

remti pastangas, kuriomis siekiama didinti ekonomikos diversifikaciją, konkurencingumą ir gerinti prekybą, privačiojo sektoriaus plėtojimas ypač daug dėmesio skiriant labai mažoms įmonėms ir MVĮ bei kooperatyvams;

| e) | darnaus vartojimo ir gamybos, taip pat investicijų į švarias technologijas, darnią energetiką, transportą, darnų žemės ūkį ir žuvininkystę skatinimas, biologinės įvairovės ir ekosistemų funkcijų, įskaitant vandenį ir miškus, apsauga bei stiprinimas, ir deramų darbo vietų kūrimas ekologiškoje ekonomikoje; |
| --- | --- |

e)

darnaus vartojimo ir gamybos, taip pat investicijų į švarias technologijas, darnią energetiką, transportą, darnų žemės ūkį ir žuvininkystę skatinimas, biologinės įvairovės ir ekosistemų funkcijų, įskaitant vandenį ir miškus, apsauga bei stiprinimas, ir deramų darbo vietų kūrimas ekologiškoje ekonomikoje;

| f) | remti parengtį nelaimėms ir ilgalaikį atsigavimą po nelaimių, be kita ko, apsirūpinimo maistu bei mitybos saugumo ir pagalbos iškeldintiems žmonėms srityse. |
| --- | --- |

f)

remti parengtį nelaimėms ir ilgalaikį atsigavimą po nelaimių, be kita ko, apsirūpinimo maistu bei mitybos saugumo ir pagalbos iškeldintiems žmonėms srityse.

4)   Remti regioninę integraciją ir bendradarbiavimą

| a) | skatinti regioninę integraciją ir bendradarbiavimą daugiausia dėmesio skiriant rezultatams, remiant regioninę integraciją ir dialogą, visų pirma pasitelkiant Pietų Azijos regioninio bendradarbiavimo asociaciją, ir propaguoti Stambulo proceso („Azijos širdis“) vystymosi tikslus; |
| --- | --- |

a)

skatinti regioninę integraciją ir bendradarbiavimą daugiausia dėmesio skiriant rezultatams, remiant regioninę integraciją ir dialogą, visų pirma pasitelkiant Pietų Azijos regioninio bendradarbiavimo asociaciją, ir propaguoti Stambulo proceso („Azijos širdis“) vystymosi tikslus;

| b) | remti veiksmingą sienų valdymą ir tarpvalstybinį bendradarbiavimą siekiant skatinti darnų ekonominį, socialinį ir aplinkosauginį pasienio regionų vystymąsi; kova su organizuotu nusikalstamumu ir narkotikų gamyba, vartojimu bei prekyba jais; |
| --- | --- |

b)

remti veiksmingą sienų valdymą ir tarpvalstybinį bendradarbiavimą siekiant skatinti darnų ekonominį, socialinį ir aplinkosauginį pasienio regionų vystymąsi; kova su organizuotu nusikalstamumu ir narkotikų gamyba, vartojimu bei prekyba jais;

| c) | remti regionines kovos su pagrindinėmis užkrečiamosiomis ligomis iniciatyvas; padėti neleisti atsirasti rizikai sveikatai ir mažinti tą riziką, įskaitant riziką, kylančią dėl gyvūnų, žmonių ir jų įvairios aplinkos sąveikos; |
| --- | --- |

c)

remti regionines kovos su pagrindinėmis užkrečiamosiomis ligomis iniciatyvas; padėti neleisti atsirasti rizikai sveikatai ir mažinti tą riziką, įskaitant riziką, kylančią dėl gyvūnų, žmonių ir jų įvairios aplinkos sąveikos;

III.   Šiaurės ir Pietryčių Azija

1)   Skatinti demokratinį valdymą

| a) | padėti demokratizacijos procesui; kurti ir stiprinti teisėtas, veiksmingas ir atskaitingas viešąsias institucijas bei įstaigas ir ginti žmogaus teises skatinant institucines reformas (be kita ko, gero valdymo bei kovos su korupcija, viešųjų finansų valdymo, mokesčių ir viešojo administravimo reformos srityse) ir teisės aktų, administracines bei reguliavimo reformas pagal tarptautinius standartus, visų pirma nestabiliose šalyse ir šalyse, kuriose vyksta ar vyko konfliktas; |
| --- | --- |

a)

padėti demokratizacijos procesui; kurti ir stiprinti teisėtas, veiksmingas ir atskaitingas viešąsias institucijas bei įstaigas ir ginti žmogaus teises skatinant institucines reformas (be kita ko, gero valdymo bei kovos su korupcija, viešųjų finansų valdymo, mokesčių ir viešojo administravimo reformos srityse) ir teisės aktų, administracines bei reguliavimo reformas pagal tarptautinius standartus, visų pirma nestabiliose šalyse ir šalyse, kuriose vyksta ar vyko konfliktas;

| b) | stiprinti žmogaus teisių, įskaitant mažumų ir čiabuvių tautų teises, apsaugą, skatinti pagrindinių darbo standartų laikymąsi, kovoti su diskriminacija, kovoti su seksualiniu smurtu, smurtu dėl lyties ir smurtu prieš vaikus, įskaitant vaikus ginkluotų konfliktų atveju, ir spręsti prekybos žmonėmis problemą; |
| --- | --- |

b)

stiprinti žmogaus teisių, įskaitant mažumų ir čiabuvių tautų teises, apsaugą, skatinti pagrindinių darbo standartų laikymąsi, kovoti su diskriminacija, kovoti su seksualiniu smurtu, smurtu dėl lyties ir smurtu prieš vaikus, įskaitant vaikus ginkluotų konfliktų atveju, ir spręsti prekybos žmonėmis problemą;

| c) | remti Pietryčių Azijos valstybių asociacijos (ASEAN) žmogaus teisių architektūrą, ypač ASEAN tarpvyriausybinės žmogaus teisių komisijos darbą; |
| --- | --- |

c)

remti Pietryčių Azijos valstybių asociacijos (ASEAN) žmogaus teisių architektūrą, ypač ASEAN tarpvyriausybinės žmogaus teisių komisijos darbą;

| d) | kurti ir stiprinti teisėtas, veiksmingas ir atskaitingas viešąsias institucijas ir įstaigas; |
| --- | --- |

d)

kurti ir stiprinti teisėtas, veiksmingas ir atskaitingas viešąsias institucijas ir įstaigas;

| e) | remti aktyvią, organizuotą ir nepriklausomą pilietinę visuomenę; stiprinti socialinį dialogą teikiant paramą socialiniams partneriams; |
| --- | --- |

e)

remti aktyvią, organizuotą ir nepriklausomą pilietinę visuomenę; stiprinti socialinį dialogą teikiant paramą socialiniams partneriams;

| f) | remti regiono pastangas, kuriomis siekiama stiprinti demokratiją, teisinę valstybę ir piliečių saugumą, be kita ko, vykdant teisingumo ir saugumo sektorių reformas, ir skatinti skirtingų etninių ir religinių grupių dialogą bei taikos procesus; |
| --- | --- |

f)

remti regiono pastangas, kuriomis siekiama stiprinti demokratiją, teisinę valstybę ir piliečių saugumą, be kita ko, vykdant teisingumo ir saugumo sektorių reformas, ir skatinti skirtingų etninių ir religinių grupių dialogą bei taikos procesus;

| g) | atsižvelgiant į saugumo ir vystymosi ryšį, kovoti su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu, narkotikų gamyba, vartojimu bei prekyba jais ir kita neteisėta prekyba, remti veiksmingą sienų valdymą ir tarpvalstybinį bendradarbiavimą siekiant skatinti darnų ekonominį, socialinį ir aplinkosauginį pasienio regionų vystymąsi; remti išminavimo veiklą. |
| --- | --- |

g)

atsižvelgiant į saugumo ir vystymosi ryšį, kovoti su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu, narkotikų gamyba, vartojimu bei prekyba jais ir kita neteisėta prekyba, remti veiksmingą sienų valdymą ir tarpvalstybinį bendradarbiavimą siekiant skatinti darnų ekonominį, socialinį ir aplinkosauginį pasienio regionų vystymąsi; remti išminavimo veiklą.

2)   Skatinti socialinę įtrauktį ir visus žmogaus socialinės raidos aspektus

| a) | skatinti socialinę sanglaudą, visų pirma socialinę įtrauktį, deramą darbą ir teisingumą bei lyčių lygybę; |
| --- | --- |

a)

skatinti socialinę sanglaudą, visų pirma socialinę įtrauktį, deramą darbą ir teisingumą bei lyčių lygybę;

| b) | stiprinti gebėjimus užtikrinti visuotinę prieigą prie pagrindinių socialinių paslaugų, visų pirma, sveikatos priežiūros ir švietimo sektoriuose; gerinti prieigą prie švietimo visiems siekiant gerinti žinias, gebėjimus ir įsidarbinimo galimybes darbo rinkoje, be kita ko, prireikus sprendžiant nelygybės ir diskriminacijos dėl darbo ir kilmės, visų pirma kastomis pagrįstos diskriminacijos, problemas; |
| --- | --- |

b)

stiprinti gebėjimus užtikrinti visuotinę prieigą prie pagrindinių socialinių paslaugų, visų pirma, sveikatos priežiūros ir švietimo sektoriuose; gerinti prieigą prie švietimo visiems siekiant gerinti žinias, gebėjimus ir įsidarbinimo galimybes darbo rinkoje, be kita ko, prireikus sprendžiant nelygybės ir diskriminacijos dėl darbo ir kilmės, visų pirma kastomis pagrįstos diskriminacijos, problemas;

| c) | užmegzti vystymusi pagrįstus partnerystės ryšius žemės ūkio, privačiojo sektoriaus plėtojimo, prekybos, investicijų, pagalbos, migracijos, mokslinių tyrimų, inovacijų bei technologijų ir viešųjų gėrybių teikimo srityse, siekiant mažinti skurdą ir didinti socialinę įtrauktį; |
| --- | --- |

c)

užmegzti vystymusi pagrįstus partnerystės ryšius žemės ūkio, privačiojo sektoriaus plėtojimo, prekybos, investicijų, pagalbos, migracijos, mokslinių tyrimų, inovacijų bei technologijų ir viešųjų gėrybių teikimo srityse, siekiant mažinti skurdą ir didinti socialinę įtrauktį;

| d) | remti regiono pastangas neleisti atsirasti rizikai sveikatai ir mažinti tą riziką, įskaitant riziką, kylančią dėl gyvūnų, žmonių ir jų įvairios aplinkos sąveikos; |
| --- | --- |

d)

remti regiono pastangas neleisti atsirasti rizikai sveikatai ir mažinti tą riziką, įskaitant riziką, kylančią dėl gyvūnų, žmonių ir jų įvairios aplinkos sąveikos;

| e) | skatinti įtraukų švietimą, visą gyvenimą trunkantį mokymąsi ir profesinį rengimą (įskaitant aukštąjį mokslą ir profesinį švietimą ir mokymą) siekiant gerinti darbo rinkų veikimą, |
| --- | --- |

e)

skatinti įtraukų švietimą, visą gyvenimą trunkantį mokymąsi ir profesinį rengimą (įskaitant aukštąjį mokslą ir profesinį švietimą ir mokymą) siekiant gerinti darbo rinkų veikimą,

| f) | skatinti ekologiškesnę ekonomiką ir darnų ir integracinį ekonomikos augimą, visų pirma žemės ūkio, aprūpinimo maistu ir mitybos srityse, skatinti darnią energetiką ir biologinės įvairovės bei ekosistemų funkcijų apsaugą bei stiprinimą; |
| --- | --- |

f)

skatinti ekologiškesnę ekonomiką ir darnų ir integracinį ekonomikos augimą, visų pirma žemės ūkio, aprūpinimo maistu ir mitybos srityse, skatinti darnią energetiką ir biologinės įvairovės bei ekosistemų funkcijų apsaugą bei stiprinimą;

| g) | atsižvelgiant į saugumo ir vystymosi ryšį, kovoti su smurtu dėl lyties bei kilmės ir vaikų grobimu. |
| --- | --- |

g)

atsižvelgiant į saugumo ir vystymosi ryšį, kovoti su smurtu dėl lyties bei kilmės ir vaikų grobimu.

3)   Parama darniam vystymuisi ir Pietryčių Azijos visuomenių atsparumo klimato kaitai ir gaivalinėms nelaimėms didinimas

| a) | remti klimato kaitos švelninimą ir prisitaikymą prie jos, skatinti darnų vartojimą ir gamybą; |
| --- | --- |

a)

remti klimato kaitos švelninimą ir prisitaikymą prie jos, skatinti darnų vartojimą ir gamybą;

| b) | remti regioną siekiant įtraukti klimato kaitos veiksnį į darnaus vystymosi strategijas, rengti politiką ir priemones, skirtas prisitaikyti prie klimato kaitos ir ją švelninti, spręsti neigiamo klimato kaitos poveikio klausimą ir stiprinti ilgalaikio bendradarbiavimo iniciatyvas, mažinti pažeidžiamumą dėl nelaimių, remti ASEAN daugiasektorines gaires klimato kaitos srityje „Žemės ūkio ir miškininkystės vaidmuo užtikrinant apsirūpinimo maistu saugumą“; |
| --- | --- |

b)

remti regioną siekiant įtraukti klimato kaitos veiksnį į darnaus vystymosi strategijas, rengti politiką ir priemones, skirtas prisitaikyti prie klimato kaitos ir ją švelninti, spręsti neigiamo klimato kaitos poveikio klausimą ir stiprinti ilgalaikio bendradarbiavimo iniciatyvas, mažinti pažeidžiamumą dėl nelaimių, remti ASEAN daugiasektorines gaires klimato kaitos srityje „Žemės ūkio ir miškininkystės vaidmuo užtikrinant apsirūpinimo maistu saugumą“;

| c) | atsižvelgiant į gyventojų skaičiaus didėjimą ir kintančius vartotojų poreikius, remti darnų vartojimą, gamybą ir investicijas į švarias technologijas, ypač regioniniu lygiu, darnią energetiką, transportą, darnų žemės ūkį ir žuvininkystę, biologinės įvairovės ir ekosistemų funkcijų, įskaitant vandenį ir miškus, apsaugą ir stiprinimą, ir deramą darbo vietų kūrimą ekologiškoje ekonomikoje; |
| --- | --- |

c)

atsižvelgiant į gyventojų skaičiaus didėjimą ir kintančius vartotojų poreikius, remti darnų vartojimą, gamybą ir investicijas į švarias technologijas, ypač regioniniu lygiu, darnią energetiką, transportą, darnų žemės ūkį ir žuvininkystę, biologinės įvairovės ir ekosistemų funkcijų, įskaitant vandenį ir miškus, apsaugą ir stiprinimą, ir deramą darbo vietų kūrimą ekologiškoje ekonomikoje;

| d) | susieti pagalbą, atkūrimą ir vystymąsi užtikrinant tinkamą tolesnę veiklą įgyvendinus trumpalaikes skubias priemones, susijusias su atsigavimu po nelaimės ar po krizės, kurios įgyvendintos taikant kitas finansavimo priemones; remti parengtį nelaimėms ir ilgalaikį atsigavimą po nelaimės, be kita ko, aprūpinimo maistu bei mitybos saugumo ir pagalbos iškeldintiems žmonėms srityse. |
| --- | --- |

d)

susieti pagalbą, atkūrimą ir vystymąsi užtikrinant tinkamą tolesnę veiklą įgyvendinus trumpalaikes skubias priemones, susijusias su atsigavimu po nelaimės ar po krizės, kurios įgyvendintos taikant kitas finansavimo priemones; remti parengtį nelaimėms ir ilgalaikį atsigavimą po nelaimės, be kita ko, aprūpinimo maistu bei mitybos saugumo ir pagalbos iškeldintiems žmonėms srityse.

4)   Remti regioninę integraciją ir bendradarbiavimą visoje Šiaurės Rytų ir Pietryčių Azijoje

| a) | skatinti glaudesnę regioninę integraciją ir bendradarbiavimą daugiausia dėmesio skiriant rezultatams, remiant regioninę integraciją ir dialogą; |
| --- | --- |

a)

skatinti glaudesnę regioninę integraciją ir bendradarbiavimą daugiausia dėmesio skiriant rezultatams, remiant regioninę integraciją ir dialogą;

| b) | remti ASEAN socialinę ir ekonominę integraciją ir ryšius, įskaitant su vystymusi susijusių ASEAN ekonominės bendrijos, Ryšių veiksmų plano ir Vizijos po 2015 m. tikslų įgyvendinimą; |
| --- | --- |

b)

remti ASEAN socialinę ir ekonominę integraciją ir ryšius, įskaitant su vystymusi susijusių ASEAN ekonominės bendrijos, Ryšių veiksmų plano ir Vizijos po 2015 m. tikslų įgyvendinimą;

| c) | skatinti su prekyba susijusią pagalbą ir prekybai skirtą paramą vystymuisi, be kita ko, siekiant užtikrinti, kad labai mažos įmonės ir MVĮ galėtų pasinaudoti tarptautinės prekybos galimybėmis; |
| --- | --- |

c)

skatinti su prekyba susijusią pagalbą ir prekybai skirtą paramą vystymuisi, be kita ko, siekiant užtikrinti, kad labai mažos įmonės ir MVĮ galėtų pasinaudoti tarptautinės prekybos galimybėmis;

| d) | pritraukti finansinius išteklius darniai infrastruktūrai ir tinklams, kurie daro teigiamą poveikį regioninei integracijai, socialinei įtraukčiai bei sanglaudai ir darniam ekonomikos augimui, kartu užtikrinant papildomumą su EIB, kitų ES finansavimo įstaigų ir kitų šioje srityje veikiančių įstaigų remiama veikla; |
| --- | --- |

d)

pritraukti finansinius išteklius darniai infrastruktūrai ir tinklams, kurie daro teigiamą poveikį regioninei integracijai, socialinei įtraukčiai bei sanglaudai ir darniam ekonomikos augimui, kartu užtikrinant papildomumą su EIB, kitų ES finansavimo įstaigų ir kitų šioje srityje veikiančių įstaigų remiama veikla;

| e) | skatinti ASEAN institucijų bei šalių ir Sąjungos dialogą. |
| --- | --- |

e)

skatinti ASEAN institucijų bei šalių ir Sąjungos dialogą.

| f) | remti regionines kovos su pagrindinėmis užkrečiamosiomis ligomis iniciatyvas; padėti neleisti atsirasti rizikai sveikatai ir mažinti tą riziką, įskaitant riziką, kylančią dėl gyvūnų, žmonių ir jų įvairios aplinkos sąveikos; |
| --- | --- |

f)

remti regionines kovos su pagrindinėmis užkrečiamosiomis ligomis iniciatyvas; padėti neleisti atsirasti rizikai sveikatai ir mažinti tą riziką, įskaitant riziką, kylančią dėl gyvūnų, žmonių ir jų įvairios aplinkos sąveikos;

IV.   Vidurinė Azija

| a) | siekti šių itin svarbių tikslų: prisidėti prie darnaus ir įtraukaus ekonominio ir socialinio vystymosi, socialinės sanglaudos ir demokratijos; |
| --- | --- |

a)

siekti šių itin svarbių tikslų: prisidėti prie darnaus ir įtraukaus ekonominio ir socialinio vystymosi, socialinės sanglaudos ir demokratijos;

| b) | remti vietos gyventojų apsirūpinimo maistu saugumą, darnaus energetinio saugumo, apsirūpinimo vandeniu ir sanitarijos galimybes; skatinti ir remti pasirengimą nelaimėms ir prisitaikymą prie klimato kaitos; |
| --- | --- |

b)

remti vietos gyventojų apsirūpinimo maistu saugumą, darnaus energetinio saugumo, apsirūpinimo vandeniu ir sanitarijos galimybes; skatinti ir remti pasirengimą nelaimėms ir prisitaikymą prie klimato kaitos;

| c) | remti atstovaujamuosius ir demokratiškai išrinktus parlamentus, skatinti ir remti gerą valdymą ir demokratizacijos procesus; patikimą viešųjų finansų valdymą; teisinę valstybę su gerai veikiančiomis institucijomis ir veiksmingą žmogaus teisių ir lyčių lygybės užtikrinimą; remti aktyvią, organizuotą ir nepriklausomą pilietinę visuomenę ir stiprinti socialinį dialogą teikiant paramą socialiniams partneriams; |
| --- | --- |

c)

remti atstovaujamuosius ir demokratiškai išrinktus parlamentus, skatinti ir remti gerą valdymą ir demokratizacijos procesus; patikimą viešųjų finansų valdymą; teisinę valstybę su gerai veikiančiomis institucijomis ir veiksmingą žmogaus teisių ir lyčių lygybės užtikrinimą; remti aktyvią, organizuotą ir nepriklausomą pilietinę visuomenę ir stiprinti socialinį dialogą teikiant paramą socialiniams partneriams;

| d) | skatinti integracinį ir darnų ekonomikos augimą, mažinti socialinę ir regioninę nelygybę, remti inovacijas ir technologijas, deramą darbą, žemės ūkį ir kaimo plėtrą, remti ekonomikos diversifikaciją teikiant paramą labai mažoms įmonėms ir MVĮ, kartu skatinant reguliuojamos socialinės rinkos ekonomikos, atviros ir sąžiningos prekybos ir investicijų vystymąsi, įskaitant reguliavimo reformas; |
| --- | --- |

d)

skatinti integracinį ir darnų ekonomikos augimą, mažinti socialinę ir regioninę nelygybę, remti inovacijas ir technologijas, deramą darbą, žemės ūkį ir kaimo plėtrą, remti ekonomikos diversifikaciją teikiant paramą labai mažoms įmonėms ir MVĮ, kartu skatinant reguliuojamos socialinės rinkos ekonomikos, atviros ir sąžiningos prekybos ir investicijų vystymąsi, įskaitant reguliavimo reformas;

| e) | remti veiksmingą sienų valdymą ir tarpvalstybinį bendradarbiavimą siekiant skatinti darnų ekonominį, socialinį ir aplinkosauginį pasienio regionų vystymąsi; atsižvelgiant į saugumo ir vystymosi ryšį, kovoti su organizuotu nusikalstamumu ir visų rūšių neteisėta prekyba, įskaitant kovą su narkotikų gamyba ir vartojimu bei jų neigiamu poveikiu, įskaitant ŽIV/AIDS; |
| --- | --- |

e)

remti veiksmingą sienų valdymą ir tarpvalstybinį bendradarbiavimą siekiant skatinti darnų ekonominį, socialinį ir aplinkosauginį pasienio regionų vystymąsi; atsižvelgiant į saugumo ir vystymosi ryšį, kovoti su organizuotu nusikalstamumu ir visų rūšių neteisėta prekyba, įskaitant kovą su narkotikų gamyba ir vartojimu bei jų neigiamu poveikiu, įskaitant ŽIV/AIDS;

| f) | skatinti dvišalį ir regioninį bendradarbiavimą, dialogą ir integraciją, taip pat su šalimis, kurioms taikoma Europos kaimynystės priemonė ir kitos Sąjungos priemonės, siekiant remti politikos reformas, be kita ko, atitinkamais atvejais stiprinant institucijas, teikiant techninę pagalbą (pvz., TAIEX), keičiantis informacija ir vykdant porinius projektus, taip pat darant svarbias investicijas pagal atitinkamus mechanizmus siekiant sutelkti finansinius išteklius švietimo, aplinkos ir energetikos sektoriuose, anglies dioksido kiekio mažinimu grindžiamo vystymosi ir atsparumo klimato kaitos poveikiui srityje; |
| --- | --- |

f)

skatinti dvišalį ir regioninį bendradarbiavimą, dialogą ir integraciją, taip pat su šalimis, kurioms taikoma Europos kaimynystės priemonė ir kitos Sąjungos priemonės, siekiant remti politikos reformas, be kita ko, atitinkamais atvejais stiprinant institucijas, teikiant techninę pagalbą (pvz., TAIEX), keičiantis informacija ir vykdant porinius projektus, taip pat darant svarbias investicijas pagal atitinkamus mechanizmus siekiant sutelkti finansinius išteklius švietimo, aplinkos ir energetikos sektoriuose, anglies dioksido kiekio mažinimu grindžiamo vystymosi ir atsparumo klimato kaitos poveikiui srityje;

| g) | stiprinti gebėjimus užtikrinti visuotinę prieigą prie kokybiškų pagrindinių socialinių paslaugų, visų pirma sveikatos priežiūros ir švietimo sektoriuose; remti gyventojų, ypač jaunimo ir moterų, galimybes įsidarbinti, inter alia, remiant bendrojo, profesinio ir aukštojo mokslo gerinimą; |
| --- | --- |

g)

stiprinti gebėjimus užtikrinti visuotinę prieigą prie kokybiškų pagrindinių socialinių paslaugų, visų pirma sveikatos priežiūros ir švietimo sektoriuose; remti gyventojų, ypač jaunimo ir moterų, galimybes įsidarbinti, inter alia, remiant bendrojo, profesinio ir aukštojo mokslo gerinimą;

V.   Artimieji Rytai

| a) | spręsti demokratizacijos ir valdymo (be kita ko, mokesčių srityje), teisinės valstybės, žmogaus teisių ir lyčių lygybės, pagrindinių teisių ir politinės lygybės klausimus, siekiant skatinti politines reformas, kovą su korupcija, teisminio proceso skaidrumą ir kurti teisėtas, demokratines, veiksmingas ir atskaitingas viešąsias institucijas bei aktyvią, nepriklausomą ir organizuotą pilietinę visuomenę; stiprinti socialinį dialogą teikiant paramą socialiniams partneriams; |
| --- | --- |

a)

spręsti demokratizacijos ir valdymo (be kita ko, mokesčių srityje), teisinės valstybės, žmogaus teisių ir lyčių lygybės, pagrindinių teisių ir politinės lygybės klausimus, siekiant skatinti politines reformas, kovą su korupcija, teisminio proceso skaidrumą ir kurti teisėtas, demokratines, veiksmingas ir atskaitingas viešąsias institucijas bei aktyvią, nepriklausomą ir organizuotą pilietinę visuomenę; stiprinti socialinį dialogą teikiant paramą socialiniams partneriams;

| b) | remti pilietinę visuomenę jai kovojant už pagrindines laisves, žmogaus teises ir demokratinius principus; |
| --- | --- |

b)

remti pilietinę visuomenę jai kovojant už pagrindines laisves, žmogaus teises ir demokratinius principus;

| c) | skatinti integracinį augimą ir socialinę sanglaudą bei vystymąsi, visų pirma darbo vietų kūrimą, socialinę įtrauktį, deramą darbą ir teisingumą bei lyčių lygybę; stiprinti gebėjimus užtikrinti visuotinę prieigą prie pagrindinių socialinių paslaugų, visų pirma, sveikatos priežiūros ir švietimo sektoriuose; jei reikia, spręsti nelygybės ir diskriminacijos dėl darbo ir kilmės, ypač kastomis pagrįstos diskriminacijos, problemas; |
| --- | --- |

c)

skatinti integracinį augimą ir socialinę sanglaudą bei vystymąsi, visų pirma darbo vietų kūrimą, socialinę įtrauktį, deramą darbą ir teisingumą bei lyčių lygybę; stiprinti gebėjimus užtikrinti visuotinę prieigą prie pagrindinių socialinių paslaugų, visų pirma, sveikatos priežiūros ir švietimo sektoriuose; jei reikia, spręsti nelygybės ir diskriminacijos dėl darbo ir kilmės, ypač kastomis pagrįstos diskriminacijos, problemas;

| d) | remti pilietinės kultūros plėtojimą, visų pirma užtikrinant mokymą, švietimą ir vaikų, jaunimo ir moterų dalyvavimą; |
| --- | --- |

d)

remti pilietinės kultūros plėtojimą, visų pirma užtikrinant mokymą, švietimą ir vaikų, jaunimo ir moterų dalyvavimą;

| e) | skatinti darnią ekonomikos reformą ir diversifikaciją, atviros ir sąžiningos prekybos santykius, reguliuojamos ir darnios socialinės rinkos ekonomikos vystymąsi, produktyvias ir darnias investicijas į pagrindinius sektorius (kaip antai energetiką, daug dėmesio skiriant atsinaujinančiajai energijai); |
| --- | --- |

e)

skatinti darnią ekonomikos reformą ir diversifikaciją, atviros ir sąžiningos prekybos santykius, reguliuojamos ir darnios socialinės rinkos ekonomikos vystymąsi, produktyvias ir darnias investicijas į pagrindinius sektorius (kaip antai energetiką, daug dėmesio skiriant atsinaujinančiajai energijai);

| f) | skatinti gerus kaimyninius santykius, regioninį bendradarbiavimą, dialogą ir integraciją, taip pat su šalimis, kurioms taikoma Europos kaimynystės priemonė, bei su Persijos įlankos regiono valstybėmis, kurioms taikoma Partnerystės priemonė ir kitos Sąjungos priemonės, remiant integravimosi pastangas regione, visų pirma ekonomikos, energetikos, vandens, transporto ir pabėgėlių klausimų srityse; |
| --- | --- |

f)

skatinti gerus kaimyninius santykius, regioninį bendradarbiavimą, dialogą ir integraciją, taip pat su šalimis, kurioms taikoma Europos kaimynystės priemonė, bei su Persijos įlankos regiono valstybėmis, kurioms taikoma Partnerystės priemonė ir kitos Sąjungos priemonės, remiant integravimosi pastangas regione, visų pirma ekonomikos, energetikos, vandens, transporto ir pabėgėlių klausimų srityse;

| g) | skatinti darnų ir teisingą vandens išteklių valdymą ir vandens išteklių apsaugą; |
| --- | --- |

g)

skatinti darnų ir teisingą vandens išteklių valdymą ir vandens išteklių apsaugą;

| h) | papildyti šiuo reglamentu nustatytus išteklius nuosekliai dirbant ir teikiant paramą pagal kitas Sąjungos priemones ir politikos kryptis; šiuo atveju daug dėmesio galima skirti patekimui į Sąjungos vidaus rinką, darbo jėgos judumui ir platesnei regioninei integracijai; |
| --- | --- |

h)

papildyti šiuo reglamentu nustatytus išteklius nuosekliai dirbant ir teikiant paramą pagal kitas Sąjungos priemones ir politikos kryptis; šiuo atveju daug dėmesio galima skirti patekimui į Sąjungos vidaus rinką, darbo jėgos judumui ir platesnei regioninei integracijai;

| i) | atsižvelgiant į saugumo ir vystymosi ryšį, kovoti su narkotikų gamyba, vartojimu ir prekyba jais; |
| --- | --- |

i)

atsižvelgiant į saugumo ir vystymosi ryšį, kovoti su narkotikų gamyba, vartojimu ir prekyba jais;

| j) | atsižvelgiant į vystymosi ir migracijos ryšį, valdyti migraciją ir padėti perkeltiesiems asmenims ir pabėgėliams; |
| --- | --- |

j)

atsižvelgiant į vystymosi ir migracijos ryšį, valdyti migraciją ir padėti perkeltiesiems asmenims ir pabėgėliams;

VI.   Kitos šalys

| a) | remti demokratinės visuomenės, gero valdymo, pagarbos žmogaus teisėms, lyčių lygybės ir teisinės valstybės principais pagrįstos valstybės stiprinimą ir padėti užtikrinti stabilumą ir integraciją regione ir žemyne; remti aktyvią, organizuotą ir nepriklausomą pilietinę visuomenę ir stiprinti socialinį dialogą teikiant paramą socialiniams partneriams; |
| --- | --- |

a)

remti demokratinės visuomenės, gero valdymo, pagarbos žmogaus teisėms, lyčių lygybės ir teisinės valstybės principais pagrįstos valstybės stiprinimą ir padėti užtikrinti stabilumą ir integraciją regione ir žemyne; remti aktyvią, organizuotą ir nepriklausomą pilietinę visuomenę ir stiprinti socialinį dialogą teikiant paramą socialiniams partneriams;

| b) | remti prisitaikymo pastangas, susijusias su įvairių laisvosios prekybos erdvių kūrimu; |
| --- | --- |

b)

remti prisitaikymo pastangas, susijusias su įvairių laisvosios prekybos erdvių kūrimu;

| c) | remti kovą su skurdu, nelygybe ir atskirtimi, be kita ko, atsižvelgiant į palankių sąlygų neturinčių bendruomenių pagrindinius poreikius ir skatinant socialinę sanglaudą ir perskirstymo politiką, kuriomis siekiama mažinti nelygybę; |
| --- | --- |

c)

remti kovą su skurdu, nelygybe ir atskirtimi, be kita ko, atsižvelgiant į palankių sąlygų neturinčių bendruomenių pagrindinius poreikius ir skatinant socialinę sanglaudą ir perskirstymo politiką, kuriomis siekiama mažinti nelygybę;

| d) | stiprinti gebėjimus užtikrinti visuotinę prieigą prie pagrindinių socialinių paslaugų, visų pirma, sveikatos priežiūros ir švietimo sektoriuose; |
| --- | --- |

d)

stiprinti gebėjimus užtikrinti visuotinę prieigą prie pagrindinių socialinių paslaugų, visų pirma, sveikatos priežiūros ir švietimo sektoriuose;

| e) | gerinti gyvenimo ir darbo sąlygas, ypač daug dėmesio skiriant TDO deramo darbo darbotvarkės propagavimui; |
| --- | --- |

e)

gerinti gyvenimo ir darbo sąlygas, ypač daug dėmesio skiriant TDO deramo darbo darbotvarkės propagavimui;

| f) | spręsti ekonominio pažeidžiamumo klausimus ir prisidėti prie struktūrinių pokyčių, akcentuojant deramą užimtumą – užtikrinant darnų bei integracinį ekonomikos augimą ir efektyvaus energijos vartojimo, atsinaujinančiąja energija grindžiamą mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomiką – kuriant tvirtas partnerystes, paremtas sąžiningos prekybos santykiais, produktyviai investuojant, kad būtų daugiau ir geresnių darbo vietų ekologiškoje ir įtraukioje ekonomikoje, perduodant žinias ir bendradarbiaujant mokslinių tyrimų, inovacijų ir technologijų srityje, taip pat skatinti darnų ir integracinį vystymąsi visais jo aspektais, ypač daug dėmesio skiriant tokioms problemoms, kaip antai: migracijos srautai, būstas, aprūpinimas maistu (įskaitant darnų žemės ūkį ir žuvininkystę), klimato kaita, darni energetika, biologinės įvairovės ir ekosistemų funkcijų, įskaitant vandenį ir dirvožemį, apsauga ir stiprinimas; |
| --- | --- |

f)

spręsti ekonominio pažeidžiamumo klausimus ir prisidėti prie struktūrinių pokyčių, akcentuojant deramą užimtumą – užtikrinant darnų bei integracinį ekonomikos augimą ir efektyvaus energijos vartojimo, atsinaujinančiąja energija grindžiamą mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomiką – kuriant tvirtas partnerystes, paremtas sąžiningos prekybos santykiais, produktyviai investuojant, kad būtų daugiau ir geresnių darbo vietų ekologiškoje ir įtraukioje ekonomikoje, perduodant žinias ir bendradarbiaujant mokslinių tyrimų, inovacijų ir technologijų srityje, taip pat skatinti darnų ir integracinį vystymąsi visais jo aspektais, ypač daug dėmesio skiriant tokioms problemoms, kaip antai: migracijos srautai, būstas, aprūpinimas maistu (įskaitant darnų žemės ūkį ir žuvininkystę), klimato kaita, darni energetika, biologinės įvairovės ir ekosistemų funkcijų, įskaitant vandenį ir dirvožemį, apsauga ir stiprinimas;

| g) | spręsti seksualinio smurto ir smurto dėl lyties bei sveikatos problemas, įskaitant ŽIV/AIDS ir jo poveikį visuomenei. |
| --- | --- |

g)

spręsti seksualinio smurto ir smurto dėl lyties bei sveikatos problemas, įskaitant ŽIV/AIDS ir jo poveikį visuomenei.

---

II PRIEDAS

BENDRADARBIAVIMO SRITYS PAGAL TEMINES PROGRAMAS

A.   VISUOTINIŲ VIEŠŲJŲ GĖRYBIŲ IR UŽDAVINIŲ PROGRAMA

Visuotinių viešųjų gėrybių ir uždavinių programa siekiama stiprinti bendradarbiavimą, keitimąsi žiniomis ir patirtimi bei stiprinti šalių partnerių gebėjimus siekiant prisidėti prie skurdo panaikinimo, socialinės sanglaudos ir darnaus vystymosi. Ši programa naudojamasi toliau nurodytose bendradarbiavimo srityse, užtikrinant kuo didesnę jų sinergiją atsižvelgiant į glaudžią jų tarpusavio sąsają.

I.   Aplinka ir klimato kaita

| a) | prisidėti prie Sąjungos aplinkos ir kovos su klimato kaitą politikos išorės aspekto visapusiškai laikantis politikos suderinamumo vystymosi labui principo ir kitų SESV nustatytų principų; |
| --- | --- |

a)

prisidėti prie Sąjungos aplinkos ir kovos su klimato kaitą politikos išorės aspekto visapusiškai laikantis politikos suderinamumo vystymosi labui principo ir kitų SESV nustatytų principų;

| b) | dirbti nuo pat proceso pradžios padedant besivystančioms šalims įgyvendinti TVT ar kitą vėlesnę sistemą, dėl kurios susitaria Sąjunga ir valstybės narės, susijusius su tausiu gamtos išteklių naudojimu ir aplinkos darnumu; |
| --- | --- |

b)

dirbti nuo pat proceso pradžios padedant besivystančioms šalims įgyvendinti TVT ar kitą vėlesnę sistemą, dėl kurios susitaria Sąjunga ir valstybės narės, susijusius su tausiu gamtos išteklių naudojimu ir aplinkos darnumu;

| c) | įgyvendinti Sąjungos iniciatyvas ir sutartus įsipareigojimus tarptautiniu ir regionų lygiu ir (arba) tarpvalstybiniu lygiu, visų pirma su klimato kaita susijusiose srityse, skatinant atsparumo klimato kaitai mažo anglies dioksido kiekio technologijų strategijas, teikiant pirmenybę strategijoms, kuriomis skatinama biologinė įvairovė, ekosistemų ir gamtinių išteklių apsauga, darnus valdymas, įskaitant vandenynus, žemę, vandenį, žuvininkystę ir miškus (pvz., taikant tokias priemones kaip FLEGT), dykumėjimą, integruotą vandens išteklių valdymą, gamtos išteklių valdymą, patikimą cheminių medžiagų ir atliekų valdymą, efektyvų išteklių naudojimą ir ekologišką ekonomiką; |
| --- | --- |

c)

įgyvendinti Sąjungos iniciatyvas ir sutartus įsipareigojimus tarptautiniu ir regionų lygiu ir (arba) tarpvalstybiniu lygiu, visų pirma su klimato kaita susijusiose srityse, skatinant atsparumo klimato kaitai mažo anglies dioksido kiekio technologijų strategijas, teikiant pirmenybę strategijoms, kuriomis skatinama biologinė įvairovė, ekosistemų ir gamtinių išteklių apsauga, darnus valdymas, įskaitant vandenynus, žemę, vandenį, žuvininkystę ir miškus (pvz., taikant tokias priemones kaip FLEGT), dykumėjimą, integruotą vandens išteklių valdymą, gamtos išteklių valdymą, patikimą cheminių medžiagų ir atliekų valdymą, efektyvų išteklių naudojimą ir ekologišką ekonomiką;

| d) | geriau integruoti ir įtraukti klimato kaitos ir aplinkos tikslus į Sąjungos vystomojo bendradarbiavimo veiklą remiant metodinę ir mokslinių tyrimų veiklą besivystančių šalių klausimais, mokslinių tyrimų veiklą besivystančiose šalyse ir pačių šių šalių vykdomą mokslinių tyrimų veiklą, įskaitant stebėsenos, ataskaitų teikimo ir tikrinimo mechanizmus, ekosistemų žemėlapių sudarymą, vertinimą, aplinkos srities kompetencijos didinimą ir novatoriškų veiksmų ir politikos nuoseklumo skatinimą; |
| --- | --- |

d)

geriau integruoti ir įtraukti klimato kaitos ir aplinkos tikslus į Sąjungos vystomojo bendradarbiavimo veiklą remiant metodinę ir mokslinių tyrimų veiklą besivystančių šalių klausimais, mokslinių tyrimų veiklą besivystančiose šalyse ir pačių šių šalių vykdomą mokslinių tyrimų veiklą, įskaitant stebėsenos, ataskaitų teikimo ir tikrinimo mechanizmus, ekosistemų žemėlapių sudarymą, vertinimą, aplinkos srities kompetencijos didinimą ir novatoriškų veiksmų ir politikos nuoseklumo skatinimą;

| e) | stiprinti aplinkos valdymą ir remti tarptautinės politikos plėtojimą siekiant gerinti darnaus vystymosi visuotinio valdymo suderinamumą ir veiksmingumą, padedant vykdyti regioninę ir tarptautinę aplinkos stebėseną ir vertinimą ir skatinant daugiašalių aplinkos srities susitarimų veiksmingą reikalavimų vykdymą ir vykdymo užtikrinimo priemones besivystančiose šalyse; |
| --- | --- |

e)

stiprinti aplinkos valdymą ir remti tarptautinės politikos plėtojimą siekiant gerinti darnaus vystymosi visuotinio valdymo suderinamumą ir veiksmingumą, padedant vykdyti regioninę ir tarptautinę aplinkos stebėseną ir vertinimą ir skatinant daugiašalių aplinkos srities susitarimų veiksmingą reikalavimų vykdymą ir vykdymo užtikrinimo priemones besivystančiose šalyse;

| f) | integruoti nelaimių rizikos valdymą ir prisitaikymą prie klimato kaitos į vystymosi planavimą ir investavimą ir skatinti strategijų, kuriomis siekiama sumažinti nelaimių riziką, pvz. saugant ekosistemas ir atkuriant šlapynes, įgyvendinimą; |
| --- | --- |

f)

integruoti nelaimių rizikos valdymą ir prisitaikymą prie klimato kaitos į vystymosi planavimą ir investavimą ir skatinti strategijų, kuriomis siekiama sumažinti nelaimių riziką, pvz. saugant ekosistemas ir atkuriant šlapynes, įgyvendinimą;

| g) | pripažinti, kad žemės ūkis ir gyvulininkystė vaidina lemiamą vaidmenį klimato kaitos politikoje ir skatinti smulkųjį ūkininkavimą ir gyvulininkystę kaip savarankiško prisitaikymo ir klimato kaitos švelninimo strategijas pietuose, todėl, kad jų atveju darniai naudojami gamtiniai ištekliai, kaip antai vanduo ir ganyklos. |
| --- | --- |

g)

pripažinti, kad žemės ūkis ir gyvulininkystė vaidina lemiamą vaidmenį klimato kaitos politikoje ir skatinti smulkųjį ūkininkavimą ir gyvulininkystę kaip savarankiško prisitaikymo ir klimato kaitos švelninimo strategijas pietuose, todėl, kad jų atveju darniai naudojami gamtiniai ištekliai, kaip antai vanduo ir ganyklos.

II.   Darni energetika

| a) | skatinti galimybę naudotis patikimomis, saugiomis, įperkamomis, klimatui nekenkiančiomis ir darniomis energetikos paslaugomis, kurios itin padeda naikinti skurdą ir užtikrinti integracinį augimą ir vystymąsi, ypač daug dėmesio skiriant vietos ir regionų atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimui ir prieigos neturtingiems žmonėms atokiuose regionuose užtikrinimui; |
| --- | --- |

a)

skatinti galimybę naudotis patikimomis, saugiomis, įperkamomis, klimatui nekenkiančiomis ir darniomis energetikos paslaugomis, kurios itin padeda naikinti skurdą ir užtikrinti integracinį augimą ir vystymąsi, ypač daug dėmesio skiriant vietos ir regionų atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimui ir prieigos neturtingiems žmonėms atokiuose regionuose užtikrinimui;

| b) | skatinti aktyvesnį atsinaujinančiosios energijos technologijų, visų pirma decentralizuotų metodų, naudojimą, taip pat efektyvų energijos vartojimą, ir propaguoti anglies dioksido kiekio mažinimu grindžiamas darnaus vystymosi strategijas; |
| --- | --- |

b)

skatinti aktyvesnį atsinaujinančiosios energijos technologijų, visų pirma decentralizuotų metodų, naudojimą, taip pat efektyvų energijos vartojimą, ir propaguoti anglies dioksido kiekio mažinimu grindžiamas darnaus vystymosi strategijas;

| c) | skatinti šalių partnerių ir vietos bendruomenių energetinį saugumą, pvz., užtikrinant išteklių ir maršrutų įvairovę, atsižvelgiant į kainų nepastovumo klausimus, galimybes mažinti išmetamuosius teršalus, didinant rinkų teikiamas galimybes ir skatinant energijos, visų pirma, elektros energijos, tarpusavio jungtis ir prekybą energija. |
| --- | --- |

c)

skatinti šalių partnerių ir vietos bendruomenių energetinį saugumą, pvz., užtikrinant išteklių ir maršrutų įvairovę, atsižvelgiant į kainų nepastovumo klausimus, galimybes mažinti išmetamuosius teršalus, didinant rinkų teikiamas galimybes ir skatinant energijos, visų pirma, elektros energijos, tarpusavio jungtis ir prekybą energija.

III.   Žmogaus socialinė raida, įskaitant deramą darbą, socialinį teisingumą ir kultūrą

a)   Sveikata

| i) | Gerinti besivystančių šalių gyventojų sveikatą ir gerovę remiant įtraukią ir visuotinę galimybę naudotis kokybiškomis esminėmis visuomenės sveikatos priemonėmis, prekėmis ir paslaugomis, taip pat lygiateisį aprūpinimą jomis, užtikrinant nenutrūkstamą priežiūrą pradedant prevencija ir baigiant priežiūra po gydymo ir ypač daug dėmesio skiriant palankių sąlygų neturinčių asmenų grupėms ir pažeidžiamoms grupėms priklausančių asmenų poreikiams; |
| --- | --- |

i)

Gerinti besivystančių šalių gyventojų sveikatą ir gerovę remiant įtraukią ir visuotinę galimybę naudotis kokybiškomis esminėmis visuomenės sveikatos priemonėmis, prekėmis ir paslaugomis, taip pat lygiateisį aprūpinimą jomis, užtikrinant nenutrūkstamą priežiūrą pradedant prevencija ir baigiant priežiūra po gydymo ir ypač daug dėmesio skiriant palankių sąlygų neturinčių asmenų grupėms ir pažeidžiamoms grupėms priklausančių asmenų poreikiams;

| ii) | remti ir rengti pasaulinių iniciatyvų politinę darbotvarkę, kuri šalims partnerėms duotų didelės tiesioginės naudos, atsižvelgiant į orientavimąsi į rezultatus, pagalbos veiksmingumą ir poveikį sveikatos priežiūros sistemoms, įskaitant paramą šalims partnerėms, kad jos aktyviau dalyvautų šiose iniciatyvose; |
| --- | --- |

ii)

remti ir rengti pasaulinių iniciatyvų politinę darbotvarkę, kuri šalims partnerėms duotų didelės tiesioginės naudos, atsižvelgiant į orientavimąsi į rezultatus, pagalbos veiksmingumą ir poveikį sveikatos priežiūros sistemoms, įskaitant paramą šalims partnerėms, kad jos aktyviau dalyvautų šiose iniciatyvose;

| iii) | remti konkrečias iniciatyvas, ypač regioniniu ir pasauliniu lygiu, kuriomis stiprinamos sveikatos priežiūros sistemos ir padedama šalims kurti ir įgyvendinti patikimą, faktais pagrįstą ir darnią nacionalinę sveikatos politiką prioritetinėse srityse, kaip antai: vaiko ir motinos sveikata, įskaitant imunizaciją ir atsaką į pasaulines grėsmes sveikatai (pavyzdžiui ŽIV/AIDS, tuberkuliozę ir maliariją bei kitas su skurdu susijusias ir apleistas ligas); |
| --- | --- |

iii)

remti konkrečias iniciatyvas, ypač regioniniu ir pasauliniu lygiu, kuriomis stiprinamos sveikatos priežiūros sistemos ir padedama šalims kurti ir įgyvendinti patikimą, faktais pagrįstą ir darnią nacionalinę sveikatos politiką prioritetinėse srityse, kaip antai: vaiko ir motinos sveikata, įskaitant imunizaciją ir atsaką į pasaulines grėsmes sveikatai (pavyzdžiui ŽIV/AIDS, tuberkuliozę ir maliariją bei kitas su skurdu susijusias ir apleistas ligas);

| iv) | skatinti visapusiškai ir veiksmingai įgyvendinti Pekino veiksmų programą ir Tarptautinės konferencijos gyventojų ir vystymosi klausimais veiksmų programą bei jų peržiūros konferencijų rezultatus, įskaitant lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių propagavimą; |
| --- | --- |

iv)

skatinti visapusiškai ir veiksmingai įgyvendinti Pekino veiksmų programą ir Tarptautinės konferencijos gyventojų ir vystymosi klausimais veiksmų programą bei jų peržiūros konferencijų rezultatus, įskaitant lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių propagavimą;

| v) | skatinti, teikti ir plėsti esmines paslaugas ir psichologinę paramą smurto aukoms, ypač moterims ir vaikams. |
| --- | --- |

v)

skatinti, teikti ir plėsti esmines paslaugas ir psichologinę paramą smurto aukoms, ypač moterims ir vaikams.

b)   Švietimas, žinios ir įgūdžiai

| i) | Remti tarptautiniu mastu sutartų tikslų įgyvendinimą švietimo srityje vykdant pasaulines iniciatyvas ir partnerystės programas, ypač daug dėmesio skiriant žinių, įgūdžių ir vertybių skatinimui darnaus ir integracinio vystymosi srityje; |
| --- | --- |

i)

Remti tarptautiniu mastu sutartų tikslų įgyvendinimą švietimo srityje vykdant pasaulines iniciatyvas ir partnerystės programas, ypač daug dėmesio skiriant žinių, įgūdžių ir vertybių skatinimui darnaus ir integracinio vystymosi srityje;

| ii) | skatinti keitimąsi patirtimi, gerosios praktikos pavyzdžiais ir inovacijomis, remiantis subalansuotu požiūriu į švietimo sistemų plėtojimą; |
| --- | --- |

ii)

skatinti keitimąsi patirtimi, gerosios praktikos pavyzdžiais ir inovacijomis, remiantis subalansuotu požiūriu į švietimo sistemų plėtojimą;

| iii) | suteikti daugiau lygių galimybių mokytis ir užtikrinti švietimo kokybę, visų pirma pažeidžiamoms grupėms priklausantiems asmenims, migrantams, moterims ir mergaitėms, religinėms mažumoms priklausantiems asmenims, neįgaliesiems, asmenims pažeidžiamumo situacijose, taip pat šalyse, kurioms prasčiausiai sekasi įgyvendinti pasaulinius tikslus, ir pasiekti, kad daugiau asmenų įgytų pagrindinį išsilavinimą ir toliau siektų žemesniojo vidurinio išsilavinimo. |
| --- | --- |

iii)

suteikti daugiau lygių galimybių mokytis ir užtikrinti švietimo kokybę, visų pirma pažeidžiamoms grupėms priklausantiems asmenims, migrantams, moterims ir mergaitėms, religinėms mažumoms priklausantiems asmenims, neįgaliesiems, asmenims pažeidžiamumo situacijose, taip pat šalyse, kurioms prasčiausiai sekasi įgyvendinti pasaulinius tikslus, ir pasiekti, kad daugiau asmenų įgytų pagrindinį išsilavinimą ir toliau siektų žemesniojo vidurinio išsilavinimo.

c)   Lyčių lygybė, moterų įgalinimas ir moterų ir mergaičių teisių apsauga

| i) | Remti šalies, regioninio ir vietos lygio programas, kuriomis siekiama skatinti moterų ir mergaičių ekonominį ir socialinį įgalinimą, lyderystę bei dalyvavimą lygiomis teisėmis politiniame gyvenime; |
| --- | --- |

i)

Remti šalies, regioninio ir vietos lygio programas, kuriomis siekiama skatinti moterų ir mergaičių ekonominį ir socialinį įgalinimą, lyderystę bei dalyvavimą lygiomis teisėmis politiniame gyvenime;

| ii) | remti nacionalines, regionines ir pasaulines iniciatyvas, kuriomis siekiama skatinti įtraukti lyčių lygybės ir moterų bei mergaičių įgalinimo klausimus į politiką, planus ir biudžetus, įskaitant tarptautines, regionines ir nacionalines vystymosi sistemas, ir į pagalbos veiksmingumo darbotvarkę; padėti išnaikinti lytimi grindžiamą atrankos praktiką; |
| --- | --- |

ii)

remti nacionalines, regionines ir pasaulines iniciatyvas, kuriomis siekiama skatinti įtraukti lyčių lygybės ir moterų bei mergaičių įgalinimo klausimus į politiką, planus ir biudžetus, įskaitant tarptautines, regionines ir nacionalines vystymosi sistemas, ir į pagalbos veiksmingumo darbotvarkę; padėti išnaikinti lytimi grindžiamą atrankos praktiką;

| iii) | spręsti seksualinio smurto ir smurto dėl lyties problemas ir remti tokio smurto aukas. |
| --- | --- |

iii)

spręsti seksualinio smurto ir smurto dėl lyties problemas ir remti tokio smurto aukas.

d)   Vaikai ir jaunimas

| i) | kovoti su prekyba vaikais, visų formų smurtu ir prievarta prieš juos, visų formų vaikų darbu, kovoti su vaikų santuokomis, skatinti politiką, kuria atsižvelgiama į vaikų ir jaunimo ypatingą pažeidžiamumą ir potencialą, jų teisių, įskaitant gimimo registraciją, ir interesų gynimą, švietimą, sveikatą ir pragyvenimo šaltinius, pradedant dalyvavimu ir įgalinimu; |
| --- | --- |

i)

kovoti su prekyba vaikais, visų formų smurtu ir prievarta prieš juos, visų formų vaikų darbu, kovoti su vaikų santuokomis, skatinti politiką, kuria atsižvelgiama į vaikų ir jaunimo ypatingą pažeidžiamumą ir potencialą, jų teisių, įskaitant gimimo registraciją, ir interesų gynimą, švietimą, sveikatą ir pragyvenimo šaltinius, pradedant dalyvavimu ir įgalinimu;

| ii) | didinti besivystančių šalių dėmesį politikai, kuri būtų naudinga jaunimui bei vaikams ir kuria būtų stiprinamas vaikų ir jaunimo, kaip vystymosi srities veikėjų, vaidmuo, ir gebėjimus plėtoti tokią politiką; |
| --- | --- |

ii)

didinti besivystančių šalių dėmesį politikai, kuri būtų naudinga jaunimui bei vaikams ir kuria būtų stiprinamas vaikų ir jaunimo, kaip vystymosi srities veikėjų, vaidmuo, ir gebėjimus plėtoti tokią politiką;

| iii) | padėti plėtoti konkrečias strategijas ir intervencijas, kuriomis siekiama spręsti konkrečias problemas, darančias poveikį vaikams ir jaunimui, ypač sveikatos, švietimo ir užimtumo srityse, vykdant visus atitinkamus veiksmus kuo geriau atsižvelgiant į jų interesus. |
| --- | --- |

iii)

padėti plėtoti konkrečias strategijas ir intervencijas, kuriomis siekiama spręsti konkrečias problemas, darančias poveikį vaikams ir jaunimui, ypač sveikatos, švietimo ir užimtumo srityse, vykdant visus atitinkamus veiksmus kuo geriau atsižvelgiant į jų interesus.

e)   Nediskriminavimas

| i) | Remti vietos, regionines ir nacionalines ir pasaulines iniciatyvas, skirtas skatinti nediskriminavimą dėl lyties, lytinės tapatybės, rasinės ar etninės kilmės, kastos, religijos ar tikėjimo, negalios, ligos, amžiaus ir seksualinės orientacijos, plėtojant politikos kryptis, rengiant planus ir biudžetus, taip pat keičiantis gerąja patirtimi ir kompetencija; |
| --- | --- |

i)

Remti vietos, regionines ir nacionalines ir pasaulines iniciatyvas, skirtas skatinti nediskriminavimą dėl lyties, lytinės tapatybės, rasinės ar etninės kilmės, kastos, religijos ar tikėjimo, negalios, ligos, amžiaus ir seksualinės orientacijos, plėtojant politikos kryptis, rengiant planus ir biudžetus, taip pat keičiantis gerąja patirtimi ir kompetencija;

| ii) | užtikrinti platesnį dialogą nediskriminavimo ir žmogaus teisių gynėjų apsaugos klausimu; |
| --- | --- |

ii)

užtikrinti platesnį dialogą nediskriminavimo ir žmogaus teisių gynėjų apsaugos klausimu;

f)   Užimtumas, įgūdžiai, socialinė apsauga ir socialinė įtrauktis

| i) | Remti aukštą produktyvaus ir deramo užimtumo lygį, visų pirma teikiant paramą patikimai švietimo ir užimtumo politikai ir strategijoms, profesiniam mokymui siekiant užtikrinti galimybes įsidarbinti, atitinkančias vietos darbo rinkos poreikius ir perspektyvas, darbo sąlygas, taip pat ir neoficialioje ekonomikoje, skatinti deramą darbą remiantis pagrindiniais TDO darbo standartais, be kita ko, kovoti su vaikų darbu, ir skatinti socialinį dialogą bei sudaryti palankesnes darbo jėgos judumo sąlygas, kartu gerbiant migrantų teises ir jas propaguojant; |
| --- | --- |

i)

Remti aukštą produktyvaus ir deramo užimtumo lygį, visų pirma teikiant paramą patikimai švietimo ir užimtumo politikai ir strategijoms, profesiniam mokymui siekiant užtikrinti galimybes įsidarbinti, atitinkančias vietos darbo rinkos poreikius ir perspektyvas, darbo sąlygas, taip pat ir neoficialioje ekonomikoje, skatinti deramą darbą remiantis pagrindiniais TDO darbo standartais, be kita ko, kovoti su vaikų darbu, ir skatinti socialinį dialogą bei sudaryti palankesnes darbo jėgos judumo sąlygas, kartu gerbiant migrantų teises ir jas propaguojant;

| ii) | stiprinti socialinę sanglaudą, visų pirma kuriant ir stiprinant darnias socialinės apsaugos sistemas, be kita ko, socialinio draudimo sistemas gyvenantiesiems skurde, ir įgyvendinant fiskalines reformas; stiprinti mokesčių sistemų pajėgumus ir kovą su sukčiavimu ir mokesčių slėpimu – visa tai padeda didinti lygybę ir geriau paskirstyti turtą; |
| --- | --- |

ii)

stiprinti socialinę sanglaudą, visų pirma kuriant ir stiprinant darnias socialinės apsaugos sistemas, be kita ko, socialinio draudimo sistemas gyvenantiesiems skurde, ir įgyvendinant fiskalines reformas; stiprinti mokesčių sistemų pajėgumus ir kovą su sukčiavimu ir mokesčių slėpimu – visa tai padeda didinti lygybę ir geriau paskirstyti turtą;

| iii) | stiprinti socialinę įtrauktį ir lyčių lygybę bendradarbiaujant, kad būtų užtikrintos vienodos galimybės naudotis pagrindinėmis paslaugomis, darbas visiems, kad būtų įgalintos tam tikros grupės ir paisoma jų teisių, visų pirma migrantų, vaikų ir jaunimo, neįgaliųjų, moterų, čiabuvių ir mažumoms priklausančių asmenų, kad tos grupės galėtų dalyvauti ir dalyvautų ir gautų naudos kuriant gerovę ir skatinant kultūrinę įvairovę. |
| --- | --- |

iii)

stiprinti socialinę įtrauktį ir lyčių lygybę bendradarbiaujant, kad būtų užtikrintos vienodos galimybės naudotis pagrindinėmis paslaugomis, darbas visiems, kad būtų įgalintos tam tikros grupės ir paisoma jų teisių, visų pirma migrantų, vaikų ir jaunimo, neįgaliųjų, moterų, čiabuvių ir mažumoms priklausančių asmenų, kad tos grupės galėtų dalyvauti ir dalyvautų ir gautų naudos kuriant gerovę ir skatinant kultūrinę įvairovę.

g)   Augimas, darbo vietos ir privačiojo sektoriaus dalyvavimas

| i) | Skatinti veiksmus, kuriais siekiama sukurti daugiau ir geresnių darbo vietų, didinant vietos labai mažų įmonių ir MVĮ konkurencingumą ir atsparumą, taip pat jų integraciją į vietos, regioninę ir pasaulinę ekonomiką, padėti besivystančioms šalims integruotis į regionines ir daugiašales prekybos sistemas; |
| --- | --- |

i)

Skatinti veiksmus, kuriais siekiama sukurti daugiau ir geresnių darbo vietų, didinant vietos labai mažų įmonių ir MVĮ konkurencingumą ir atsparumą, taip pat jų integraciją į vietos, regioninę ir pasaulinę ekonomiką, padėti besivystančioms šalims integruotis į regionines ir daugiašales prekybos sistemas;

| ii) | plėtoti vietos amatus, kurie padeda išsaugoti vietos kultūros paveldą; |
| --- | --- |

ii)

plėtoti vietos amatus, kurie padeda išsaugoti vietos kultūros paveldą;

| iii) | ugdyti socialiniu ir ekologiniu požiūriu atsakingą vietos privatųjį sektorių ir gerinti verslo aplinką; |
| --- | --- |

iii)

ugdyti socialiniu ir ekologiniu požiūriu atsakingą vietos privatųjį sektorių ir gerinti verslo aplinką;

| iv) | propaguoti veiksmingą ekonominę politiką, kuria remiamas vietos ekonomikos ir vietos pramonės vystymas pereinant prie ekologiškos ir įtraukios ekonomikos, efektyvaus išteklių naudojimo ir darnių vartojimo ir gamybos procesų; |
| --- | --- |

iv)

propaguoti veiksmingą ekonominę politiką, kuria remiamas vietos ekonomikos ir vietos pramonės vystymas pereinant prie ekologiškos ir įtraukios ekonomikos, efektyvaus išteklių naudojimo ir darnių vartojimo ir gamybos procesų;

| v) | skatinti elektroninių komunikacijos priemonių naudojimą taikant jas kaip priemones neturtingiems asmenims naudingam ekonomikos augimui remti visuose sektoriuose, kad būtų panaikinta skaitmeninė atskirtis tarp besivystančių ir pramoninių šalių ir besivystančiose šalyse, ir sukurta tinkama politikos ir reguliavimo sistema šioje srityje, ir skatinti būtinos infrastruktūros kūrimą bei informacijos ir ryšių technologijų paslaugų ir priemonių naudojimą; |
| --- | --- |

v)

skatinti elektroninių komunikacijos priemonių naudojimą taikant jas kaip priemones neturtingiems asmenims naudingam ekonomikos augimui remti visuose sektoriuose, kad būtų panaikinta skaitmeninė atskirtis tarp besivystančių ir pramoninių šalių ir besivystančiose šalyse, ir sukurta tinkama politikos ir reguliavimo sistema šioje srityje, ir skatinti būtinos infrastruktūros kūrimą bei informacijos ir ryšių technologijų paslaugų ir priemonių naudojimą;

| vi) | remti finansinę įtrauktį skatinant labai mažų įmonių ir MVĮ bei namų ūkių, ypač palankių sąlygų neturinčių ir pažeidžiamų grupių, galimybes naudotis finansinėmis paslaugomis ir veiksmingą naudojimąsi šiomis paslaugomis, kaip antai mikrokreditų ir taupymo, mikrodraudimo ir mokėjimų pervedimo paslaugomis. |
| --- | --- |

vi)

remti finansinę įtrauktį skatinant labai mažų įmonių ir MVĮ bei namų ūkių, ypač palankių sąlygų neturinčių ir pažeidžiamų grupių, galimybes naudotis finansinėmis paslaugomis ir veiksmingą naudojimąsi šiomis paslaugomis, kaip antai mikrokreditų ir taupymo, mikrodraudimo ir mokėjimų pervedimo paslaugomis.

h)   Kultūra

| i) | skatinti kultūrų dialogą, kultūrinę įvairovę ir pagarbą visų kultūrų lygiavertiškumui; |
| --- | --- |

i)

skatinti kultūrų dialogą, kultūrinę įvairovę ir pagarbą visų kultūrų lygiavertiškumui;

| ii) | skatinti tarptautinį bendradarbiavimą, kad būtų stimuliuojamas kultūros pramonės šakų įnašas į besivystančių šalių ekonomikos augimą siekiant visapusiškai išnaudoti jo potencialą kovojant su skurdu, įskaitant tokių klausimų, kaip galimybės patekti į rinką ir intelektinės nuosavybės teisės, sprendimą; |
| --- | --- |

ii)

skatinti tarptautinį bendradarbiavimą, kad būtų stimuliuojamas kultūros pramonės šakų įnašas į besivystančių šalių ekonomikos augimą siekiant visapusiškai išnaudoti jo potencialą kovojant su skurdu, įskaitant tokių klausimų, kaip galimybės patekti į rinką ir intelektinės nuosavybės teisės, sprendimą;

| iii) | skatinti pagarbą čiabuvių tautų ir mažumų socialinėms, kultūrinėms ir dvasinėms vertybėms siekiant stiprinti lygybę ir teisingumą daugiatautėse visuomenėse laikantis visuotinių žmogaus teisių, kurias privalo turėti visi, įskaitant čiabuvius bei mažumoms priklausančius asmenis; |
| --- | --- |

iii)

skatinti pagarbą čiabuvių tautų ir mažumų socialinėms, kultūrinėms ir dvasinėms vertybėms siekiant stiprinti lygybę ir teisingumą daugiatautėse visuomenėse laikantis visuotinių žmogaus teisių, kurias privalo turėti visi, įskaitant čiabuvius bei mažumoms priklausančius asmenis;

| iv) | remti kultūrą, kuri yra daug žadantis ekonomikos sektorius vystymuisi ir augimui. |
| --- | --- |

iv)

remti kultūrą, kuri yra daug žadantis ekonomikos sektorius vystymuisi ir augimui.

IV.   Aprūpinimo maistu bei mitybos saugumas ir darnus žemės ūkis

Šios srities bendradarbiavimu stiprinamas bendradarbiavimas, keitimasis žiniomis ir patirtimi bei šalių partnerių pajėgumai, remiantis keturiais aprūpinimo maistu ramsčiais taikant lyčių aspektu grindžiamą požiūrį: maisto buvimu (gamyba), galimybe jį gauti (įskaitant žemę, maisto transporto iš vietovių, kuriose esama jo pertekliaus, į vietoves, kuriose jo trūksta, infrastruktūrą, rinkas, šalies maisto atsargų kaupimą, minimalios socialinės apsaugos sistemas), naudojimu (mitybos srities intervencijos socialiniu požiūriu atsakingomis priemonėmis) ir stabilumu, tuo pačiu metu kreipiant dėmesį į sąžiningą prekybą ir pirmenybę teikiant penkiems aspektams: smulkių ūkininkų veiklai ir gyvulininkystei, maisto perdirbimui siekiant sukurti pridėtinę vertę, valdymui, regioninei integracijai ir pagalbos mechanizmams pažeidžiamoms gyventojų grupėms:

| a) | Skatinti darnios smulkiųjų ūkininkų veiklos ir gyvulininkystės vystymąsi, užtikrinant ekosistemomis, mažo anglies dioksido kiekio technologijomis ir atsparumo klimato kaitos poveikiui principais grindžiamą saugią galimybę naudotis technologijomis (įskaitant informacines ir ryšių technologijas), pripažįstant, skatinant ir stiprinant vietos savarankiško prisitaikymo prie klimato kaitos strategijas, taip pat išplečiant ir teikiant technines paslaugas, taikant kaimo plėtros programas, veiksmingas ir atsakingai taikomas investicijų priemones, laikantis tarptautinių gairių, naudojant darnų žemės ir gamtos išteklių valdymą, užtikrinant įvairaus pobūdžio gyventojų teisių į žemę apsaugą ir vietos gyventojų prieigą prie žemės, genetinės įvairovės apsaugą palankioje ekonominėje aplinkoje; |
| --- | --- |

a)

Skatinti darnios smulkiųjų ūkininkų veiklos ir gyvulininkystės vystymąsi, užtikrinant ekosistemomis, mažo anglies dioksido kiekio technologijomis ir atsparumo klimato kaitos poveikiui principais grindžiamą saugią galimybę naudotis technologijomis (įskaitant informacines ir ryšių technologijas), pripažįstant, skatinant ir stiprinant vietos savarankiško prisitaikymo prie klimato kaitos strategijas, taip pat išplečiant ir teikiant technines paslaugas, taikant kaimo plėtros programas, veiksmingas ir atsakingai taikomas investicijų priemones, laikantis tarptautinių gairių, naudojant darnų žemės ir gamtos išteklių valdymą, užtikrinant įvairaus pobūdžio gyventojų teisių į žemę apsaugą ir vietos gyventojų prieigą prie žemės, genetinės įvairovės apsaugą palankioje ekonominėje aplinkoje;

| b) | remti aplinkos ir socialiniu požiūriu atsakingos politikos rengimą ir tam tikrų sektorių valdymą, valstybės ir ne valstybės veikėjų vaidmenį reguliavimo procese ir viešųjų gėrybių naudojimą, organizacinius gebėjimus, profesines organizacijas ir institucijas; |
| --- | --- |

b)

remti aplinkos ir socialiniu požiūriu atsakingos politikos rengimą ir tam tikrų sektorių valdymą, valstybės ir ne valstybės veikėjų vaidmenį reguliavimo procese ir viešųjų gėrybių naudojimą, organizacinius gebėjimus, profesines organizacijas ir institucijas;

| c) | gerinti apsirūpinimo maistu ir mitybos saugumą taikant tinkamą politiką, įskaitant biologinės įvairovės ir ekosistemų funkcijų apsaugą, prisitaikymo prie klimato kaitos politiką, informacines sistemas, krizių prevenciją ir valdymą, mitybos strategijas, skirtas pažeidžiamoms gyventojų grupėms, kurias įgyvendinant būtų sutelkiami reikiami ištekliai, kad būtų galima vykdyti bazinę intervencinę veiklą, kuri galėtų užkirsti kelią didžiajai daugumai nepakankamos mitybos atvejų; |
| --- | --- |

c)

gerinti apsirūpinimo maistu ir mitybos saugumą taikant tinkamą politiką, įskaitant biologinės įvairovės ir ekosistemų funkcijų apsaugą, prisitaikymo prie klimato kaitos politiką, informacines sistemas, krizių prevenciją ir valdymą, mitybos strategijas, skirtas pažeidžiamoms gyventojų grupėms, kurias įgyvendinant būtų sutelkiami reikiami ištekliai, kad būtų galima vykdyti bazinę intervencinę veiklą, kuri galėtų užkirsti kelią didžiajai daugumai nepakankamos mitybos atvejų;

| d) | skatinti saugią ir darnią praktiką maisto ir pašarų tiekimo grandinėje. |
| --- | --- |

d)

skatinti saugią ir darnią praktiką maisto ir pašarų tiekimo grandinėje.

V.   Migracija ir prieglobstis

Bendradarbiavimu šioje srityje ketinama stiprinti politinį dialogą, bendradarbiavimą, keitimąsi žiniomis ir patirtimi ir šalių partnerių, pilietinės visuomenės organizacijų ir vietos valdžios institucijų pajėgumus siekiant remti žmonių judumą, kuris yra teigiamas socialinės žmogaus raidos elementas. Bendradarbiavimu šioje srityje, paremtu teisėmis grindžiamu požiūriu, apimančiu visas žmogaus teises – pilietines ir politines ar ekonomines, socialines ir kultūrines, bus sprendžiamos problemos, susijusios su migracijos srautais, įskaitant migraciją tarp pietų šalių, pažeidžiamų migrantų, pvz., nelydimų nepilnamečių, prekybos žmonėmis aukų, prieglobsčio prašytojų, moterų migrančių padėtimi ir vaikų, moterų ir šeimų, likusių kilmės šalyse, padėtimi:

| a) | Skatinti migracijos valdymą visais lygiais, ypač daug dėmesio skiriant socialiniams ir ekonominiams migracijos padariniams, ir pripažinti itin svarbų pilietinės visuomenės organizacijų, įskaitant diasporą, ir vietos valdžios institucijų vaidmenį siekiant, kad migracija būtų laikoma esmine vystymosi strategijos sudedamąja dalimi; |
| --- | --- |

a)

Skatinti migracijos valdymą visais lygiais, ypač daug dėmesio skiriant socialiniams ir ekonominiams migracijos padariniams, ir pripažinti itin svarbų pilietinės visuomenės organizacijų, įskaitant diasporą, ir vietos valdžios institucijų vaidmenį siekiant, kad migracija būtų laikoma esmine vystymosi strategijos sudedamąja dalimi;

| b) | užtikrinti geresnį migracijos srautų valdymą visais jų aspektais, be kita ko, didinant vyriausybių ir kitų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų pajėgumus šalyse partnerėse tokiose srityse, kaip antai: teisėta migracija ir judumas; neteisėtos migracijos, neteisėto migrantų įvežimo ir prekybos žmonėmis prevencija; darnaus neteisėtų migrantų grąžinimo sąlygų sudarymas ir savanoriško grįžimo ir reintegracijos rėmimas; integruoto sienų valdymo pajėgumai ir tarptautinė apsauga ir prieglobstis; |
| --- | --- |

b)

užtikrinti geresnį migracijos srautų valdymą visais jų aspektais, be kita ko, didinant vyriausybių ir kitų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų pajėgumus šalyse partnerėse tokiose srityse, kaip antai: teisėta migracija ir judumas; neteisėtos migracijos, neteisėto migrantų įvežimo ir prekybos žmonėmis prevencija; darnaus neteisėtų migrantų grąžinimo sąlygų sudarymas ir savanoriško grįžimo ir reintegracijos rėmimas; integruoto sienų valdymo pajėgumai ir tarptautinė apsauga ir prieglobstis;

| c) | kuo labiau sustiprinti didesnio žmonių judumo regioniniu ir pasauliniu mastu, ypač gerai valdomos darbo jėgos migracijos, vystomąjį poveikį gerinant migrantų integraciją paskirties šalyse, skatinti ir apsaugoti imigrantų ir jų šeimos narių teises, padedant rengti ir įgyvendinti patikimą regioninę ir nacionalinę migracijos ir prieglobsčio politiką, įtraukiant migracijos aspektą į kitų sričių regioninę ir nacionalinę politiką ir remiant migrantų organizacijų ir vietos valdžios institucijų dalyvavimą politikos formavimo procese ir politikos įgyvendinimo procesų stebėsenoje; |
| --- | --- |

c)

kuo labiau sustiprinti didesnio žmonių judumo regioniniu ir pasauliniu mastu, ypač gerai valdomos darbo jėgos migracijos, vystomąjį poveikį gerinant migrantų integraciją paskirties šalyse, skatinti ir apsaugoti imigrantų ir jų šeimos narių teises, padedant rengti ir įgyvendinti patikimą regioninę ir nacionalinę migracijos ir prieglobsčio politiką, įtraukiant migracijos aspektą į kitų sričių regioninę ir nacionalinę politiką ir remiant migrantų organizacijų ir vietos valdžios institucijų dalyvavimą politikos formavimo procese ir politikos įgyvendinimo procesų stebėsenoje;

| d) | gerinti bendrą migracijos ir vystymosi ryšio supratimą, įskaitant vyriausybės politikos socialines ir ekonomines pasekmes migracijos (prieglobsčio) ar kituose sektoriuose; |
| --- | --- |

d)

gerinti bendrą migracijos ir vystymosi ryšio supratimą, įskaitant vyriausybės politikos socialines ir ekonomines pasekmes migracijos (prieglobsčio) ar kituose sektoriuose;

| e) | didinti prieglobsčio ir priėmimo pajėgumus šalyse partnerėse. |
| --- | --- |

e)

didinti prieglobsčio ir priėmimo pajėgumus šalyse partnerėse.

Bendradarbiavimo šioje srityje valdymas bus derinamas su Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondu bei Vidaus saugumo fondu, visiškai laikantis politikos suderinamumo vystymosi labui principo.

B.   PILIETINĖS VISUOMENĖS ORGANIZACIJŲ IR VIETOS VALDŽIOS INSTITUCIJŲ PROGRAMA

Atsižvelgiant į Komisijos struktūrinio dialogo iniciatyvos išvadas ir Sąjungos paramą žmogaus teisėms, demokratijai, ir geram valdymui, šia programa bus siekiama stiprinti pilietinės visuomenės organizacijas ir vietos valdžios institucijas šalyse partnerėse ir, kai tai numatyta šiame reglamente, Sąjungoje, šalyse kandidatėse ir potencialiose šalyse kandidatėse. Ja siekiama užtikrinti palankias sąlygas piliečių dalyvavimui ir pilietinės visuomenės veiksmams bei bendradarbiavimui, keitimuisi žiniomis ir patirtimi, taip pat pilietinės visuomenės organizacijų ir vietos valdžios institucijų gebėjimams šalyse partnerėse siekiant padėti įgyvendinti tarptautiniu lygiu sutartus vystymosi tikslus.

Taikant šį reglamentą, „pilietinės visuomenės organizacijos“ yra nevalstybinės, pelno nesiekiančios organizacijos, veikiančios nepriklausomai ir atskaitingai, kaip antai: nevyriausybinės organizacijos, čiabuvių tautoms atstovaujančios organizacijos, nacionalinėms ir (arba) etninėms mažumoms atstovaujančios organizacijos, diasporos organizacijos, migrantų organizacijos šalyse partnerėse, vietos prekiautojų asociacijos ir piliečių grupės, kooperatyvai, darbdavių asociacijos ir profesinės sąjungos (socialiniai partneriai), ekonominiams ir socialiniams interesams atstovaujančios organizacijos, organizacijos, kovojančios su korupcija ir sukčiavimu bei skatinančios gerą valdymą, pilietinių teisių organizacijos ir organizacijos, kovojančios su diskriminacija, vietos organizacijos (įskaitant tinklus), dalyvaujančios decentralizuoto regioninio bendradarbiavimo ir integracijos procese, vartotojų organizacijos, moterų ir jaunimo organizacijos, aplinkos, mokymo, kultūros, mokslinių tyrimų ir mokslo organizacijos, universitetai, bažnyčios ir religinės asociacijos bei bendruomenės, žiniasklaida ir bet kokios nevyriausybinės asociacijos ir nepriklausomi fondai, įskaitant nepriklausomus politinius fondus, kurie gali prisidėti įgyvendinant šio reglamento tikslus.

Taikant šį reglamentą, „vietos valdžios institucijos“ yra įvairios žemesnio nei nacionalinio lygmens valdžios institucijos, t. y. savivaldybės, bendruomenės, rajonai, apskritys, provincijos, regionai ir kt.

Šia programa padedama užtikrinti:

| a) | įtraukią ir įgalintą visuomenę šalyse partnerėse, sukuriant stipresnes pilietinės visuomenės organizacijas ir vietos valdžios institucijas bei pagrindines paslaugas, teikiamas gyventojų grupėms, kurioms jos reikalingos; |
| --- | --- |

a)

įtraukią ir įgalintą visuomenę šalyse partnerėse, sukuriant stipresnes pilietinės visuomenės organizacijas ir vietos valdžios institucijas bei pagrindines paslaugas, teikiamas gyventojų grupėms, kurioms jos reikalingos;

| b) | didesnį apie Europą sąmoningumo lygį vystymosi klausimais ir aktyviai sutelktą viešąją paramą Sąjungoje, šalyse kandidatėse ir potencialiose kandidatėse, siekiant mažinti skurdą ir įgyvendinti darnaus vystymosi strategijas šalyse partnerėse; |
| --- | --- |

b)

didesnį apie Europą sąmoningumo lygį vystymosi klausimais ir aktyviai sutelktą viešąją paramą Sąjungoje, šalyse kandidatėse ir potencialiose kandidatėse, siekiant mažinti skurdą ir įgyvendinti darnaus vystymosi strategijas šalyse partnerėse;

| c) | didesnius Europos ir pietinių regionų pilietinės visuomenės organizacijų ir vietos valdžios institucijų tinklų, platformų ir sąjungų pajėgumus, siekiant užtikrinti esminį ir tęstinį dialogą vystymosi srities politikos klausimais ir skatinti demokratinį valdymą. |
| --- | --- |

c)

didesnius Europos ir pietinių regionų pilietinės visuomenės organizacijų ir vietos valdžios institucijų tinklų, platformų ir sąjungų pajėgumus, siekiant užtikrinti esminį ir tęstinį dialogą vystymosi srities politikos klausimais ir skatinti demokratinį valdymą.

Galimi pagal šią programą remtini veiksmai:

| a) | intervencijos šalyse partnerėse, kuriomis remiamos pažeidžiamos ir atskirtos grupės, teikiant pagrindines paslaugas per pilietinės visuomenės organizacijas ir vietos valdžios institucijas; |
| --- | --- |

a)

intervencijos šalyse partnerėse, kuriomis remiamos pažeidžiamos ir atskirtos grupės, teikiant pagrindines paslaugas per pilietinės visuomenės organizacijas ir vietos valdžios institucijas;

| b) | tam tikrų veikėjų gebėjimų stiprinimas kartu teikiant paramą pagal nacionalinę programą, kai veiksmais siekiama:






  i) | sudaryti palankias sąlygas piliečių dalyvavimui ir pilietinės visuomenės veiksmams, taip pat pilietinės visuomenės organizacijų gebėjimams veiksmingai dalyvauti politikos formavimo ir politikos įgyvendinimo stebėsenos procesuose; |
| --- | --- | --- |

b)

tam tikrų veikėjų gebėjimų stiprinimas kartu teikiant paramą pagal nacionalinę programą, kai veiksmais siekiama:

i)

sudaryti palankias sąlygas piliečių dalyvavimui ir pilietinės visuomenės veiksmams, taip pat pilietinės visuomenės organizacijų gebėjimams veiksmingai dalyvauti politikos formavimo ir politikos įgyvendinimo stebėsenos procesuose;

| ii) | sudaryti palankesnes sąlygas glaudesniam dialogui ir geresniam pilietinės visuomenės organizacijų, vietos valdžios institucijų, valstybės ir kitų vystymosi proceso dalyvių bendradarbiavimui vystymosi klausimais; |
| --- | --- |

ii)

sudaryti palankesnes sąlygas glaudesniam dialogui ir geresniam pilietinės visuomenės organizacijų, vietos valdžios institucijų, valstybės ir kitų vystymosi proceso dalyvių bendradarbiavimui vystymosi klausimais;

| iii) | stiprinti vietos valdžios institucijų gebėjimus veiksmingai dalyvauti vystymosi procese, pripažįstant konkretų jų vaidmenį ir ypatumus; |
| --- | --- |

iii)

stiprinti vietos valdžios institucijų gebėjimus veiksmingai dalyvauti vystymosi procese, pripažįstant konkretų jų vaidmenį ir ypatumus;

| c) | didinti visuomenės informuotumą vystymosi klausimais, įgalinti žmones būti aktyviais ir atsakingais piliečiais bei skatinti formalų ir neformalų švietimą vystymosi klausimais Sąjungoje, šalyse kandidatėse ir potencialiose kandidatėse, diegti vystymosi politiką visuomenėje, sutelkti didesnę viešąją paramą veiksmams, skirtiems kovai su skurdu, ir veiksmams, kuriais siekiama užtikrinti labiau lygybės principais grindžiamus išsivysčiusių ir besivystančių šalių santykius, didinti informuotumą apie klausimus ir sunkumus, su kuriais susiduria besivystančios šalys ir jų tautos, remti teisę į vystymosi procesą, kuriame būtų visapusiškai užtikrinamos visos žmogaus teisės ir pagrindinės laisvės, ir socialinį globalizacijos aspektą; |
| --- | --- |

c)

didinti visuomenės informuotumą vystymosi klausimais, įgalinti žmones būti aktyviais ir atsakingais piliečiais bei skatinti formalų ir neformalų švietimą vystymosi klausimais Sąjungoje, šalyse kandidatėse ir potencialiose kandidatėse, diegti vystymosi politiką visuomenėje, sutelkti didesnę viešąją paramą veiksmams, skirtiems kovai su skurdu, ir veiksmams, kuriais siekiama užtikrinti labiau lygybės principais grindžiamus išsivysčiusių ir besivystančių šalių santykius, didinti informuotumą apie klausimus ir sunkumus, su kuriais susiduria besivystančios šalys ir jų tautos, remti teisę į vystymosi procesą, kuriame būtų visapusiškai užtikrinamos visos žmogaus teisės ir pagrindinės laisvės, ir socialinį globalizacijos aspektą;

| d) | koordinuoti pilietinės visuomenės organizacijų ir vietos valdžios institucijų tinklų, jų organizacijų ir įvairių suinteresuotųjų subjektų, dalyvaujančių viešosiose diskusijose dėl vystymosi, veiklą, plėtoti jų gebėjimus ir stiprinti jų institucijas, taip pat koordinuoti pietinių regionų pilietinės visuomenės organizacijų ir vietos valdžios institucijų tinklų bei kelias organizacijas vienijančių organizacijų veiklą, plėtoti jų gebėjimus ir stiprinti jų institucijas. |
| --- | --- |

d)

koordinuoti pilietinės visuomenės organizacijų ir vietos valdžios institucijų tinklų, jų organizacijų ir įvairių suinteresuotųjų subjektų, dalyvaujančių viešosiose diskusijose dėl vystymosi, veiklą, plėtoti jų gebėjimus ir stiprinti jų institucijas, taip pat koordinuoti pietinių regionų pilietinės visuomenės organizacijų ir vietos valdžios institucijų tinklų bei kelias organizacijas vienijančių organizacijų veiklą, plėtoti jų gebėjimus ir stiprinti jų institucijas.

---

III PRIEDAS

BENDRADARBIAVIMO SRITYS PAGAL VISOS AFRIKOS PROGRAMĄ

Visos Afrikos programa remiami Afrikos ir Sąjungos strateginės partnerystės tikslai ir bendrieji principai. Ja skatinama taikyti į žmones orientuotos partnerystės principą ir principą „vertinti Afriką kaip visumą“, taip pat skatinama regioninio ir žemyninio lygių darna. Joje daugiausia dėmesio skiriama tarpregioninio, žemyninio ar pasaulinio pobūdžio veiklai, vykdomai Afrikoje ir su Afrika, ir remiamos bendros Afrikos ir ES iniciatyvos pasaulinėje arenoje. Pagal programą visų pirma teikiama parama šiose partnerystės srityse:

| a) | taikos ir saugumo; |
| --- | --- |

a)

taikos ir saugumo;

| b) | demokratinio valdymo ir žmogaus teisių; |
| --- | --- |

b)

demokratinio valdymo ir žmogaus teisių;

| c) | prekybos, regioninės integracijos ir infrastruktūros (įskaitant žaliavas), |
| --- | --- |

c)

prekybos, regioninės integracijos ir infrastruktūros (įskaitant žaliavas),

| d) | TVT ir tarptautiniu lygiu sutartų naujų laikotarpio po 2015 m. vystymosi tikslų; |
| --- | --- |

d)

TVT ir tarptautiniu lygiu sutartų naujų laikotarpio po 2015 m. vystymosi tikslų;

| e) | energetikos, |
| --- | --- |

e)

energetikos,

| f) | klimato kaitos ir aplinkos, |
| --- | --- |

f)

klimato kaitos ir aplinkos,

| g) | migracijos, judumo ir užimtumo, |
| --- | --- |

g)

migracijos, judumo ir užimtumo,

| h) | mokslo, informacinės visuomenės ir kosmoso, |
| --- | --- |

h)

mokslo, informacinės visuomenės ir kosmoso,

| i) | kompleksinių klausimų. |
| --- | --- |

i)

kompleksinių klausimų.

---

IV PRIEDAS

ORIENTACINIŲ FINANSINIŲ SUMŲ PASKIRSTYMAS 2014–2020 M.

| (mln. EUR finansiniai duomenys) |
| --- |
| Iš viso | 19 662 |
| 1) | Geografinės programos |

(mln. EUR finansiniai duomenys)

Iš viso

19 662

1)

Geografinės programos

11 809 (1)

| a) | Pagal geografines teritorijas |
| --- | --- |

a)

Pagal geografines teritorijas

| i) | Lotynų Amerika |
| --- | --- |

i)

Lotynų Amerika

2 500

| ii) | Pietų Azija |
| --- | --- |

ii)

Pietų Azija

3 813

| iii) | Šiaurės ir pietryčių Azija |
| --- | --- |

iii)

Šiaurės ir pietryčių Azija

2 870

| iv) | Vidurinė Azija |
| --- | --- |

iv)

Vidurinė Azija

1 072

| v) | Artimieji Rytai |
| --- | --- |

v)

Artimieji Rytai

545

| vi) | kitos šalys |
| --- | --- |

vi)

kitos šalys

251

| b) | Pagal bendradarbiavimo sritis |
| --- | --- |

b)

Pagal bendradarbiavimo sritis

| i) | Žmogaus teisės, demokratija ir geras valdymas: |
| --- | --- |

i)

Žmogaus teisės, demokratija ir geras valdymas:

ne mažiau kaip 15 %

| ii) | Integracinis ir darnus augimas, orientuotas į žmogaus socialinę raidą: |
| --- | --- |

ii)

Integracinis ir darnus augimas, orientuotas į žmogaus socialinę raidą:

ne mažiau kaip 45 %

| 2) | Teminės programos |
| --- | --- |

2)

Teminės programos

7 008

| a) | Visuotinės viešosios gėrybės ir uždaviniai |
| --- | --- |

a)

Visuotinės viešosios gėrybės ir uždaviniai

5 101

| i) | Aplinka ir klimato kaita (2) |
| --- | --- |

i)

Aplinka ir klimato kaita (2)

27 %

| ii) | Darni energetika |
| --- | --- |

ii)

Darni energetika

12 %

| iii) | Žmogaus socialinė raida, įskaitant deramą darbą, socialinį teisingumą ir kultūrą |
| --- | --- |

iii)

Žmogaus socialinė raida, įskaitant deramą darbą, socialinį teisingumą ir kultūrą

25 %

Iš jų:

| — | Sveikata |
| --- | --- |

—

Sveikata

ne mažiau kaip 40 %

| — | Švietimas, žinios ir įgūdžiai |
| --- | --- |

—

Švietimas, žinios ir įgūdžiai

ne mažiau kaip 17,5 %

| — | Lyčių lygybė, moterų įgalinimas ir moterų ir mergaičių teisių apsauga; vaikai ir jaunimas, nediskriminavimas; užimtumas, įgūdžiai, socialinė apsauga ir socialinė įtrauktis; augimas, darbo vietos ir privačiojo sektoriaus dalyvavimas, kultūra ne mažiau kaip |
| --- | --- |

—

Lyčių lygybė, moterų įgalinimas ir moterų ir mergaičių teisių apsauga; vaikai ir jaunimas, nediskriminavimas; užimtumas, įgūdžiai, socialinė apsauga ir socialinė įtrauktis; augimas, darbo vietos ir privačiojo sektoriaus dalyvavimas, kultūra ne mažiau kaip

27,5 %

| iv) | Aprūpinimas maistu ir darnus žemės ūkis |
| --- | --- |

iv)

Aprūpinimas maistu ir darnus žemės ūkis

29 %

| v) | Migracija ir prieglobstis |
| --- | --- |

v)

Migracija ir prieglobstis

7 %

Ne mažiau kaip 50 % lėšų, turimų prieš panaudojant OECD metodikos rodiklius (Rio rodiklius), bus panaudota veiksmams klimato politikos srityje ir su aplinka susijusiems tikslams pasiekti.

| b) | Pilietinės visuomenės organizacijos ir vietos valdžios institucijos |
| --- | --- |

b)

Pilietinės visuomenės organizacijos ir vietos valdžios institucijos

1 907

| 3) | Visos Afrikos programa |
| --- | --- |

3)

Visos Afrikos programa

845

---

(1)  Iš jų: 758 milijonai EUR nepaskirstytų lėšų.

(2)  Iš esmės lėšos bus paskirstomos tolygiai aplinkos ir klimato kaitos klausimams.

---

Europos Komisijos deklaracija dėl strateginio dialogo su Europos Parlamentu (1)

Remdamasi Europos Sąjungos sutarties 14 straipsniu, Europos Komisija, prireikus iš anksto pasikonsultavusi su atitinkamais pagalbos gavėjais, prieš vykdydama programavimą pagal 2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 233/2014, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. vystomojo bendradarbiavimo finansinė priemonė, palaiko strateginį dialogą su Europos Parlamentu. Europos Komisija Europos Parlamentui pateiks turimus susijusius programavimo dokumentus, kuriuose nurodyti kiekvienai šaliai ir (arba) regionui numatyti orientaciniai asignavimai ir kiekvienos šalies ir (arba) regiono prioritetai, tikėtini rezultatai ir orientaciniai asignavimai, numatyti geografinių programų prioritetams įgyvendinti, taip pat pasirinkta pagalbos teikimo tvarka (2). Europos Komisija pateiks Europos Parlamentui turimus susijusius programavimo dokumentus, kuriuose nurodyti teminiai prioritetai, tikėtini rezultatai, pasirinkta pagalbos teikimo tvarka (2) ir teminėse programose numatyti tokiems prioritetams skirti finansiniai asignavimai. Europos Komisija atsižvelgs į Europos Parlamento poziciją šiuo klausimu.

Rengdama laikotarpio vidurio peržiūrą ir prieš priimdama bet kokius esminius programavimo dokumentų pakeitimus šio reglamento galiojimo laikotarpiu, Europos Komisija palaikys strateginį dialogą su Europos Parlamentu.

Europos Parlamento prašymu Europos Komisija paaiškins, į kurias Europos Parlamento pastabas atsižvelgta programavimo dokumentuose ir įgyvendinant bet kokius tolesnius veiksmus po strateginio dialogo.

---

(1)  Europos Komisijai atstovaus atsakingas Komisijos narys.

(2)  Jeigu taikoma.

---

Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Komisijos deklaracija dėl 2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 233/2014, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. vystomojo bendradarbiavimo finansinė priemonė, 5 straipsnio 2 dalies b punkto ii papunkčio

Kalbant apie 2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 233/2014, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. vystomojo bendradarbiavimo finansinė priemonė, 5 straipsnio 2 dalies b punkto ii papunkčio taikymą, šio reglamento įsigaliojimo metu laikoma, kad dvišalis bendradarbiavimas išimtiniais atvejais, taip pat atsižvelgiant į tai, kad siekiama laipsniškai nutraukti vystomosios pagalbos teikimą, palaikomas su šiomis šalimis partnerėmis: Kuba, Kolumbija, Ekvadoru, Peru ir Pietų Afrika.

---

Europos Komisijos deklaracija dėl 2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 233/2014, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. vystomojo bendradarbiavimo finansinė priemonė, 5 straipsnio

Prieš pakeisdama 2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 233/2014, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. vystomojo bendradarbiavimo finansinė priemonė, 5 straipsnio 2 dalies b punkto ii papunkčio taikymo sritį, Europos Komisija prašys Europos Parlamento pateikti nuomonę.

---

Europos Komisijos deklaracija dėl asignavimo, skirto pagrindinėms paslaugoms teikti

2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 233/2014, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. vystomojo bendradarbiavimo finansinė priemonė, turėtų padėti Sąjungai vykdyti bendrą įsipareigojimą nuolat remti žmogaus socialinę raidą, kad atsižvelgiant į Tūkstantmečio vystymosi tikslus būtų gerinamos žmonių gyvenimo sąlygos. Bent 20 proc. pagal tą reglamentą numatytos pagalbos bus skirta pagrindinėms socialinėms paslaugos teikti, daugiausia dėmesio skiriant sveikatos priežiūros ir švietimo sritimis, taip pat vidurinio mokslo sričiai, pripažįstant, kad būtinas tam tikras lankstumas, pvz., atvejais, kai teikiama išimtinė pagalba. Informacija apie tai, kaip atsižvelgta į šią deklaraciją, bus pateikta 2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 236/2014, kuriuo nustatomos bendros Sąjungos išorės veiksmų priemonių įgyvendinimo taisyklės ir procedūros, 13 straipsnyje nurodytoje metinėje ataskaitoje.

---

Europos Parlamento pareiškimas dėl pagalbos, teikiamos pagal finansines priemones, sustabdymo

Europos Parlamentas atkreipia dėmesį, kad 2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 233/2014, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. vystomojo bendradarbiavimo finansavimo priemonė, 2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 232/2014, kuriuo nustatoma Europos kaimynystės priemonė, 2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 234/2014 dėl bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis partnerystės priemonės sukūrimo ir 2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 231/2014 dėl Pasirengimo narystei pagalbos priemonės (PNPP II) aiškiai nenurodyta galimybė sustabdyti pagalbą tais atvejais, kai ją gaunanti šalis nesilaiko pagrindinių atitinkamoje priemonėje įtvirtintų principų, t. y. demokratijos, teisinės valstybės ir pagarbos žmogaus teisėms principų.

Europos Parlamentas mano, kad bet koks pagal šias priemones teikiamos pagalbos sustabdymas pakeistų pagal įprastą teisėkūros procedūrą sutartą bendrą finansinį režimą. Kaip viena iš teisėkūros institucijų ir vienas iš biudžeto valdymo instituciją sudarančių narių Europos Parlamentas šiuo požiūriu turi teisę visapusiškai įgyvendinti savo prerogatyvas, jeigu toks sprendimas būtų priimtas.

---

| 15.3.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 77/77 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 77/77

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 234/2014

2014 m. kovo 11 d.

kuriuo nustatoma bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis partnerystės priemonė

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 207 straipsnio 2 dalį, 209 straipsnio 1 dalį ir 212 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (1),

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),

kadangi:

| (1) | Sąjunga turėtų siekti plėtoti santykius ir kurti partnerystes su trečiosiomis šalimis. Šis reglamentas yra nauja ir papildoma tiesioginės paramos Sąjungos išorės politikai priemonė, kuria į bendradarbiavimo partnerystes ir dialogus politikos klausimais įtraukiamos sritys ir temos, kurių neaprėpia vystomasis bendradarbiavimas. Jis grindžiamas patirtimi, įgyta bendradarbiaujant su pramoninėmis ir dideles pajamas gaunančiomis šalimis bei teritorijomis pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1934/2006 (3); |
| --- | --- |

(1)

Sąjunga turėtų siekti plėtoti santykius ir kurti partnerystes su trečiosiomis šalimis. Šis reglamentas yra nauja ir papildoma tiesioginės paramos Sąjungos išorės politikai priemonė, kuria į bendradarbiavimo partnerystes ir dialogus politikos klausimais įtraukiamos sritys ir temos, kurių neaprėpia vystomasis bendradarbiavimas. Jis grindžiamas patirtimi, įgyta bendradarbiaujant su pramoninėmis ir dideles pajamas gaunančiomis šalimis bei teritorijomis pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1934/2006 (3);

| (2) | bendradarbiavimas su besivystančiomis šalimis, teritorijomis ir regionais pagal geografines programas, pagal vystomojo bendradarbiavimo finansinę priemonę, nustatytas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1905/2006 (4), beveik visiškai apsiribojo tų priemonių, kurios atitinka Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) Paramos vystymuisi komiteto nustatytus oficialios paramos vystymuisi kriterijus, finansavimu; |
| --- | --- |

(2)

bendradarbiavimas su besivystančiomis šalimis, teritorijomis ir regionais pagal geografines programas, pagal vystomojo bendradarbiavimo finansinę priemonę, nustatytas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1905/2006 (4), beveik visiškai apsiribojo tų priemonių, kurios atitinka Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) Paramos vystymuisi komiteto nustatytus oficialios paramos vystymuisi kriterijus, finansavimu;

| (3) | per praėjusį dešimtmetį Sąjunga nepaliaujamai stiprino savo dvišalius santykius su daugybe pramoninių ir kitų dideles ar vidutines pajamas gaunančių šalių ir teritorijų įvairiuose pasaulio regionuose; |
| --- | --- |

(3)

per praėjusį dešimtmetį Sąjunga nepaliaujamai stiprino savo dvišalius santykius su daugybe pramoninių ir kitų dideles ar vidutines pajamas gaunančių šalių ir teritorijų įvairiuose pasaulio regionuose;

| (4) | Sąjungai reikia pasaulinio masto užsienio politikos finansinės priemonės, pagal kurią ji galėtų finansuoti oficialios paramos vystymuisi kriterijų neatitinkančias priemones, kurios yra itin svarbios Sąjungos santykiams su trečiosiomis šalimis plėtoti ir stiprinti, ypač palaikant dialogus politikos klausimais ir užmezgant partnerystės ryšius. Ta nauja priemone, kuri yra novatoriška taikymo srities ir tikslų atžvilgiu, turėtų būti sukurta teigiama aplinka glaudesniems Sąjungos bei atitinkamų trečiųjų šalių santykiams ir turėtų būti propaguojami svarbiausi Sąjungos interesai; |
| --- | --- |

(4)

Sąjungai reikia pasaulinio masto užsienio politikos finansinės priemonės, pagal kurią ji galėtų finansuoti oficialios paramos vystymuisi kriterijų neatitinkančias priemones, kurios yra itin svarbios Sąjungos santykiams su trečiosiomis šalimis plėtoti ir stiprinti, ypač palaikant dialogus politikos klausimais ir užmezgant partnerystės ryšius. Ta nauja priemone, kuri yra novatoriška taikymo srities ir tikslų atžvilgiu, turėtų būti sukurta teigiama aplinka glaudesniems Sąjungos bei atitinkamų trečiųjų šalių santykiams ir turėtų būti propaguojami svarbiausi Sąjungos interesai;

| (5) | Sąjungai yra svarbu plėtoti santykius ir dialogą su šalimis, su kuriomis Sąjungai strategiškai svarbu skatinti ryšius, visų pirma su išsivysčiusiomis ir besivystančiomis šalimis, kurių vaidmuo sprendžiant pasaulio reikalus, įskaitant pasaulinį valdymą, užsienio politiką, tarptautinę ekonomiką, daugiašalius forumus ir organus, kaip antai G8 ir G20, ir sprendžiant pasaulines problemas tampa vis svarbesnis; |
| --- | --- |

(5)

Sąjungai yra svarbu plėtoti santykius ir dialogą su šalimis, su kuriomis Sąjungai strategiškai svarbu skatinti ryšius, visų pirma su išsivysčiusiomis ir besivystančiomis šalimis, kurių vaidmuo sprendžiant pasaulio reikalus, įskaitant pasaulinį valdymą, užsienio politiką, tarptautinę ekonomiką, daugiašalius forumus ir organus, kaip antai G8 ir G20, ir sprendžiant pasaulines problemas tampa vis svarbesnis;

| (6) | Sąjunga turi stiprinti visapusiškus partnerystės ryšius su naujais tarptautinės arenos dalyviais, kad galėtų remti stabilią ir integracinę tarptautinę santvarką, siekti kurti bendras visuotines viešąsias gėrybes, propaguoti svarbiausius Sąjungos interesus ir didinti informuotumą apie Sąjungą tose šalyse; |
| --- | --- |

(6)

Sąjunga turi stiprinti visapusiškus partnerystės ryšius su naujais tarptautinės arenos dalyviais, kad galėtų remti stabilią ir integracinę tarptautinę santvarką, siekti kurti bendras visuotines viešąsias gėrybes, propaguoti svarbiausius Sąjungos interesus ir didinti informuotumą apie Sąjungą tose šalyse;

| (7) | šio reglamento taikymo sritis turi aprėpti visą pasaulį, kad prireikus būtų galima remti bendradarbiavimo priemones, kuriomis grindžiami santykiai su visomis šalimis, kuriose Sąjunga turi strateginių interesų, atsižvelgiant į šio reglamento tikslus; |
| --- | --- |

(7)

šio reglamento taikymo sritis turi aprėpti visą pasaulį, kad prireikus būtų galima remti bendradarbiavimo priemones, kuriomis grindžiami santykiai su visomis šalimis, kuriose Sąjunga turi strateginių interesų, atsižvelgiant į šio reglamento tikslus;

| (8) | Sąjungai yra svarbu toliau skatinti dialogą ir bendradarbiavimą su šalimis, kurios nebeatitinka dvišalių programų, vykdomų pagal vystomojo bendradarbiavimo finansavimo priemonę, nustatytą Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 233/2014 (5) (toliau – vystomojo bendradarbiavimo finansavimo priemonė), kriterijų; |
| --- | --- |

(8)

Sąjungai yra svarbu toliau skatinti dialogą ir bendradarbiavimą su šalimis, kurios nebeatitinka dvišalių programų, vykdomų pagal vystomojo bendradarbiavimo finansavimo priemonę, nustatytą Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 233/2014 (5) (toliau – vystomojo bendradarbiavimo finansavimo priemonė), kriterijų;

| (9) | be to, Sąjungai yra svarbu turėti įtraukias pasaulines institucijas, grindžiamas veiksmingo daugiašališkumo principu ir dirbti siekiant to tikslo; |
| --- | --- |

(9)

be to, Sąjungai yra svarbu turėti įtraukias pasaulines institucijas, grindžiamas veiksmingo daugiašališkumo principu ir dirbti siekiant to tikslo;

| (10) | pagal šį reglamentą Sąjunga turėtų padėti įgyvendinti 2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikate išdėstytos strategijos „Europa 2020. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (toliau – strategija „Europa 2020“) išorės aspektą, kuris apima šiuos tris ramsčius: ekonomikos, socialinį ir aplinkosaugos. Visų pirma šiuo reglamentu turėtų būti remiami tikslai, susiję su pasaulinės reikšmės klausimais, kaip antai klimato kaita, energetinis saugumas ir efektyvus išteklių naudojimas, perėjimas prie ekologiškesnės ekonomikos, mokslas, inovacijos ir konkurencingumas, judumas, prekyba ir investicijos, ekonominės partnerystės, verslas, užimtumas ir bendradarbiavimas su trečiosiomis šalimis reguliavimo srityje, taip pat geresnės bendrovių iš Sąjungos galimybės patekti į rinką, įskaitant mažų ir vidutinių įmonių (MVĮ) internacionalizavimą. Juo taip pat turėtų būti skatinama viešoji diplomatinė veikla, bendradarbiavimas švietimo ir akademiniais klausimais ir informavimo veikla; |
| --- | --- |

(10)

pagal šį reglamentą Sąjunga turėtų padėti įgyvendinti 2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikate išdėstytos strategijos „Europa 2020. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (toliau – strategija „Europa 2020“) išorės aspektą, kuris apima šiuos tris ramsčius: ekonomikos, socialinį ir aplinkosaugos. Visų pirma šiuo reglamentu turėtų būti remiami tikslai, susiję su pasaulinės reikšmės klausimais, kaip antai klimato kaita, energetinis saugumas ir efektyvus išteklių naudojimas, perėjimas prie ekologiškesnės ekonomikos, mokslas, inovacijos ir konkurencingumas, judumas, prekyba ir investicijos, ekonominės partnerystės, verslas, užimtumas ir bendradarbiavimas su trečiosiomis šalimis reguliavimo srityje, taip pat geresnės bendrovių iš Sąjungos galimybės patekti į rinką, įskaitant mažų ir vidutinių įmonių (MVĮ) internacionalizavimą. Juo taip pat turėtų būti skatinama viešoji diplomatinė veikla, bendradarbiavimas švietimo ir akademiniais klausimais ir informavimo veikla;

| (11) | visų pirma kova su klimato kaita yra pripažįstama vienu svarbiausių Sąjungos ir platesnės tarptautinės bendruomenės pasaulinių uždavinių. Klimato kaita yra sritis, kurioje būtina imtis skubių veiksmų tarptautiniu lygiu ir kurioje siekiant Sąjungos tikslų reikia bendradarbiauti su šalimis partnerėmis. Todėl Sąjunga turėtų sustiprinti savo pastangas skatindama siekti visuotinio sutarimo šiuo atžvilgiu. Atsižvelgiant į 2011 m. birželio 29 d. Komisijos komunikatą „Strategijos“ Europa 2020 „biudžetas“, kuriuo Sąjunga raginama bent 20 % padidinti klimato problemoms spręsti skiriamą jos biudžeto dalį, šis reglamentas turėtų siekiant to tikslo; |
| --- | --- |

(11)

visų pirma kova su klimato kaita yra pripažįstama vienu svarbiausių Sąjungos ir platesnės tarptautinės bendruomenės pasaulinių uždavinių. Klimato kaita yra sritis, kurioje būtina imtis skubių veiksmų tarptautiniu lygiu ir kurioje siekiant Sąjungos tikslų reikia bendradarbiauti su šalimis partnerėmis. Todėl Sąjunga turėtų sustiprinti savo pastangas skatindama siekti visuotinio sutarimo šiuo atžvilgiu. Atsižvelgiant į 2011 m. birželio 29 d. Komisijos komunikatą „Strategijos“ Europa 2020 „biudžetas“, kuriuo Sąjunga raginama bent 20 % padidinti klimato problemoms spręsti skiriamą jos biudžeto dalį, šis reglamentas turėtų siekiant to tikslo;

| (12) | siekiant spręsti tokias tarptautines problemas, kaip aplinkos būklės blogėjimas, galimybė gauti žaliavų bei retųjų žemių elementų ir tausus jų naudojimas, reikalingas taisyklėmis grindžiamas ir įtraukus požiūris; |
| --- | --- |

(12)

siekiant spręsti tokias tarptautines problemas, kaip aplinkos būklės blogėjimas, galimybė gauti žaliavų bei retųjų žemių elementų ir tausus jų naudojimas, reikalingas taisyklėmis grindžiamas ir įtraukus požiūris;

| (13) | Sąjunga yra įsipareigojusi padėti pa siekti pasaulinius biologinės įvairovės tikslus 2020 m. ir įgyvendinti susijusią išteklių sutelkimo strategiją; |
| --- | --- |

(13)

Sąjunga yra įsipareigojusi padėti pa siekti pasaulinius biologinės įvairovės tikslus 2020 m. ir įgyvendinti susijusią išteklių sutelkimo strategiją;

| (14) | palaikydama santykius su partneriais visame pasaulyje Sąjunga yra pasiryžusi propaguoti deramą darbą visiems, taip pat tarptautiniu mastu pripažintų darbo standartų ir daugiašalių aplinkos apsaugos susitarimų ratifikavimą ir veiksmingą įgyvendinimą; |
| --- | --- |

(14)

palaikydama santykius su partneriais visame pasaulyje Sąjunga yra pasiryžusi propaguoti deramą darbą visiems, taip pat tarptautiniu mastu pripažintų darbo standartų ir daugiašalių aplinkos apsaugos susitarimų ratifikavimą ir veiksmingą įgyvendinimą;

| (15) | svarbus Sąjungos strateginis interesas yra skatinti ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą daugiašaliu ir dvišaliu lygiu skatinant sąžiningą ir atvirą prekybą bei investicijas ir remiant derybas dėl prekybos ir investicijų susitarimų, kurių šalimi Sąjunga yra, ir jų įgyvendinimą. Pagal šį reglamentą Sąjunga turėtų prisidėti kuriant saugią aplinką didinti prekybos ir investicijų galimybes visame pasaulyje bendrovėms iš Sąjungos, ypač MVĮ,, be kita ko, remiant bendradarbiavimą ir konvergenciją reguliavimo srityje, propaguojant tarptautinius standartus, gerinant intelektinės nuosavybės teisių apsaugą ir siekiant panaikinti nepagrįstas kliūtis patekti į rinką; |
| --- | --- |

(15)

svarbus Sąjungos strateginis interesas yra skatinti ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą daugiašaliu ir dvišaliu lygiu skatinant sąžiningą ir atvirą prekybą bei investicijas ir remiant derybas dėl prekybos ir investicijų susitarimų, kurių šalimi Sąjunga yra, ir jų įgyvendinimą. Pagal šį reglamentą Sąjunga turėtų prisidėti kuriant saugią aplinką didinti prekybos ir investicijų galimybes visame pasaulyje bendrovėms iš Sąjungos, ypač MVĮ,, be kita ko, remiant bendradarbiavimą ir konvergenciją reguliavimo srityje, propaguojant tarptautinius standartus, gerinant intelektinės nuosavybės teisių apsaugą ir siekiant panaikinti nepagrįstas kliūtis patekti į rinką;

| (16) | remiantis Europos Sąjungos sutarties (toliau –ES sutartis) 21 straipsniu, Sąjungos veiksmai tarptautinėje arenoje turi būti grindžiami principais, paskatinusiais jos pačios sukūrimą, vystymąsi ir plėtrą, ir kurių įgyvendinimą ji skatina platesniame pasaulyje, būtent demokratijos, teisinės valstybės, žmogaus teisių ir pagrindinių laisvų visuotinumo ir nedalomumo, pagarbos žmogaus orumui, lygybės ir solidarumo principais bei Jungtinių Tautų Chartijos ir tarptautinės teisės principų laikymusi; |
| --- | --- |

(16)

remiantis Europos Sąjungos sutarties (toliau –ES sutartis) 21 straipsniu, Sąjungos veiksmai tarptautinėje arenoje turi būti grindžiami principais, paskatinusiais jos pačios sukūrimą, vystymąsi ir plėtrą, ir kurių įgyvendinimą ji skatina platesniame pasaulyje, būtent demokratijos, teisinės valstybės, žmogaus teisių ir pagrindinių laisvų visuotinumo ir nedalomumo, pagarbos žmogaus orumui, lygybės ir solidarumo principais bei Jungtinių Tautų Chartijos ir tarptautinės teisės principų laikymusi;

| (17) | Sąjunga turėtų siekti kuo efektyviau naudoti turimus išteklius, kad jos išorės veiksmų poveikis būtų optimalus. Tai turėtų būti pasiekta užtikrinus Sąjungos išorės veiksmų priemonių suderinamumą bei papildomumą ir sukūrus šio reglamento, kitų išorės veiksmų priemonių bei kitų Sąjungos politikos sričių sinergiją. Be to, tai turėtų apimti abipusį pagal išorės veiksmų finansavimo priemones parengtų programų stiprinimą; |
| --- | --- |

(17)

Sąjunga turėtų siekti kuo efektyviau naudoti turimus išteklius, kad jos išorės veiksmų poveikis būtų optimalus. Tai turėtų būti pasiekta užtikrinus Sąjungos išorės veiksmų priemonių suderinamumą bei papildomumą ir sukūrus šio reglamento, kitų išorės veiksmų priemonių bei kitų Sąjungos politikos sričių sinergiją. Be to, tai turėtų apimti abipusį pagal išorės veiksmų finansavimo priemones parengtų programų stiprinimą;

| (18) | siekiant užtikrinti, kad Sąjungos pagalba būtų matoma pagalbą gaunančių šalių ir Sąjungos valstybių narių piliečiams, atitinkamais atvejais reikėtų vykdyti tikslingą komunikacijos ir informavimo veiklą naudojant deramas priemones; |
| --- | --- |

(18)

siekiant užtikrinti, kad Sąjungos pagalba būtų matoma pagalbą gaunančių šalių ir Sąjungos valstybių narių piliečiams, atitinkamais atvejais reikėtų vykdyti tikslingą komunikacijos ir informavimo veiklą naudojant deramas priemones;

| (19) | siekiant šiame reglamente nustatytų tikslų, būtina remtis diferenciacijos ir lankstumo požiūriu palaikant santykius su svarbiausiomis šalimis partnerėmis, pagal kurį būtų atsižvelgiama į tų šalių partnerių ekonomines, socialines bei politines aplinkybes ir į Sąjungos konkrečius interesus, politikos prioritetus bei strategijas kartu neprarandant gebėjimo prireikus imtis veiksmų visame pasaulyje. Sąjunga užsienio politikos srityje, įskaitant Sąjungos sektorių politiką, turėtų taikyti visapusišką požiūrį; |
| --- | --- |

(19)

siekiant šiame reglamente nustatytų tikslų, būtina remtis diferenciacijos ir lankstumo požiūriu palaikant santykius su svarbiausiomis šalimis partnerėmis, pagal kurį būtų atsižvelgiama į tų šalių partnerių ekonomines, socialines bei politines aplinkybes ir į Sąjungos konkrečius interesus, politikos prioritetus bei strategijas kartu neprarandant gebėjimo prireikus imtis veiksmų visame pasaulyje. Sąjunga užsienio politikos srityje, įskaitant Sąjungos sektorių politiką, turėtų taikyti visapusišką požiūrį;

| (20) | siekdama veiksmingiau vykdyti savo įsipareigojimą remti ir ginti savo interesus palaikant santykius su trečiosiomis šalimis, Sąjunga turėtų gebėti lanksčiai ir laiku reaguoti į kintančius arba nenumatytus poreikius, patvirtindama specialias daugiametėse orientacinėse programose nenumatytas priemones; |
| --- | --- |

(20)

siekdama veiksmingiau vykdyti savo įsipareigojimą remti ir ginti savo interesus palaikant santykius su trečiosiomis šalimis, Sąjunga turėtų gebėti lanksčiai ir laiku reaguoti į kintančius arba nenumatytus poreikius, patvirtindama specialias daugiametėse orientacinėse programose nenumatytas priemones;

| (21) | šio reglamento tikslų turėtų būti siekiama, kai įmanoma ir tinkama, konsultuojantis su atitinkamais partneriais ir suinteresuotaisiais subjektais, įskaitant pilietinės visuomenės organizacijas ir vietos valdžios institucijas, atsižvelgiant į jų vaidmens svarbą; |
| --- | --- |

(21)

šio reglamento tikslų turėtų būti siekiama, kai įmanoma ir tinkama, konsultuojantis su atitinkamais partneriais ir suinteresuotaisiais subjektais, įskaitant pilietinės visuomenės organizacijas ir vietos valdžios institucijas, atsižvelgiant į jų vaidmens svarbą;

| (22) | vykdant Sąjungos išorės veiksmus pagal šį reglamentą, turėtų būti prisidedama siekiant aiškių rezultatų (įskaitant atliktą darbą, rezultatus ir poveikį) šalyse, gaunančiose Sąjungos paramą. Kai tinkama ir įmanoma, Sąjungos išorės veiksmų rezultatus ir šiuo reglamentu nustatytos priemonės veiksmingumą reikėtų stebėti ir vertinti remiantis iš anksto apibrėžtais, aiškiais, skaidriais ir, kai tinkama, konkrečiai šaliai skirtais ir išmatuojamais rodikliais, pritaikytais prie tos priemonės ypatybių ir tikslų; |
| --- | --- |

(22)

vykdant Sąjungos išorės veiksmus pagal šį reglamentą, turėtų būti prisidedama siekiant aiškių rezultatų (įskaitant atliktą darbą, rezultatus ir poveikį) šalyse, gaunančiose Sąjungos paramą. Kai tinkama ir įmanoma, Sąjungos išorės veiksmų rezultatus ir šiuo reglamentu nustatytos priemonės veiksmingumą reikėtų stebėti ir vertinti remiantis iš anksto apibrėžtais, aiškiais, skaidriais ir, kai tinkama, konkrečiai šaliai skirtais ir išmatuojamais rodikliais, pritaikytais prie tos priemonės ypatybių ir tikslų;

| (23) | vykdant veiksmus pagal šį reglamentą atitinkamais atvejais turėtų būti tinkamai atsižvelgiama į Europos Parlamento rezoliucijas ir rekomendacijas; |
| --- | --- |

(23)

vykdant veiksmus pagal šį reglamentą atitinkamais atvejais turėtų būti tinkamai atsižvelgiama į Europos Parlamento rezoliucijas ir rekomendacijas;

| (24) | siekiant pritaikyti šio reglamento taikymo sritį prie sparčiai kintančios padėties trečiosiose šalyse, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus dėl priede apibūdintų prioritetų. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais. Atlikdama su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą ir rengdama jų tekstus Komisija turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai būtų vienu metu, laiku ir tinkamai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai; |
| --- | --- |

(24)

siekiant pritaikyti šio reglamento taikymo sritį prie sparčiai kintančios padėties trečiosiose šalyse, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus dėl priede apibūdintų prioritetų. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais. Atlikdama su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą ir rengdama jų tekstus Komisija turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai būtų vienu metu, laiku ir tinkamai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai;

| (25) | siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011 (6).Atsižvelgiant į tų įgyvendinimo aktų pobūdį, ypač į tai, kad jais nustatomos politikos gairės, ir į jų finansinį poveikį, juos priimant turėtų būti taikoma nagrinėjimo procedūra, išskyrus techninių įgyvendinimo priemonių, susijusių su nedideliu finansiniu poveikiu, atvejus; |
| --- | --- |

(25)

siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011 (6).Atsižvelgiant į tų įgyvendinimo aktų pobūdį, ypač į tai, kad jais nustatomos politikos gairės, ir į jų finansinį poveikį, juos priimant turėtų būti taikoma nagrinėjimo procedūra, išskyrus techninių įgyvendinimo priemonių, susijusių su nedideliu finansiniu poveikiu, atvejus;

| (26) | bendros Sąjungos išorės veiksmų priemonių įgyvendinimo taisyklės ir procedūros nustatytos Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 236/2014 (7); |
| --- | --- |

(26)

bendros Sąjungos išorės veiksmų priemonių įgyvendinimo taisyklės ir procedūros nustatytos Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 236/2014 (7);

| (27) | šiuo reglamentu jo taikymo laikotarpiui nustatomas finansinis paketas, kuris Europos Parlamentui ir Tarybai metinės biudžeto procedūros metu turi būti svarbiausia orientacinė suma pagal 2013 m. gruodžio 2 d. Tarpinstitucinio Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos susitarimo dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (8) 17 punktą; |
| --- | --- |

(27)

šiuo reglamentu jo taikymo laikotarpiui nustatomas finansinis paketas, kuris Europos Parlamentui ir Tarybai metinės biudžeto procedūros metu turi būti svarbiausia orientacinė suma pagal 2013 m. gruodžio 2 d. Tarpinstitucinio Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos susitarimo dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (8) 17 punktą;

| (28) | Europos išorės veiksmų tarnybos struktūra ir veikimas nustatyti Tarybos sprendime 2010/427/ES (9); |
| --- | --- |

(28)

Europos išorės veiksmų tarnybos struktūra ir veikimas nustatyti Tarybos sprendime 2010/427/ES (9);

| (29) | kadangi šio reglamento tikslų. t.y. nustatyti bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis partnerystės priemonę, valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl jo masto to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi ES sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti; |
| --- | --- |

(29)

kadangi šio reglamento tikslų. t.y. nustatyti bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis partnerystės priemonę, valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl jo masto to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi ES sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti;

| (30) | tikslinga šio reglamento taikymo trukmę suderinti su Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013 (10) taikymo trukme. Todėl šis reglamentas turėtų būti taikomas nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 1 d., |
| --- | --- |

(30)

tikslinga šio reglamento taikymo trukmę suderinti su Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013 (10) taikymo trukme. Todėl šis reglamentas turėtų būti taikomas nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 1 d.,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Dalykas ir tikslai

1.   Šiuo reglamentu nustatoma bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis partnerystės priemonė (toliau – partnerystės priemonė), siekiant stiprinti ir remti Sąjungos ir abipusius interesus. Pagal partnerystės priemonę remiamos priemonės, kuriomis veiksmingai ir lanksčiai siekiama tikslų palaikant Sąjungos dvišalius, regioninius arba daugiašalius santykius su trečiosiomis šalimis, ir sprendžiamos pasaulinės problemos ir užtikrinamas tolesnių veiksmų, susijusių su daugiašaliu lygiu priimtais sprendimais, vykdymas.

2.   Pagal partnerystės priemonę finansuojamais veiksmais siekiama šių konkrečių Sąjungos tikslų:

| a) | remti Sąjungos dvišalio, regioninio ir tarpregioninio bendradarbiavimo partnerystės strategijas, skatinant dialogus politikos klausimais, formuojant bendrus požiūrius į pasaulines problemas ir bendrai jas sprendžiant. To tikslo pasiekimas vertinamas, inter alia, pagal svarbiausių šalių partnerių pažangą kovojant su klimato kaita arba propaguojant Sąjungos aplinkosaugos standartus; |
| --- | --- |

a)

remti Sąjungos dvišalio, regioninio ir tarpregioninio bendradarbiavimo partnerystės strategijas, skatinant dialogus politikos klausimais, formuojant bendrus požiūrius į pasaulines problemas ir bendrai jas sprendžiant. To tikslo pasiekimas vertinamas, inter alia, pagal svarbiausių šalių partnerių pažangą kovojant su klimato kaita arba propaguojant Sąjungos aplinkosaugos standartus;

| b) | įgyvendinti„Europa 2020“ tarptautinį aspektą. To tikslo pasiekimas vertinamas pagal tai, kaip svarbiausios šalys partnerės perima strategijos „Europa 2020“ politikos kryptis ir tikslus; |
| --- | --- |

b)

įgyvendinti„Europa 2020“ tarptautinį aspektą. To tikslo pasiekimas vertinamas pagal tai, kaip svarbiausios šalys partnerės perima strategijos „Europa 2020“ politikos kryptis ir tikslus;

| c) | gerinti bendrovių iš Sąjungos galimybes patekti į šalių partnerių rinkas ir didinti jų prekybos, investicijų bei verslo galimybes, kartu pašalinant kliūtis patekti į rinką ir kliūtis investicijoms, užmezgant ekonominės partnerystės ryšius, bendradarbiaujant verslo ir reguliavimo srityse. To tikslo pasiekimas vertinamas pagal Sąjungai tenkančią užsienio prekybos su svarbiausiomis šalimis partnerėmis dalį ir pagal prekybos bei investicijų srautus į šalis partneres, kurioms konkrečiai taikomi veiksmai, programos ir priemonės pagal šį reglamentą; |
| --- | --- |

c)

gerinti bendrovių iš Sąjungos galimybes patekti į šalių partnerių rinkas ir didinti jų prekybos, investicijų bei verslo galimybes, kartu pašalinant kliūtis patekti į rinką ir kliūtis investicijoms, užmezgant ekonominės partnerystės ryšius, bendradarbiaujant verslo ir reguliavimo srityse. To tikslo pasiekimas vertinamas pagal Sąjungai tenkančią užsienio prekybos su svarbiausiomis šalimis partnerėmis dalį ir pagal prekybos bei investicijų srautus į šalis partneres, kurioms konkrečiai taikomi veiksmai, programos ir priemonės pagal šį reglamentą;

| d) | viešąja diplomatine veikla, žmonių tarpusavio ryšiais, bendradarbiavimu švietimo, akademiniais klausimais, idėjų kūrimo srityje ir informavimo veikla didinti visuotinį Sąjungos ir jos vaidmens pasaulyje supratimą ir matomumą, siekiant remti Sąjungos vertybes ir interesus. To tikslo pasiekimą galima vertinti, inter alia, remiantis nuomonių tyrimais arba atliekamais vertinimais. |
| --- | --- |

d)

viešąja diplomatine veikla, žmonių tarpusavio ryšiais, bendradarbiavimu švietimo, akademiniais klausimais, idėjų kūrimo srityje ir informavimo veikla didinti visuotinį Sąjungos ir jos vaidmens pasaulyje supratimą ir matomumą, siekiant remti Sąjungos vertybes ir interesus. To tikslo pasiekimą galima vertinti, inter alia, remiantis nuomonių tyrimais arba atliekamais vertinimais.

2 straipsnis

Taikymo sritis

1.   Pagal šį reglamentą visų pirma remiamos priemonės, skirtos bendradarbiauti su šalimis, su kuriomis Sąjunga yra strategiškai suinteresuota skatinti ryšius, visų pirma su išsivysčiusiomis ir besivystančiomis šalims, kurių vaidmuo sprendžiant pasaulio reikalus, įskaitant užsienio politiką, tarptautinę ekonomiką ir prekybą, daugiašalius forumus ir pasaulinį valdymą, ir sprendžiant pasaulines problemas tampa vis svarbesnis arba kuriose Sąjunga turi kitų svarbių interesų.

2.   Nedarant poveikio 1 daliai, visos trečiosios šalys, regionai ir teritorijos gali būti laikomi atitinkančiais bendradarbiavimo reikalavimus pagal šį reglamentą.

3 straipsnis

Bendrieji principai

1.   Palaikydama dialogą ir bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis, Sąjunga siekia skatinti, plėtoti ir įtvirtinti demokratijos, lygybės, pagarbos žmogaus teisėms bei pagrindinėms laisvėms ir teisinės valstybės principus, kuriais ji yra pagrįsta.

2.   Siekiant padidinti Sąjungos pagalbos poveikį, remiamasi diferenciacijos ir lankstumo požiūriu, atitinkamais atvejais kuriant bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis modelius, atsižvelgiant į tų šalių partnerių ekonomines, socialines bei politines aplinkybes ir į Sąjungos konkrečius interesus, politikos prioritetus bei strategijas.

3.   Sąjunga skatina nuoseklų daugiašalį požiūrį į pasaulines problemas ir stiprina bendradarbiavimą su tarptautinėmis ar regioninėmis organizacijomis ir įstaigomis, įskaitant tarptautines finansų įstaigas, Jungtinių Tautų agentūras, fondus bei programas ir kitus dvišalius paramos teikėjus.

4.   Įgyvendindama šį reglamentą ir formuodama politiką, atlikdama strateginį planavimą bei programavimą ir įgyvendindama priemones, Sąjunga siekia užtikrinti darną ir nuoseklumą su kitomis savo išorės veiksmų sritimis, visų pirma su vystomojo bendradarbiavimo priemone ir su kitomis svarbiomis Sąjungos politikos kryptimis.

5.   Pagal šį reglamentą finansuojamos priemonės, atitinkamais atvejais grindžiamos bendradarbiavimo politika, nustatyta tokiomis priemonėmis kaip Sąjungos ir atitinkamų tarptautinių organizacijų ar Sąjungos ir atitinkamų trečiųjų šalių bei regionų susitarimai, deklaracijos ir veiksmų planai.

Pagal šį reglamentą finansuojamos priemonės taip pat apima sritis, kuriose remiami konkretūs Sąjungos interesai, politikos prioritetai bei strategijos.

6.   Šiame reglamente nustatyta Sąjungos parama įgyvendinama pagal Reglamentą (ES) Nr. 236/2014 .

4 straipsnis

Programavimas ir orientacinis lėšų paskirstymas

1.   Komisija patvirtina orientacines daugiametes programas pagal Reglamento (ES) Nr. 236/2014 16 straipsnio 3 dalyje nustatytą nagrinėjimo procedūrą.

2.   Orientacinėse daugiametėse programose nustatomi Sąjungos strateginiai ir (arba) abipusiai interesai bei prioritetai, konkretūs tikslai ir laukiami rezultatai. Orientacinės daugiametės programos, skirtos šalims ar regionams, kuriems yra parengtas bendrasis pagrindų dokumentas ir jame nustatyta išsami Sąjungos strategija, rengiamos remiantis tuo dokumentu.

3.   Orientacinėse daugiametėse programose taip pat nustatomos atrinktos prioritetinės sritys, kurioms turėtų būti skiriamas Sąjungos finansavimas, ir nurodomos bendrai, pagal prioritetinę sritį ir pagal šalį partnerę ar šalių partnerių grupę atitinkamu laikotarpiu orientacinis lėšų paskirstymas, taip pat dalyvavimui pasaulinio masto iniciatyvose. Atitinkamais atvejais tos lėšos gali būti nurodomos nustatant jų ribas.

4.   Orientacinėse daugiametėse programose gali būti numatyta lėšų suma, neviršijanti 5 % visos sumos, kuri nėra skirta prioritetinei sričiai arba šaliai partnerei ar šalių partnerių grupei. Tos lėšos skiriamos remiantis Reglamento (ES) Nr. 236/2014 2 straipsnio 2, 3 ir 5 dalimis.

5.   Kai yra pagrįstų priežasčių, dėl kurių privaloma skubėti, orientacinių daugiamečių programų pakeitimams gali būti taikoma Reglamento (ES) Nr. 236/2014 16 straipsnio 4 dalyje nurodyta procedūra.

6.   Siekiant 1 straipsnyje nustatytų tikslų, Komisija, Sąjungai bendradarbiaujant su trečiosiomis šalimis, gali atsižvelgti į Sąjungos atokiausių regionų ir užjūrio šalių ir teritorijų geografinį artumą.

7.   Jeigu programavimas arba programų peržiūros atliekami paskelbus Reglamento (ES) Nr. 236/2014 17 straipsnyje nurodytą laikotarpio vidurio peržiūros ataskaitą (toliau – laikotarpio vidurio peržiūros ataskaita), atsižvelgiama į toje ataskaitoje pateiktus rezultatus, nustatytus faktus ir išvadas.

5 straipsnis

Teminiai prioritetai

Komisijai pagal 6 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiami šio reglamento priede išdėstyti teminiai prioritetai, kurių turi būti siekiama teikiant Sąjungos pagalbą pagal šį reglamentą, kaip nustatyta šio reglamento priede. Visų pirma, paskelbus laikotarpio vidurio peržiūros ataskaitą ir remiantis toje ataskaitoje pateiktomis rekomendacijomis, Komisija ne vėliau kaip 2018 m. kovo 31 d. priima deleguotąjį aktą, kuriuo iš dalies keičiamas šio reglamento priedas.

6 straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

1.   Įgaliojimai priimti 5 straipsnyje nurodytus deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   5 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šio reglamento galiojimo laikotarpiui.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 5 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

5.   Pagal 5 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

7 straipsnis

Komitetas

Komisijai padeda Partnerystės priemonės komitetas. Tas komitetas – tai komitetas, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.

8 straipsnis

Finansinis paketas

1.   Finansinis paketas šiam reglamentui įgyvendinti 2014–2020 m. laikotarpiu yra 954 765 000 EUR.

Metinius asignavimus patvirtina Europos Parlamentas ir Taryba, laikydamiesi daugiametėje finansinėje programoje nustatytų ribų.

2.   Pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1288/2013 (11)18 straipsnio 4 dalį, siekiant propaguoti aukštojo mokslo tarptautinį aspektą, orientacinė 1 680 000 000 EUR suma iš skirtingų išorės veiksmų finansavimo priemonių (vystomojo bendradarbiavimo priemonės, Europos kaimynystės priemonės, nustatytos Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 232/2014 (12), Pasirengimo narystei pagalbos priemonės (PNPP II), nustatytos Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 231/2014 (13) ir partnerystės priemonės) skiriama veiksmams, susijusiems su judumu mokymosi tikslais į šalis partneres ir iš jų, kaip apibrėžta Reglamente (ES) Nr. 1288/2013, ir bendradarbiavimui bei dialogui politikos klausimais su tų šalių valdžios institucijomis, įstaigomis ir organizacijomis. Tų lėšų naudojimui taikomos Reglamentas (ES) Nr. 1288/2013.

Lėšos skiriamos dviem daugiamečiais asignavimais: atitinkamai pirmiesiems ketveriems metams ir likusiems trejiems metams. Tų lėšų asignavimai įtraukiami į orientacinį daugiametį programavimo dokumentą, nustatytą šiame reglamente, atsižvelgiant į nustatytų atitinkamų šalių poreikius ir prioritetus. Iš esmės ir neplanuotai pasikeitus aplinkybėms ar atsiradus didelių politinių pokyčių, asignavimus galima tikslinti atsižvelgiant į Sąjungos išorės veiksmų prioritetus.

3.   Veiksmai, patenkantys į Reglamento (ES) Nr. 1288/2013 taikymo sritį, finansuojami pagal partnerystės priemonę tik ta apimtimi, kiek jie neatitinka finansavimo pagal kitas išorės veiksmų finansavimo priemones reikalavimų ir jie papildo arba sustiprina kitas iniciatyvas pagal šį reglamentą.

9 straipsnis

Europos išorės veiksmų tarnyba

Šis reglamentas taikomas laikantis Sprendimo 2010/427/ES.

10 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Strasbūre 2014 m. kovo 11 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

M. SCHULZ

Tarybos vardu

Pirmininkas

D. KOURKOULAS

---

(1)  OL C 391, 2012 12 18, p. 110.

1

(2)  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2014 m. kovo 11 d. Tarybos sprendimas.

2

(3)  2006 m. gruodžio 21 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1934/2006, nustatantis bendradarbiavimo su pramoninėmis ir kitomis dideles pajamas gaunančiomis šalimis ir teritorijomis finansavimo priemonę (OL L 405, 2006 12 30, p. 41).

3

(4)  2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1905/2006, nustatantis vystomojo bendradarbiavimo finansinę priemonę (OL L 378, 2006 12 27, p. 41).

4

(5)  Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 233/2014, kuriuo nustatoma vystomojo bendradarbiavimo finansavimo priemonė 2014-2020 m. laikotarpiui (žr. šio Oficialiojo leidinio p. 44).

5

(6)  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).

6

(7)  2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 236/2014, kuriuo nustatomos bendros Sąjungos išorės veiksmų finansavimo priemonių įgyvendinimo taisyklės ir procedūros (žr. šio Oficialiojo leidinio p. 95).

7

(8)  OL C 373, 2013 12 20, p. 1.

8

(9)  2010 m. liepos 26 d. Tarybos sprendimas 2010/427/ES, kuriuo nustatoma Europos išorės veiksmų tarnybos struktūra ir veikimas (OL L 201, 2010 8 3, p. 30).

9

(10)  2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma daugiametė finansinė programa 2014–2020 m. (OL L 347, 2013 12 20, p. 884).

10

(11)  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1288/2013, kuriuo sukuriama Sąjungos švietimo, mokymo, jaunimo ir sporto programa „Erasmus +“ ir panaikinami sprendimai Nr. 1719/2006/EB, Nr. 1720/2006/EB ir Nr. 1298/2008/EB (OL L 347, 2013 12 20, p. 50).

11

(12)  2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 232/2014, kuriuo nustatoma Europos kaimynystės priemonė (žr. šio Oficialiojo leidinio p. 27).

12

(13)  2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 231/2014, kuriuo nustatoma Pasirengimo narystei pagalbos priemonė (PNPP II) (žr. šio Oficialiojo leidinio p. 11).

13

---

PRIEDAS

TEMINIAI PRIORITETAI PAGAL PARTNERYSTĖS PRIEMONĘ: BENDRASIS PROGRAMAVIMO PAGRINDAS

1.   Tikslas, išdėstytas 1 straipsnio 2 dalies a punkte:

remti Sąjungos dvišalio, regioninio ir tarpregioninio bendradarbiavimo partnerystės strategijas, skatinant dialogus politikos klausimais, formuojant bendrus požiūrius į pasaulines problemas ir bendrai jas sprendžiant;

| — | remti partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimų, veiksmų planų ir panašių dvišalių priemonių įgyvendinimą; |
| --- | --- |

—

remti partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimų, veiksmų planų ir panašių dvišalių priemonių įgyvendinimą;

| — | vesti nuodugnesnius dialogus politikos ir ekonomikos klausimais su trečiosiomis šalimis, kurios yra itin svarbios sprendžiant pasaulio reikalus, įskaitant užsienio politikos klausimus; |
| --- | --- |

—

vesti nuodugnesnius dialogus politikos ir ekonomikos klausimais su trečiosiomis šalimis, kurios yra itin svarbios sprendžiant pasaulio reikalus, įskaitant užsienio politikos klausimus;

| — | remti bendradarbiavimą su atitinkamomis trečiosiomis šalimis bendrai rūpimais dvišaliais ir pasauliniais klausimais; |
| --- | --- |

—

remti bendradarbiavimą su atitinkamomis trečiosiomis šalimis bendrai rūpimais dvišaliais ir pasauliniais klausimais;

| — | skatinti tinkamą tolesnę veiklą, susijusią su tarptautinių forumų, pavyzdžiui, G20, išvadomis ar koordinuotą jų įgyvendinimą. |
| --- | --- |

—

skatinti tinkamą tolesnę veiklą, susijusią su tarptautinių forumų, pavyzdžiui, G20, išvadomis ar koordinuotą jų įgyvendinimą.

Stiprinti bendradarbiavimą sprendžiant pasaulines problemas, visų pirma klimato kaitos, energetinio saugumo ir aplinkos apsaugos klausimus;

| — | skatinti pastangas šalyse partnerėse mažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, visų pirma propaguojant ir remiant tinkamus reguliavimo ir veiklos rezultatų standartus; |
| --- | --- |

—

skatinti pastangas šalyse partnerėse mažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, visų pirma propaguojant ir remiant tinkamus reguliavimo ir veiklos rezultatų standartus;

| — | skatinti ekologizuoti gamybą ir prekybą; |
| --- | --- |

—

skatinti ekologizuoti gamybą ir prekybą;

| — | vystyti bendradarbiavimą energetikos klausimais; |
| --- | --- |

—

vystyti bendradarbiavimą energetikos klausimais;

| — | skatinti naudoti atsinaujinančiuosius ir tvariuosius energijos išteklius. |
| --- | --- |

—

skatinti naudoti atsinaujinančiuosius ir tvariuosius energijos išteklius.

2.   Tikslas, išdėstytas 1 straipsnio 2 dalies b punkte:

įgyvendinti „Europa 2020“ tarptautinį aspektą, kuris apima tris ramsčius: ekonominį, socialinį ir aplinkosaugos:

| — | intensyvinti dialogus politikos klausimais ir bendradarbiavimą su atitinkamomis trečiosiomis šalimis, atsižvelgiant į visas sritis, kurioms taikoma „Europa 2020“; |
| --- | --- |

—

intensyvinti dialogus politikos klausimais ir bendradarbiavimą su atitinkamomis trečiosiomis šalimis, atsižvelgiant į visas sritis, kurioms taikoma „Europa 2020“;

| — | propaguoti Sąjungos vidaus politiką santykiuose su pagrindinėmis šalimis partnerėmis ir šiuo atžvilgiu remti reguliavimo konvergenciją. |
| --- | --- |

—

propaguoti Sąjungos vidaus politiką santykiuose su pagrindinėmis šalimis partnerėmis ir šiuo atžvilgiu remti reguliavimo konvergenciją.

3.   Tikslas, išdėstytas 1 straipsnio 2 dalies c punkte:

sudaryti palankesnes sąlygas palaikyti ekonominius ir prekybos santykius su šalimis partnerėmis ir juos remti:

| — | skatinti saugią aplinką investicijoms ir verslui, įskaitant intelektinės nuosavybės teisių apsaugą, patekimo į rinką kliūčių šalinimą, sustiprintą bendradarbiavimą reguliavimo srityje, taip pat didinti Sąjungos prekių ir paslaugų galimybes, ypač tose srityse, kuriose Sąjunga turi konkurencinį pranašumą, ir propaguoti tarptautinius standartus; |
| --- | --- |

—

skatinti saugią aplinką investicijoms ir verslui, įskaitant intelektinės nuosavybės teisių apsaugą, patekimo į rinką kliūčių šalinimą, sustiprintą bendradarbiavimą reguliavimo srityje, taip pat didinti Sąjungos prekių ir paslaugų galimybes, ypač tose srityse, kuriose Sąjunga turi konkurencinį pranašumą, ir propaguoti tarptautinius standartus;

| — | remti derybas dėl prekybos ir investicijų susitarimų, kurių šalimi yra Sąjunga, jų įgyvendinimą ir vykdymo užtikrinimą. |
| --- | --- |

—

remti derybas dėl prekybos ir investicijų susitarimų, kurių šalimi yra Sąjunga, jų įgyvendinimą ir vykdymo užtikrinimą.

4.   Tikslas, išdėstytas 1 straipsnio 2 dalies d punkte:

| — | stiprinti bendradarbiavimą aukštojo mokslo srityje: didinti studentų ir akademinių darbuotojų judumą skatinant kurti partnerystes, kurių tikslas – gerinti aukštojo mokslo ir jungtinių laipsnių, kurių akademinis pripažinimas tampa galimas („Erasmus +“ programa), kokybę; |
| --- | --- |

—

stiprinti bendradarbiavimą aukštojo mokslo srityje: didinti studentų ir akademinių darbuotojų judumą skatinant kurti partnerystes, kurių tikslas – gerinti aukštojo mokslo ir jungtinių laipsnių, kurių akademinis pripažinimas tampa galimas („Erasmus +“ programa), kokybę;

| — | plačiai skleisti informaciją apie Sąjungą ir gerinti jos įvaizdį: propaguoti Sąjungos vertybes ir interesus šalyse partnerėse, intensyviau vykdant viešosios diplomatijos ir informavimo veiklą, remiant šios priemonės tikslus. |
| --- | --- |

—

plačiai skleisti informaciją apie Sąjungą ir gerinti jos įvaizdį: propaguoti Sąjungos vertybes ir interesus šalyse partnerėse, intensyviau vykdant viešosios diplomatijos ir informavimo veiklą, remiant šios priemonės tikslus.

---

Europos Komisijos deklaracija dėl strateginio dialogo su Europos Parlamentu (1)

Remdamasi Europos Sąjungos sutarties 14 straipsniu, Europos Komisija, prireikus iš anksto pasikonsultavusi su atitinkamais pagalbos gavėjais, prieš vykdydama programavimą pagal 2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 234/2014 dėl bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis partnerystės priemonės sukūrimo palaikys strateginį dialogą su Europos Parlamentu. Europos Komisija Europos Parlamentui pateiks turimus susijusius programavimo dokumentus, kuriuose nurodyti kiekvienai šaliai ir (arba) regionui numatyti orientaciniai asignavimai ir kiekvienos šalies ir (arba) regiono prioritetai, tikėtini rezultatai ir orientaciniai asignavimai, numatyti geografinių programų prioritetams įgyvendinti, taip pat pasirinkta pagalbos teikimo tvarka (2). Europos Komisija pateiks Europos Parlamentui turimus susijusius programavimo dokumentus, kuriuose nurodyti teminiai prioritetai, tikėtini rezultatai, pasirinkta pagalbos teikimo tvarka (2) ir teminėse programose numatyti tokiems prioritetams skirti finansiniai asignavimai. Europos Komisija atsižvelgs į Europos Parlamento poziciją šiuo klausimu.

Rengdama laikotarpio vidurio peržiūrą ir prieš priimdama bet kokius esminius programavimo dokumentų pakeitimus šio reglamento galiojimo laikotarpiu, Europos Komisija palaikys strateginį dialogą su Europos Parlamentu.

Europos Parlamento prašymu Europos Komisija paaiškins, į kurias Europos Parlamento pastabas atsižvelgta programavimo dokumentuose ir įgyvendinant bet kokius tolesnius veiksmus po strateginio dialogo.

---

(1)  Europos Komisijai atstovaus atsakingas Komisijos narys.

(2)  Jeigu taikoma.

---

Europos Parlamento pareiškimas dėl pagalbos, skiriamos pagal finansines priemones, sustabdymo

Europos Parlamentas atkreipia dėmesį, kad 2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 233/2014, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. vystomojo bendradarbiavimo finansavimo priemonė, 2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente Nr. 232/2014, kuriuo nustatoma Europos kaimynystės priemonė, 2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 234/2014 dėl bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis partnerystės priemonės sukūrimo ir 2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 231/2014 dėl Pasirengimo narystei pagalbos priemonės (PNPP II) aiškiai nenurodyta galimybė sustabdyti pagalbą tais atvejais, kai ją gaunanti šalis nesilaiko pagrindinių atitinkamoje priemonėje įtvirtintų principų, t. y. demokratijos, teisinės valstybės ir pagarbos žmogaus teisėms principų.

Europos Parlamentas mano, kad bet koks pagal šias priemones teikiamos pagalbos sustabdymas pakeistų pagal įprastą teisėkūros procedūrą sutartą bendrą finansinį režimą. Kaip viena iš teisėkūros institucijų ir vienas iš biudžeto valdymo instituciją sudarančių narių Europos Parlamentas šiuo požiūriu turi teisę visapusiškai įgyvendinti savo prerogatyvas, jeigu toks sprendimas būtų priimtas.

---

| 15.3.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 77/85 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 77/85

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 235/2014

2014 m. kovo 11 d.

kuriuo nustatoma demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo visame pasaulyje finansavimo priemonė

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 209 ir 212 straipsnius,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (2),

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (3),

kadangi:

| (1) | šis reglamentas yra viena iš priemonių, kuriomis tiesiogiai remiama Sąjungos išorės politika, ir jis pakeičia Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1889/2006 (4). Juo nustatoma demokratijos ir žmogaus teisių propagavimo ir rėmimo visame pasaulyje finansavimo priemonė, kuria sudaroma galimybė teikti pagalbą nepriklausomai nuo to, ar susijusių trečiųjų šalių vyriausybės ir valdžios institucijos davė sutikimą; |
| --- | --- |

(1)

šis reglamentas yra viena iš priemonių, kuriomis tiesiogiai remiama Sąjungos išorės politika, ir jis pakeičia Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1889/2006 (4). Juo nustatoma demokratijos ir žmogaus teisių propagavimo ir rėmimo visame pasaulyje finansavimo priemonė, kuria sudaroma galimybė teikti pagalbą nepriklausomai nuo to, ar susijusių trečiųjų šalių vyriausybės ir valdžios institucijos davė sutikimą;

| (2) | Europos Sąjungos sutarties (toliau – ES sutartis) 2 straipsnyje nustatyta, kad Sąjunga yra grindžiama šiomis vertybėmis: pagarba žmogaus orumui, laisve, demokratija, lygybe, teisine valstybe ir pagarba žmogaus teisėms, įskaitant mažumoms priklausančių asmenų teises. Tos vertybės yra bendros valstybėms narėms, kurių visuomenėje vyrauja pliuralizmas, nediskriminavimas, tolerancija, teisingumas, solidarumas ir moterų bei vyrų lygybė; |
| --- | --- |

(2)

Europos Sąjungos sutarties (toliau – ES sutartis) 2 straipsnyje nustatyta, kad Sąjunga yra grindžiama šiomis vertybėmis: pagarba žmogaus orumui, laisve, demokratija, lygybe, teisine valstybe ir pagarba žmogaus teisėms, įskaitant mažumoms priklausančių asmenų teises. Tos vertybės yra bendros valstybėms narėms, kurių visuomenėje vyrauja pliuralizmas, nediskriminavimas, tolerancija, teisingumas, solidarumas ir moterų bei vyrų lygybė;

| (3) | pagal ES sutarties 2 straipsnį ir 3 straipsnio 3 dalį, taip pat pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 8 straipsnį moterų ir vyrų lygybė yra viena pagrindinių Sąjungos vertybių ir tikslų, todėl Sąjunga turi skatinti lyčių lygybę visose savo veiklos srityse ir įtraukti šį aspektą į visas savo veiklos sritis; |
| --- | --- |

(3)

pagal ES sutarties 2 straipsnį ir 3 straipsnio 3 dalį, taip pat pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 8 straipsnį moterų ir vyrų lygybė yra viena pagrindinių Sąjungos vertybių ir tikslų, todėl Sąjunga turi skatinti lyčių lygybę visose savo veiklos srityse ir įtraukti šį aspektą į visas savo veiklos sritis;

| (4) | vadovaujantis ES sutarties 21 straipsniu Sąjungos veiksmai tarptautinėje arenoje turi būti grindžiami principais, paskatinusiais jos pačios sukūrimą, būtent demokratijos, teisinės valstybės, žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių visuotinumo ir nedalomumo, pagarbos žmogaus orumui, lygybės ir solidarumo principais bei Jungtinių Tautų Chartijos ir tarptautinės teisės principų laikymusi; |
| --- | --- |

(4)

vadovaujantis ES sutarties 21 straipsniu Sąjungos veiksmai tarptautinėje arenoje turi būti grindžiami principais, paskatinusiais jos pačios sukūrimą, būtent demokratijos, teisinės valstybės, žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių visuotinumo ir nedalomumo, pagarbos žmogaus orumui, lygybės ir solidarumo principais bei Jungtinių Tautų Chartijos ir tarptautinės teisės principų laikymusi;

| (5) | laikantis Sąjungos išorės veiksmų principų ir tikslų, žmogaus teisių, demokratijos, teisinės valstybės ir gero valdymo propagavimas bei integracinio ir tvaraus ekonomikos augimo skatinimas sudaro du pagrindinius Sąjungos vystymosi politikos ramsčius. Įsipareigojimas gerbti, propaguoti ir saugoti žmogaus teises bei demokratinius principus yra vienas svarbiausių Sąjungos sutartinių santykių su trečiosiomis šalims elementų; |
| --- | --- |

(5)

laikantis Sąjungos išorės veiksmų principų ir tikslų, žmogaus teisių, demokratijos, teisinės valstybės ir gero valdymo propagavimas bei integracinio ir tvaraus ekonomikos augimo skatinimas sudaro du pagrindinius Sąjungos vystymosi politikos ramsčius. Įsipareigojimas gerbti, propaguoti ir saugoti žmogaus teises bei demokratinius principus yra vienas svarbiausių Sąjungos sutartinių santykių su trečiosiomis šalims elementų;

| (6) | 2011 m. gruodžio 12 d. Europos Sąjungos Vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Europos Komisijos bendrame komunikate „Žmogaus teisės ir demokratija – svarbiausias ES išorės veiksmų elementas. Veiksmingesnio požiūrio formavimas“ pasiūlytos konkrečios priemonės Sąjungos požiūrio į žmogaus teises ir demokratiją veiksmingumui didinti; |
| --- | --- |

(6)

2011 m. gruodžio 12 d. Europos Sąjungos Vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Europos Komisijos bendrame komunikate „Žmogaus teisės ir demokratija – svarbiausias ES išorės veiksmų elementas. Veiksmingesnio požiūrio formavimas“ pasiūlytos konkrečios priemonės Sąjungos požiūrio į žmogaus teises ir demokratiją veiksmingumui didinti;

| (7) | nustatyta priemone siekiama prisidėti siekiant Sąjungos išorės veiksmų tikslų, įskaitant jos vystymosi politikos, visų pirma tikslų, išdėstytų Bendroje Tarybos, Taryboje posėdžiavusių Europos Sąjungos valstybių narių vyriausybių atstovų, Europos Parlamento ir Komisijos deklaracijoje dėl Europos Sąjungos vystymosi politikos „Bendras Europos sutarimas“ ir 2011 m. spalio 13 d. Komisijos komunikate „ES vystymosi politikos poveikio didinimas: Pokyčių darbotvarkė“ ir tų Sąjungos politikos sričių, kurios daro poveikį Europos žmogaus teisėms, įskaitant tikslus, išdėstytus ES strateginėje programoje ir veiksmų plane žmogaus teisių ir demokratijos srityje, Tarybos priimtus 2012 m. birželio 25 d.; |
| --- | --- |

(7)

nustatyta priemone siekiama prisidėti siekiant Sąjungos išorės veiksmų tikslų, įskaitant jos vystymosi politikos, visų pirma tikslų, išdėstytų Bendroje Tarybos, Taryboje posėdžiavusių Europos Sąjungos valstybių narių vyriausybių atstovų, Europos Parlamento ir Komisijos deklaracijoje dėl Europos Sąjungos vystymosi politikos „Bendras Europos sutarimas“ ir 2011 m. spalio 13 d. Komisijos komunikate „ES vystymosi politikos poveikio didinimas: Pokyčių darbotvarkė“ ir tų Sąjungos politikos sričių, kurios daro poveikį Europos žmogaus teisėms, įskaitant tikslus, išdėstytus ES strateginėje programoje ir veiksmų plane žmogaus teisių ir demokratijos srityje, Tarybos priimtus 2012 m. birželio 25 d.;

| (8) | vadovaujantis ES strategine programa ir veiksmų planu žmogaus teisių ir demokratijos srityje siekiant į šio reglamento įgyvendinimą Sąjungoje įtraukti žmogaus teisių principus, Sąjunga turėtų taikyti teisėmis grindžiamą požiūrį, apimantį visas žmogaus teises – pilietines ir politines, ekonomines, socialines ar kultūrines; |
| --- | --- |

(8)

vadovaujantis ES strategine programa ir veiksmų planu žmogaus teisių ir demokratijos srityje siekiant į šio reglamento įgyvendinimą Sąjungoje įtraukti žmogaus teisių principus, Sąjunga turėtų taikyti teisėmis grindžiamą požiūrį, apimantį visas žmogaus teises – pilietines ir politines, ekonomines, socialines ar kultūrines;

| (9) | Sąjungos įnašas demokratijos ir teisinės valstybės, žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių propagavimo ir apsaugos srityse įtvirtintas Visuotinėje žmogaus teisių deklaracijoje, Tarptautiniame pilietinių ir politinių teisių pakte, Tarptautiniame ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių pakte ir kituose Jungtinių Tautų (JT) priimtuose dokumentuose dėl žmogaus teisių, taip pat atitinkamuose regioninio lygio dokumentuose dėl žmogaus teisių; |
| --- | --- |

(9)

Sąjungos įnašas demokratijos ir teisinės valstybės, žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių propagavimo ir apsaugos srityse įtvirtintas Visuotinėje žmogaus teisių deklaracijoje, Tarptautiniame pilietinių ir politinių teisių pakte, Tarptautiniame ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių pakte ir kituose Jungtinių Tautų (JT) priimtuose dokumentuose dėl žmogaus teisių, taip pat atitinkamuose regioninio lygio dokumentuose dėl žmogaus teisių;

| (10) | lyčių lygybė, moterų teisės, įskaitant moterų įgalinimą, ir nediskriminavimas yra pagrindinės žmogaus teisės ir yra labai svarbios socialinio teisingumo srityje, taip pat kovojant su nelygybe. Jų propagavimas turėtų būti vienas iš horizontaliųjų šio reglamento prioritetų; |
| --- | --- |

(10)

lyčių lygybė, moterų teisės, įskaitant moterų įgalinimą, ir nediskriminavimas yra pagrindinės žmogaus teisės ir yra labai svarbios socialinio teisingumo srityje, taip pat kovojant su nelygybe. Jų propagavimas turėtų būti vienas iš horizontaliųjų šio reglamento prioritetų;

| (11) | demokratija ir žmogaus teisės yra neatsiejamai susijusios ir yra vienas kitą stiprinantys dalykai, kaip primenama 2009 m. lapkričio 18 d. Tarybos išvadose dėl paramos demokratijai ES plėtojant išorės santykius. Pagrindinės laisvės – minties, sąžinės, religijos ar tikėjimo, saviraiškos, susirinkimų ir asociacijų – yra politinio pliuralizmo, demokratinio proceso ir atviros visuomenės būtinos išankstinės sąlygos, o demokratinė kontrolė, šalies vidaus atskaitomybė ir valdžių atskyrimas yra būtini siekiant išlaikyti nepriklausomas teismines institucijas ir teisinę valstybę, kurios savo ruožtu būtinos veiksmingai žmogaus teisių apsaugai užtikrinti; |
| --- | --- |

(11)

demokratija ir žmogaus teisės yra neatsiejamai susijusios ir yra vienas kitą stiprinantys dalykai, kaip primenama 2009 m. lapkričio 18 d. Tarybos išvadose dėl paramos demokratijai ES plėtojant išorės santykius. Pagrindinės laisvės – minties, sąžinės, religijos ar tikėjimo, saviraiškos, susirinkimų ir asociacijų – yra politinio pliuralizmo, demokratinio proceso ir atviros visuomenės būtinos išankstinės sąlygos, o demokratinė kontrolė, šalies vidaus atskaitomybė ir valdžių atskyrimas yra būtini siekiant išlaikyti nepriklausomas teismines institucijas ir teisinę valstybę, kurios savo ruožtu būtinos veiksmingai žmogaus teisių apsaugai užtikrinti;

| (12) | uždavinys kurti ir palaikyti žmogaus teisių kultūrą ir remti nepriklausomos pilietinės visuomenės formavimąsi, be kita ko, stiprinant tokios visuomenės vaidmenį atitinkamose šalyse ir siekiant, kad demokratija tarnautų visiems – nors ir itin neatidėliotinas ir sunkus uždavinys besiformuojančios demokratijos valstybėse, iš tiesų yra nuolatinis iššūkis visų pirma atitinkamos šalies žmonėms, bet kuris jokiu būdu nesumažina tarptautinės bendruomenės įsipareigojimų. Šiam uždaviniui vykdyti būtinos įvairios institucijos, be kita ko, nacionaliniai demokratiniai parlamentai ir vietos lygiu renkamos asamblėjos, kurios užtikrina dalyvavimą, atstovavimą, gebėjimą reaguoti ir atskaitomybę. Šiame kontekste ypač daug dėmesio turėtų būti skiriama šalims, kuriose vyksta pereinamasis procesas, taip pat yra susidariusi nestabili padėtis arba pasibaigęs konfliktas. Turėtų būti atsižvelgiama į perėjimo į demokratiją procesų praktiką ir patirtį, įgytą įgyvendinant Sąjungos plėtros ir kaimynystės politiką; |
| --- | --- |

(12)

uždavinys kurti ir palaikyti žmogaus teisių kultūrą ir remti nepriklausomos pilietinės visuomenės formavimąsi, be kita ko, stiprinant tokios visuomenės vaidmenį atitinkamose šalyse ir siekiant, kad demokratija tarnautų visiems – nors ir itin neatidėliotinas ir sunkus uždavinys besiformuojančios demokratijos valstybėse, iš tiesų yra nuolatinis iššūkis visų pirma atitinkamos šalies žmonėms, bet kuris jokiu būdu nesumažina tarptautinės bendruomenės įsipareigojimų. Šiam uždaviniui vykdyti būtinos įvairios institucijos, be kita ko, nacionaliniai demokratiniai parlamentai ir vietos lygiu renkamos asamblėjos, kurios užtikrina dalyvavimą, atstovavimą, gebėjimą reaguoti ir atskaitomybę. Šiame kontekste ypač daug dėmesio turėtų būti skiriama šalims, kuriose vyksta pereinamasis procesas, taip pat yra susidariusi nestabili padėtis arba pasibaigęs konfliktas. Turėtų būti atsižvelgiama į perėjimo į demokratiją procesų praktiką ir patirtį, įgytą įgyvendinant Sąjungos plėtros ir kaimynystės politiką;

| (13) | siekiant veiksmingai, skaidriai, laiku ir lanksčiai spręsti tuos klausimus nustojus galioti Reglamentui (EB) Nr. 1889/2006, ir toliau reikia konkrečių finansinių išteklių bei atskiros finansavimo priemonės, kuri galėtų būti toliau nepriklausomai taikoma; |
| --- | --- |

(13)

siekiant veiksmingai, skaidriai, laiku ir lanksčiai spręsti tuos klausimus nustojus galioti Reglamentui (EB) Nr. 1889/2006, ir toliau reikia konkrečių finansinių išteklių bei atskiros finansavimo priemonės, kuri galėtų būti toliau nepriklausomai taikoma;

| (14) | Sąjungos pagalba pagal šį reglamentą turėtų būti sukurta tokiu būdu, kad papildytų įvairias kitas Sąjungos politikos, susijusios su demokratija ir žmogaus teisėmis, įgyvendinimo priemones. Tos priemonės yra įvairios – nuo politinio dialogo ir diplomatinių demaršų iki įvairių finansinio ir techninio bendradarbiavimo priemonių, įskaitant geografines ir temines programas. Sąjungos pagalba taip pat turėtų papildyti labiau su krizėmis susijusius veiksmus, vykdomus pagal priemonę, kuria prisidedama prie stabilumo ir taikos, nustatytą Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 230/2014 (5), įskaitant skubius veiksmus, kurių reikia pirmais pereinamojo proceso etapais; |
| --- | --- |

(14)

Sąjungos pagalba pagal šį reglamentą turėtų būti sukurta tokiu būdu, kad papildytų įvairias kitas Sąjungos politikos, susijusios su demokratija ir žmogaus teisėmis, įgyvendinimo priemones. Tos priemonės yra įvairios – nuo politinio dialogo ir diplomatinių demaršų iki įvairių finansinio ir techninio bendradarbiavimo priemonių, įskaitant geografines ir temines programas. Sąjungos pagalba taip pat turėtų papildyti labiau su krizėmis susijusius veiksmus, vykdomus pagal priemonę, kuria prisidedama prie stabilumo ir taikos, nustatytą Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 230/2014 (5), įskaitant skubius veiksmus, kurių reikia pirmais pereinamojo proceso etapais;

| (15) | pagal šį reglamentą Sąjunga turi teikti pagalbą siekiant kartu su pilietine visuomene spręsti pasaulinio, regioninio, nacionalinio ir vietos masto žmogaus teisių ir demokratizacijos klausimus. Tuo tikslu pilietinė visuomenė turi būti suprantama, kaip apimanti visų rūšių nuo valstybės nepriklausomų asmenų ar grupių, kurių veikla padeda propaguoti žmogaus teises ir demokratiją, įskaitant žmogaus teisių gynėjus, kaip apibrėžta JT deklaracijoje dėl asmenų, grupių ir visuomenės institucijų teisės ir pareigos remti ir ginti visuotinai pripažintas žmogaus teises ir pagrindines laisves (Deklaracijoje dėl žmogaus teisių gynėjų), socialinius veiksmus. Įgyvendinant šį reglamentą turėtų būti tinkamai atsižvelgiama į vietos lygiu vykdomas konkrečioms šalims skirtas Sąjungos žmogaus teisių strategijas; |
| --- | --- |

(15)

pagal šį reglamentą Sąjunga turi teikti pagalbą siekiant kartu su pilietine visuomene spręsti pasaulinio, regioninio, nacionalinio ir vietos masto žmogaus teisių ir demokratizacijos klausimus. Tuo tikslu pilietinė visuomenė turi būti suprantama, kaip apimanti visų rūšių nuo valstybės nepriklausomų asmenų ar grupių, kurių veikla padeda propaguoti žmogaus teises ir demokratiją, įskaitant žmogaus teisių gynėjus, kaip apibrėžta JT deklaracijoje dėl asmenų, grupių ir visuomenės institucijų teisės ir pareigos remti ir ginti visuotinai pripažintas žmogaus teises ir pagrindines laisves (Deklaracijoje dėl žmogaus teisių gynėjų), socialinius veiksmus. Įgyvendinant šį reglamentą turėtų būti tinkamai atsižvelgiama į vietos lygiu vykdomas konkrečioms šalims skirtas Sąjungos žmogaus teisių strategijas;

| (16) | be to, kadangi demokratijos ir žmogaus teisių tikslai turi būti vis labiau įtraukiami į visas išorės veiksmų finansines priemones, Sąjungos pagalba pagal šį reglamentą dėl jos pasaulinio pobūdžio ir veiksmų nepriklausomumo nuo atitinkamų trečiųjų šalių vyriausybių ir valdžios institucijų sutikimo, turėtų atlikti konkrečią papildomąją funkciją. Ta funkcija turėtų suteikti galimybę bendradarbiauti ir kurti partnerystę su pilietine visuomene opiais žmogaus teisių ir demokratijos klausimais, tokiais kaip migrantų naudojimosi žmogaus teisėmis ir prieglobsčio prašytojų ir šalies viduje perkeltų asmenų teisės, ir sudarys sąlygas lanksčiai ir esant būtinybei aktyviai reaguoti į kintančias aplinkybes arba paramos gavėjų poreikius ar krizės laikotarpius. Šiuo reglamentu Sąjungai taip pat turėtų būti suteikta galimybė numatyti ir remti konkrečius tikslus ir priemones tarptautiniu lygiu, kurie nėra susiję geografiškai ar su krizėmis ir kuriems reikia taikyti tarptautinį požiūrį arba kurie gali apimti veiksmus ir Sąjungoje, ir įvairiose trečiosiose šalyse. Be to, šis reglamentas turėtų sudaryti būtiną pagrindą veiksmams, kaip antai paramai nepriklausomoms Sąjungos atliekamoms rinkimų stebėjimo misijoms, kuriems reikalinga darni politika, vienoda valdymo sistema ir bendri veiklos standartai; |
| --- | --- |

(16)

be to, kadangi demokratijos ir žmogaus teisių tikslai turi būti vis labiau įtraukiami į visas išorės veiksmų finansines priemones, Sąjungos pagalba pagal šį reglamentą dėl jos pasaulinio pobūdžio ir veiksmų nepriklausomumo nuo atitinkamų trečiųjų šalių vyriausybių ir valdžios institucijų sutikimo, turėtų atlikti konkrečią papildomąją funkciją. Ta funkcija turėtų suteikti galimybę bendradarbiauti ir kurti partnerystę su pilietine visuomene opiais žmogaus teisių ir demokratijos klausimais, tokiais kaip migrantų naudojimosi žmogaus teisėmis ir prieglobsčio prašytojų ir šalies viduje perkeltų asmenų teisės, ir sudarys sąlygas lanksčiai ir esant būtinybei aktyviai reaguoti į kintančias aplinkybes arba paramos gavėjų poreikius ar krizės laikotarpius. Šiuo reglamentu Sąjungai taip pat turėtų būti suteikta galimybė numatyti ir remti konkrečius tikslus ir priemones tarptautiniu lygiu, kurie nėra susiję geografiškai ar su krizėmis ir kuriems reikia taikyti tarptautinį požiūrį arba kurie gali apimti veiksmus ir Sąjungoje, ir įvairiose trečiosiose šalyse. Be to, šis reglamentas turėtų sudaryti būtiną pagrindą veiksmams, kaip antai paramai nepriklausomoms Sąjungos atliekamoms rinkimų stebėjimo misijoms, kuriems reikalinga darni politika, vienoda valdymo sistema ir bendri veiklos standartai;

| (17) | demokratijos plėtojimas ir stiprinimas pagal šį reglamentą gali potencialiai apimti strateginės paramos teikimą nacionaliniams demokratiniams parlamentams ir konstitucinėms asamblėjoms, visų pirma siekiant stiprinti jų gebėjimus remti ir plėtoti demokratinių reformų procesą; |
| --- | --- |

(17)

demokratijos plėtojimas ir stiprinimas pagal šį reglamentą gali potencialiai apimti strateginės paramos teikimą nacionaliniams demokratiniams parlamentams ir konstitucinėms asamblėjoms, visų pirma siekiant stiprinti jų gebėjimus remti ir plėtoti demokratinių reformų procesą;

| (18) | Sąjunga ypač daug dėmesio turėtų skirti šalims ir skubos situacijoms, kuriose žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms kyla didžiausias pavojus ir kuriose tos teisės ir laisvės negerbiamos ypač akivaizdžiai ir sistemingai. Tokiais atvejais politiniai prioritetai turėtų būti skatinti laikytis atitinkamos tarptautinės teisės, teikti apčiuopiamą paramą ir veiklos priemones vietos pilietinei visuomenei ir prisidėti prie jos darbo, atliekamo labai sudėtingomis aplinkybėmis. Tokiose šalyse ar situacijose ir tam, kad patenkintų skubius žmogaus teisių gynėjų ir demokratijos srities aktyvistų apsaugos poreikius, Sąjunga turėtų turėti galimybę lanksčiai ir laiku reaguoti naudodama greitesnes ir lankstesnes administracines procedūras ir įvairius finansavimo mechanizmus. Tai turėtų būti ypač svarbu tais atvejais, kai pasirinkta procedūrinė tvarka galėtų daryti tiesioginį poveikį priemonių veiksmingumui arba pagalbos gavėjams galėtų kilti didelė bauginimo, keršijimo ar kitokia rizika; |
| --- | --- |

(18)

Sąjunga ypač daug dėmesio turėtų skirti šalims ir skubos situacijoms, kuriose žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms kyla didžiausias pavojus ir kuriose tos teisės ir laisvės negerbiamos ypač akivaizdžiai ir sistemingai. Tokiais atvejais politiniai prioritetai turėtų būti skatinti laikytis atitinkamos tarptautinės teisės, teikti apčiuopiamą paramą ir veiklos priemones vietos pilietinei visuomenei ir prisidėti prie jos darbo, atliekamo labai sudėtingomis aplinkybėmis. Tokiose šalyse ar situacijose ir tam, kad patenkintų skubius žmogaus teisių gynėjų ir demokratijos srities aktyvistų apsaugos poreikius, Sąjunga turėtų turėti galimybę lanksčiai ir laiku reaguoti naudodama greitesnes ir lankstesnes administracines procedūras ir įvairius finansavimo mechanizmus. Tai turėtų būti ypač svarbu tais atvejais, kai pasirinkta procedūrinė tvarka galėtų daryti tiesioginį poveikį priemonių veiksmingumui arba pagalbos gavėjams galėtų kilti didelė bauginimo, keršijimo ar kitokia rizika;

| (19) | konfliktinėse situacijose Sąjunga pagal atitinkamas ES gaires turėtų skatinti visas konflikto šalis laikytis savo teisinių įsipareigojimų pagal tarptautinę humanitarinę teisę. Be to, šalyse, kuriose vyksta pereinamasis procesas, Sąjungos pagalba pagal šį reglamentą turėtų būti remiama politinių subjektų, įsipareigojusių kurti demokratinę pliuralistinę daugiapartinę sistemą, atsiradimui tinkama aplinka. Šiuo reglamentu taip pat turėtų būti siekiama remti demokratines struktūras, įgaliojimų pasidalijimą ir atskaitingas viešąsias institucijas; |
| --- | --- |

(19)

konfliktinėse situacijose Sąjunga pagal atitinkamas ES gaires turėtų skatinti visas konflikto šalis laikytis savo teisinių įsipareigojimų pagal tarptautinę humanitarinę teisę. Be to, šalyse, kuriose vyksta pereinamasis procesas, Sąjungos pagalba pagal šį reglamentą turėtų būti remiama politinių subjektų, įsipareigojusių kurti demokratinę pliuralistinę daugiapartinę sistemą, atsiradimui tinkama aplinka. Šiuo reglamentu taip pat turėtų būti siekiama remti demokratines struktūras, įgaliojimų pasidalijimą ir atskaitingas viešąsias institucijas;

| (20) | ES rinkimų stebėjimo misijos svariai ir sėkmingai prisideda prie demokratinių procesų trečiosiose šalyse. Tačiau demokratijos propagavimas ir rėmimas yra kur kas daugiau nei tik rinkimų procesas, todėl reikėtų atsižvelgti į visus rinkimų ciklo etapus. Taigi išlaidos ES rinkimų stebėjimo misijoms neturėtų sudaryti neproporcingai didelės viso pagal šį reglamentą galimo finansavimo dalies; |
| --- | --- |

(20)

ES rinkimų stebėjimo misijos svariai ir sėkmingai prisideda prie demokratinių procesų trečiosiose šalyse. Tačiau demokratijos propagavimas ir rėmimas yra kur kas daugiau nei tik rinkimų procesas, todėl reikėtų atsižvelgti į visus rinkimų ciklo etapus. Taigi išlaidos ES rinkimų stebėjimo misijoms neturėtų sudaryti neproporcingai didelės viso pagal šį reglamentą galimo finansavimo dalies;

| (21) | turėtų būti pabrėžta ES specialiojo įgaliotinio žmogaus teisių klausimais pareigų sukūrimo svarba. ES specialusis įgaliotinis žmogaus teisių klausimais turėtų prisidėti prie Sąjungos veiksmų ir žmogaus teisių politikos vieningumo, suderinamumo bei veiksmingumo ir turėtų padėti užtikrinti, kad visos Sąjungos priemonės būtų naudojamos ir valstybių narių veiksmai būtų vykdomi nuosekliai, kad būtų pasiekti Sąjungos politikos tikslai; |
| --- | --- |

(21)

turėtų būti pabrėžta ES specialiojo įgaliotinio žmogaus teisių klausimais pareigų sukūrimo svarba. ES specialusis įgaliotinis žmogaus teisių klausimais turėtų prisidėti prie Sąjungos veiksmų ir žmogaus teisių politikos vieningumo, suderinamumo bei veiksmingumo ir turėtų padėti užtikrinti, kad visos Sąjungos priemonės būtų naudojamos ir valstybių narių veiksmai būtų vykdomi nuosekliai, kad būtų pasiekti Sąjungos politikos tikslai;

| (22) | Sąjunga turėtų siekti kuo efektyviau naudoti turimus išteklius, kad jos išorės veiksmų poveikis būtų optimalus. Tai turėtų būti pasiekta užtikrinus Sąjungos išorės veiksmų priemonių nuoseklumą bei tarpusavio papildomumą ir šio reglamento, kitų Sąjungos išorės veiksmų finansavimo priemonių bei kitų sričių Sąjungos politikos sinergiją. Be to, pagal Sąjungos išorės veiksmų finansavimo priemones sukurtos programos turėtų vienos kitas stiprinti; |
| --- | --- |

(22)

Sąjunga turėtų siekti kuo efektyviau naudoti turimus išteklius, kad jos išorės veiksmų poveikis būtų optimalus. Tai turėtų būti pasiekta užtikrinus Sąjungos išorės veiksmų priemonių nuoseklumą bei tarpusavio papildomumą ir šio reglamento, kitų Sąjungos išorės veiksmų finansavimo priemonių bei kitų sričių Sąjungos politikos sinergiją. Be to, pagal Sąjungos išorės veiksmų finansavimo priemones sukurtos programos turėtų vienos kitas stiprinti;

| (23) | Sąjunga ir valstybės narės ankstyvame programavimo proceso etape turi siekti reguliariai keistis informacija ir konsultuotis tarpusavyje, kad skatintų savo atitinkamos veiklos tarpusavio papildomumą. Be to, Sąjunga turėtų konsultuotis su kitais paramos teikėjais ir atitinkamais subjektais; |
| --- | --- |

(23)

Sąjunga ir valstybės narės ankstyvame programavimo proceso etape turi siekti reguliariai keistis informacija ir konsultuotis tarpusavyje, kad skatintų savo atitinkamos veiklos tarpusavio papildomumą. Be to, Sąjunga turėtų konsultuotis su kitais paramos teikėjais ir atitinkamais subjektais;

| (24) | prireikus Komisija ir Europos išorės veiksmų tarnyba (EIVT) turėtų reguliariai ir dažnai keistis nuomonėmis ir informacija su Europos Parlamentu. Be to, Europos Parlamentui ir Tarybai turėtų būti suteikta galimybė susipažinti su dokumentais, kad jie galėtų naudotis teise tikrinti pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 182/2011 (6) turėdami reikiamą informaciją. Imantis priemonių pagal šį reglamentą turėtų būti tinkamai atsižvelgiama į Europos Parlamento ir Tarybos nuomonę; |
| --- | --- |

(24)

prireikus Komisija ir Europos išorės veiksmų tarnyba (EIVT) turėtų reguliariai ir dažnai keistis nuomonėmis ir informacija su Europos Parlamentu. Be to, Europos Parlamentui ir Tarybai turėtų būti suteikta galimybė susipažinti su dokumentais, kad jie galėtų naudotis teise tikrinti pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 182/2011 (6) turėdami reikiamą informaciją. Imantis priemonių pagal šį reglamentą turėtų būti tinkamai atsižvelgiama į Europos Parlamento ir Tarybos nuomonę;

| (25) | Sąjunga, atitinkamais atvejais pasitelkdama savo delegacijas, turėtų kuo anksčiau programavimo proceso metu siekti reguliariai keistis informacija ir konsultuotis su pilietine visuomene visais lygiais, be kita ko, trečiosiose šalyse, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos pilietinės visuomenės atitinkamam dalyvavimui ir būtų užtikrintas reikšmingas jos dalyvavimas tame procese; |
| --- | --- |

(25)

Sąjunga, atitinkamais atvejais pasitelkdama savo delegacijas, turėtų kuo anksčiau programavimo proceso metu siekti reguliariai keistis informacija ir konsultuotis su pilietine visuomene visais lygiais, be kita ko, trečiosiose šalyse, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos pilietinės visuomenės atitinkamam dalyvavimui ir būtų užtikrintas reikšmingas jos dalyvavimas tame procese;

| (26) | siekiant pritaikyti šio reglamento taikymo sritį prie sparčiai kintančios padėties trečiosiose šalyse, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus dėl šio reglamento priede nustatytų prioritetų. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais. Atlikdama su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą ir rengdama jų tekstus Komisija turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai būtų vienu metu, laiku ir tinkamai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai; |
| --- | --- |

(26)

siekiant pritaikyti šio reglamento taikymo sritį prie sparčiai kintančios padėties trečiosiose šalyse, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus dėl šio reglamento priede nustatytų prioritetų. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais. Atlikdama su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą ir rengdama jų tekstus Komisija turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai būtų vienu metu, laiku ir tinkamai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai;

| (27) | įgyvendinimo įgaliojimais, susijusiais su pagal šį reglamentą remiamų veiksmų programavimu ir finansavimu, turėtų būti naudojamasi laikantis Reglamento (ES) Nr. 182/2011. Atsižvelgiant į tų įgyvendinimo aktų pobūdį, ypač į tai, kad jais nustatomos politikos gairės, ir į jų finansinį poveikį, juos priimant iš esmės turėtų būti taikoma nagrinėjimo procedūra, išskyrus techninių įgyvendinimo priemonių, susijusių su nedideliu finansiniu poveikiu, atvejus; |
| --- | --- |

(27)

įgyvendinimo įgaliojimais, susijusiais su pagal šį reglamentą remiamų veiksmų programavimu ir finansavimu, turėtų būti naudojamasi laikantis Reglamento (ES) Nr. 182/2011. Atsižvelgiant į tų įgyvendinimo aktų pobūdį, ypač į tai, kad jais nustatomos politikos gairės, ir į jų finansinį poveikį, juos priimant iš esmės turėtų būti taikoma nagrinėjimo procedūra, išskyrus techninių įgyvendinimo priemonių, susijusių su nedideliu finansiniu poveikiu, atvejus;

| (28) | Sąjungos išorės veiksmų finansavimo priemonių įgyvendinimo bendros taisyklės ir procedūros nustatytos Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 236/2014 (7); |
| --- | --- |

(28)

Sąjungos išorės veiksmų finansavimo priemonių įgyvendinimo bendros taisyklės ir procedūros nustatytos Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 236/2014 (7);

| (29) | šiuo reglamentu jo taikymo laikotarpiui nustatomas finansinis paketas, kuris Europos Parlamentui ir Tarybai metinės biudžeto procedūros metu turi būti svarbiausia orientacinė suma pagal 2013 m. gruodžio 2 d. Tarpinstitucinio Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos susitarimo dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (8) 17 punktą; |
| --- | --- |

(29)

šiuo reglamentu jo taikymo laikotarpiui nustatomas finansinis paketas, kuris Europos Parlamentui ir Tarybai metinės biudžeto procedūros metu turi būti svarbiausia orientacinė suma pagal 2013 m. gruodžio 2 d. Tarpinstitucinio Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos susitarimo dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (8) 17 punktą;

| (30) | EIVT struktūra ir veikimas nustatyti Tarybos sprendime 2010/427/ES (9); |
| --- | --- |

(30)

EIVT struktūra ir veikimas nustatyti Tarybos sprendime 2010/427/ES (9);

| (31) | kadangi šio reglamento tikslų, t. y. propaguoti demokratiją ir žmogaus teises visame pasaulyje, valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl siūlomų veiksmų masto ir poveikio tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi ES sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo, Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti; |
| --- | --- |

(31)

kadangi šio reglamento tikslų, t. y. propaguoti demokratiją ir žmogaus teises visame pasaulyje, valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl siūlomų veiksmų masto ir poveikio tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi ES sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo, Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti;

| (32) | tikslinga užtikrinti sklandų perėjimą be pertraukų nuo Reglamento (EB) Nr. 1889/2006 prie šio reglamento ir šio reglamento taikymo trukmę suderinti su Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013 (10) taikymo trukme. Todėl šis reglamentas turėtų būti taikomas nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d., |
| --- | --- |

(32)

tikslinga užtikrinti sklandų perėjimą be pertraukų nuo Reglamento (EB) Nr. 1889/2006 prie šio reglamento ir šio reglamento taikymo trukmę suderinti su Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013 (10) taikymo trukme. Todėl šis reglamentas turėtų būti taikomas nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d.,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Dalykas ir tikslai

Šiuo reglamentu nustatoma Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonė 2014–2020 m. (toliau – EDŽTRP), pagal kurią Sąjunga teikia pagalbą demokratijos ir teisinės valstybės, pagarbos visoms žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms vystymui ir stiprinimui.

Tokia pagalba visų siekiama:

| a) | remti, plėtoti ir stiprinti demokratiją trečiosiose šalyse stiprinant dalyvaujamąją ir atstovaujamąją demokratiją bei bendrą demokratinį ciklą, visų pirma stiprinant aktyvų pilietinės visuomenės vaidmenį šiame cikle ir teisinę valstybę bei gerinant rinkimų procesų patikimumą, visų pirma vykdant ES rinkimų stebėjimo misijas; |
| --- | --- |

a)

remti, plėtoti ir stiprinti demokratiją trečiosiose šalyse stiprinant dalyvaujamąją ir atstovaujamąją demokratiją bei bendrą demokratinį ciklą, visų pirma stiprinant aktyvų pilietinės visuomenės vaidmenį šiame cikle ir teisinę valstybę bei gerinant rinkimų procesų patikimumą, visų pirma vykdant ES rinkimų stebėjimo misijas;

| b) | didinti pagarbą žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms ir skatinti jų paisyti, kaip išdėstyta JT Visuotinėje žmogaus teisių deklaracijoje ir kituose tarptautiniuose bei regioniniuose žmogaus teisių apsaugos dokumentuose, stiprinti jų apsaugą, propagavimą, įgyvendinimą ir stebėseną, visų pirma remiant atitinkamas pilietinės visuomenės organizacijas, žmogaus teisių gynėjus ir represijų bei pažeidimų aukas. |
| --- | --- |

b)

didinti pagarbą žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms ir skatinti jų paisyti, kaip išdėstyta JT Visuotinėje žmogaus teisių deklaracijoje ir kituose tarptautiniuose bei regioniniuose žmogaus teisių apsaugos dokumentuose, stiprinti jų apsaugą, propagavimą, įgyvendinimą ir stebėseną, visų pirma remiant atitinkamas pilietinės visuomenės organizacijas, žmogaus teisių gynėjus ir represijų bei pažeidimų aukas.

2 straipsnis

Taikymo sritis

1.   Sąjungos pagalba dėmesys skiriamas šioms sritims:

| a) | parama dalyvaujamajai ir atstovaujamajai demokratijai bei jų stiprinimu, vadovaujantis bendru demokratinio ciklo požiūriu, įskaitant parlamentinę demokratiją, ir parama demokratizacijos procesams vietos, nacionaliniu ir tarptautiniu lygiais, daugiausia pasitelkiant pilietinės visuomenės organizacijas, inter alia:






  i) | skatinant asociacijų ir susirinkimų laisvę, nekliudomą asmenų judėjimą, nuomonės ir saviraiškos laisvę, įskaitant politinę, meninę ir kultūrinę saviraišką, nekliudomą prieigą prie informacijos, laisvą spaudą ir nepriklausomą pliuralistinę tradicinę bei IRT grindžiamą žiniasklaidą, interneto laisvę ir kovos su administracinėmis kliūtimis naudotis šiomis laisvėmis priemones, įskaitant kovą su cenzūra, visų pirma priimant ir įgyvendinant atitinkamus teisės aktus; |
| --- | --- | --- |

a)

parama dalyvaujamajai ir atstovaujamajai demokratijai bei jų stiprinimu, vadovaujantis bendru demokratinio ciklo požiūriu, įskaitant parlamentinę demokratiją, ir parama demokratizacijos procesams vietos, nacionaliniu ir tarptautiniu lygiais, daugiausia pasitelkiant pilietinės visuomenės organizacijas, inter alia:

i)

skatinant asociacijų ir susirinkimų laisvę, nekliudomą asmenų judėjimą, nuomonės ir saviraiškos laisvę, įskaitant politinę, meninę ir kultūrinę saviraišką, nekliudomą prieigą prie informacijos, laisvą spaudą ir nepriklausomą pliuralistinę tradicinę bei IRT grindžiamą žiniasklaidą, interneto laisvę ir kovos su administracinėmis kliūtimis naudotis šiomis laisvėmis priemones, įskaitant kovą su cenzūra, visų pirma priimant ir įgyvendinant atitinkamus teisės aktus;

| ii) | stiprinant teisinę valstybę, skatinant teismų ir įstatymų leidžiamosios valdžios nepriklausomybę, remiant ir vertinant teisines bei institucines reformas bei jų įgyvendinimą ir propaguojant teisę kreiptis į teismą, taip pat remiant nacionalines žmogaus teisių institucijas; |
| --- | --- |

ii)

stiprinant teisinę valstybę, skatinant teismų ir įstatymų leidžiamosios valdžios nepriklausomybę, remiant ir vertinant teisines bei institucines reformas bei jų įgyvendinimą ir propaguojant teisę kreiptis į teismą, taip pat remiant nacionalines žmogaus teisių institucijas;

| iii) | remiant ir stiprinant Tarptautinį baudžiamąjį teismą, ad hoc tarptautinius baudžiamuosius teismus ir pereinamojo laikotarpio teisingumo sistemos procesus, taip pat tiesos ir susitaikymo priemones; |
| --- | --- |

iii)

remiant ir stiprinant Tarptautinį baudžiamąjį teismą, ad hoc tarptautinius baudžiamuosius teismus ir pereinamojo laikotarpio teisingumo sistemos procesus, taip pat tiesos ir susitaikymo priemones;

| iv) | remiant perėjimą prie demokratijos ir reformas, kuriomis siekiama užtikrinti veiksmingą ir skaidrią demokratinę ir šalies vidaus atskaitomybę ir priežiūrą, be kita ko, saugumo ir teisingumo sektoriuose, ir stiprinant kovos su korupcija priemones; |
| --- | --- |

iv)

remiant perėjimą prie demokratijos ir reformas, kuriomis siekiama užtikrinti veiksmingą ir skaidrią demokratinę ir šalies vidaus atskaitomybę ir priežiūrą, be kita ko, saugumo ir teisingumo sektoriuose, ir stiprinant kovos su korupcija priemones;

| v) | skatinant politinį pliuralizmą ir demokratinį politinį atstovavimą, taip pat skatinant moterų ir vyrų, visų pirma socialiai atskirtų ir pažeidžiamų grupių atstovų, tiek kaip rinkėjų, tiek kaip kandidatų, politinį dalyvavimą demokratinių reformų procese vietos, regionų ir nacionaliniu lygiu; |
| --- | --- |

v)

skatinant politinį pliuralizmą ir demokratinį politinį atstovavimą, taip pat skatinant moterų ir vyrų, visų pirma socialiai atskirtų ir pažeidžiamų grupių atstovų, tiek kaip rinkėjų, tiek kaip kandidatų, politinį dalyvavimą demokratinių reformų procese vietos, regionų ir nacionaliniu lygiu;

| vi) | stiprinant vietos demokratiją užtikrinant geresnį pilietinės visuomenės organizacijų ir vietos valdžios institucijų bendradarbiavimą, tokiu būdu gerinant politinį atstovavimą artimiausiu piliečiams lygmeniu; |
| --- | --- |

vi)

stiprinant vietos demokratiją užtikrinant geresnį pilietinės visuomenės organizacijų ir vietos valdžios institucijų bendradarbiavimą, tokiu būdu gerinant politinį atstovavimą artimiausiu piliečiams lygmeniu;

| vii) | skatinant moterų ir vyrų dalyvavimą lygiomis teisėmis visuomeniniame, ekonominiame ir politiniame gyvenime, taip pat remiant lyčių lygybę, moterų dalyvavimą sprendimų priėmimo procesuose ir politinį atstovavimą moterims, visų pirma politinio pereinamojo, demokratizacijos ir valstybės kūrimo procesų metu; |
| --- | --- |

vii)

skatinant moterų ir vyrų dalyvavimą lygiomis teisėmis visuomeniniame, ekonominiame ir politiniame gyvenime, taip pat remiant lyčių lygybę, moterų dalyvavimą sprendimų priėmimo procesuose ir politinį atstovavimą moterims, visų pirma politinio pereinamojo, demokratizacijos ir valstybės kūrimo procesų metu;

| viii) | skatinant neįgaliųjų dalyvavimą lygiomis teisėmis visuomeniniame, ekonominiame ir politiniame gyvenime, įskaitant priemones, kuriomis sudaromos palankesnės sąlygos naudotis susijusiomis laisvėmis, taip pat remiant jų lygias galimybes, nediskriminavimą ir politinį atstovavimą jiems; |
| --- | --- |

viii)

skatinant neįgaliųjų dalyvavimą lygiomis teisėmis visuomeniniame, ekonominiame ir politiniame gyvenime, įskaitant priemones, kuriomis sudaromos palankesnės sąlygos naudotis susijusiomis laisvėmis, taip pat remiant jų lygias galimybes, nediskriminavimą ir politinį atstovavimą jiems;

| ix) | remiant priemones, kuriomis siekiama sudaryti palankesnes sąlygas taikiam visuomenės sluoksnių susitaikymui, įskaitant paramą pasitikėjimo stiprinimo priemonėms, susijusioms su žmogaus teisėmis ir demokratizacija; |
| --- | --- |

ix)

remiant priemones, kuriomis siekiama sudaryti palankesnes sąlygas taikiam visuomenės sluoksnių susitaikymui, įskaitant paramą pasitikėjimo stiprinimo priemonėms, susijusioms su žmogaus teisėmis ir demokratizacija;

| b) | žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių rėmimu ir gynimu, kaip skelbiama JT Visuotinėje žmogaus teisių deklaracijoje ir kituose tarptautiniuose bei regioniniuose dokumentuose pilietinių, politinių, ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių srityje, daugiausia pasitelkiant pilietinės visuomenės organizacijas, inter alia:






  i) | mirties bausmės panaikinimui ir moratoriumų nustatymui siekiant ją panaikinti, ir, kai ji vis dar taikoma, jos panaikinimo propagavimui ir būtiniausių tarptautinių standartų laikymuisi; |
| --- | --- | --- |

b)

žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių rėmimu ir gynimu, kaip skelbiama JT Visuotinėje žmogaus teisių deklaracijoje ir kituose tarptautiniuose bei regioniniuose dokumentuose pilietinių, politinių, ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių srityje, daugiausia pasitelkiant pilietinės visuomenės organizacijas, inter alia:

i)

mirties bausmės panaikinimui ir moratoriumų nustatymui siekiant ją panaikinti, ir, kai ji vis dar taikoma, jos panaikinimo propagavimui ir būtiniausių tarptautinių standartų laikymuisi;

| ii) | kankinimo, netinkamo elgesio ir kitokio žiauraus, nežmoniško ir žeminančio elgesio ar baudimo, taip pat asmenų prievartinio dingimo atvejų prevencijai ir kankinimo aukų reabilitacijai; |
| --- | --- |

ii)

kankinimo, netinkamo elgesio ir kitokio žiauraus, nežmoniško ir žeminančio elgesio ar baudimo, taip pat asmenų prievartinio dingimo atvejų prevencijai ir kankinimo aukų reabilitacijai;

| iii) | žmogaus teisių gynėjų rėmimui, apsaugai ir pagalbai jiems, be kita ko, tenkinant skubius jų apsaugos poreikius, pagal JT deklaracijos dėl žmogaus teisių gynėjų 1 straipsnį; siekiant šių tikslų. įskaitant ilgesnio laikotarpio paramą ir galimybę gauti prieglobstį, galėtų būti taikomas žmogaus teisių gynėjų mechanizmas; |
| --- | --- |

iii)

žmogaus teisių gynėjų rėmimui, apsaugai ir pagalbai jiems, be kita ko, tenkinant skubius jų apsaugos poreikius, pagal JT deklaracijos dėl žmogaus teisių gynėjų 1 straipsnį; siekiant šių tikslų. įskaitant ilgesnio laikotarpio paramą ir galimybę gauti prieglobstį, galėtų būti taikomas žmogaus teisių gynėjų mechanizmas;

| iv) | kovai su rasizmu ir ksenofobija, taip pat įvairių rūšių diskriminacija, įskaitant diskriminaciją dėl lyties, rasės, odos spalvos, kastos, etninės ar socialinės kilmės, genetinių ypatybių, kalbos, religijos ar tikėjimo, politinių ar kitų pažiūrų, priklausymo tautinei mažumai, nuosavybės, luomo, negalios, amžiaus, seksualinės orientacijos ir lytinės tapatybės; |
| --- | --- |

iv)

kovai su rasizmu ir ksenofobija, taip pat įvairių rūšių diskriminacija, įskaitant diskriminaciją dėl lyties, rasės, odos spalvos, kastos, etninės ar socialinės kilmės, genetinių ypatybių, kalbos, religijos ar tikėjimo, politinių ar kitų pažiūrų, priklausymo tautinei mažumai, nuosavybės, luomo, negalios, amžiaus, seksualinės orientacijos ir lytinės tapatybės;

| v) | minties, sąžinės ir religijos ar tikėjimo laisvei, be kita ko, imantis priemonių, skirtų visų formų neapykantai, netolerancijai ir diskriminacijai dėl religijos ar tikėjimo panaikinti, ir skatinant toleranciją bei pagarbą religijų ir kultūrų įvairovei visuomenėse ir tarp jų; |
| --- | --- |

v)

minties, sąžinės ir religijos ar tikėjimo laisvei, be kita ko, imantis priemonių, skirtų visų formų neapykantai, netolerancijai ir diskriminacijai dėl religijos ar tikėjimo panaikinti, ir skatinant toleranciją bei pagarbą religijų ir kultūrų įvairovei visuomenėse ir tarp jų;

| vi) | čiabuvių tautų teisėms, kaip išdėstyta JT deklaracijoje dėl čiabuvių tautų teisių, inter alia, pabrėžiant jų dalyvavimo su jais susijusių projektų rengime svarbą ir teikiant paramą siekiant sudaryti palankesnes sąlygas jų bendravimui su tarptautiniais mechanizmais ir dalyvavimui juose; |
| --- | --- |

vi)

čiabuvių tautų teisėms, kaip išdėstyta JT deklaracijoje dėl čiabuvių tautų teisių, inter alia, pabrėžiant jų dalyvavimo su jais susijusių projektų rengime svarbą ir teikiant paramą siekiant sudaryti palankesnes sąlygas jų bendravimui su tarptautiniais mechanizmais ir dalyvavimui juose;

| vii) | asmenų, priklausančių tautinėms ar etninėms, religinėms ir kalbinėms mažumoms, teisėms, kaip išdėstyta JT tautinėms arba etninėms, religinėms ir kalbinėms mažumoms priklausančių asmenų teisių deklaracijoje; |
| --- | --- |

vii)

asmenų, priklausančių tautinėms ar etninėms, religinėms ir kalbinėms mažumoms, teisėms, kaip išdėstyta JT tautinėms arba etninėms, religinėms ir kalbinėms mažumoms priklausančių asmenų teisių deklaracijoje;

| viii) | lesbiečių, gėjų, biseksualių, translyčių ir interseksualių asmenų (LGBTI) teisėms, įskaitant priemones, kuriomis siekiama dekriminalizuoti homoseksualumą, kovoti su homofobiniu ir transfobiniu smurtu ir persekiojimu, taip pat skatinti LGBTI asmenų susirinkimų, asociacijų ir saviraiškos laisvę; |
| --- | --- |

viii)

lesbiečių, gėjų, biseksualių, translyčių ir interseksualių asmenų (LGBTI) teisėms, įskaitant priemones, kuriomis siekiama dekriminalizuoti homoseksualumą, kovoti su homofobiniu ir transfobiniu smurtu ir persekiojimu, taip pat skatinti LGBTI asmenų susirinkimų, asociacijų ir saviraiškos laisvę;

| ix) | moterų teisėms, išdėstytoms JT konvencijoje dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims ir jos fakultatyviniame protokole, įskaitant priemones, kuriomis kovojama su visų rūšių smurtu prieš moteris ir mergaites, visų pirma moterų lyties organų žalojimu, priverstinėmis ir iš anksto suplanuotomis santuokomis, nusikaltimais dėl garbės, smurtu šeimoje ir seksualiniu smurtu ir prekyba moterimis ir mergaitėmis; |
| --- | --- |

ix)

moterų teisėms, išdėstytoms JT konvencijoje dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims ir jos fakultatyviniame protokole, įskaitant priemones, kuriomis kovojama su visų rūšių smurtu prieš moteris ir mergaites, visų pirma moterų lyties organų žalojimu, priverstinėmis ir iš anksto suplanuotomis santuokomis, nusikaltimais dėl garbės, smurtu šeimoje ir seksualiniu smurtu ir prekyba moterimis ir mergaitėmis;

| x) | vaiko teisėms, išdėstytoms JT vaiko teisių konvencijoje ir jos fakultatyviniuose protokoluose, įskaitant kovą su vaikų darbu, prekyba vaikais ir vaikų prostitucija, taip pat vaikų ėmimu į kariuomenę ir vaikų kareivių naudojimu, taip pat vaikų apsaugą nuo diskriminacijos neatsižvelgiant į jų rasę, odos spalvą, lytį, kalbą, religiją ar tikėjimą, politines ar kitas pažiūras, nacionalinę, etninę ar socialinę kilmę, nuosavybę, negalią, luomą ar kitas aplinkybes; |
| --- | --- |

x)

vaiko teisėms, išdėstytoms JT vaiko teisių konvencijoje ir jos fakultatyviniuose protokoluose, įskaitant kovą su vaikų darbu, prekyba vaikais ir vaikų prostitucija, taip pat vaikų ėmimu į kariuomenę ir vaikų kareivių naudojimu, taip pat vaikų apsaugą nuo diskriminacijos neatsižvelgiant į jų rasę, odos spalvą, lytį, kalbą, religiją ar tikėjimą, politines ar kitas pažiūras, nacionalinę, etninę ar socialinę kilmę, nuosavybę, negalią, luomą ar kitas aplinkybes;

| xi) | neįgaliųjų teisėmis, kaip išdėstyta JT neįgaliųjų teisių konvencijoje; |
| --- | --- |

xi)

neįgaliųjų teisėmis, kaip išdėstyta JT neįgaliųjų teisių konvencijoje;

| xii) | ekonominėms, socialinėms ir kultūrinėms teisėms, įskaitant teisę į tinkamą gyvenimo lygį, ir pagrindiniams darbo standartams; |
| --- | --- |

xii)

ekonominėms, socialinėms ir kultūrinėms teisėms, įskaitant teisę į tinkamą gyvenimo lygį, ir pagrindiniams darbo standartams;

| xiii) | įmonių socialinei atsakomybei, visų pirma įgyvendinant JT pagrindinius verslo ir žmogaus teisių principus, taip pat laisvei užsiimti verslu, kaip išdėstyta Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 16 straipsnyje; |
| --- | --- |

xiii)

įmonių socialinei atsakomybei, visų pirma įgyvendinant JT pagrindinius verslo ir žmogaus teisių principus, taip pat laisvei užsiimti verslu, kaip išdėstyta Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 16 straipsnyje;

| xiv) | švietimui, mokymui ir stebėsenai žmogaus teisių ir demokratijos srityje; |
| --- | --- |

xiv)

švietimui, mokymui ir stebėsenai žmogaus teisių ir demokratijos srityje;

| xv) | paramai vietos, regioninėms, nacionalinėms arba tarptautinėms pilietinės visuomenės organizacijoms, dalyvaujančioms saugant, propaguojant ar ginant žmogaus teises ir pagrindines laisves; |
| --- | --- |

xv)

paramai vietos, regioninėms, nacionalinėms arba tarptautinėms pilietinės visuomenės organizacijoms, dalyvaujančioms saugant, propaguojant ar ginant žmogaus teises ir pagrindines laisves;

| xvi) | pagerintų sąlygų ir standartų laikymosi kalėjimuose propagavimui, kad jie atitiktų žmogaus orumo ir pagrindinių teisių reikalavimus; |
| --- | --- |

xvi)

pagerintų sąlygų ir standartų laikymosi kalėjimuose propagavimui, kad jie atitiktų žmogaus orumo ir pagrindinių teisių reikalavimus;

| c) | tarptautinės žmogaus teisių, teisingumo, lyčių lygybės, teisinės valstybės ir demokratijos apsaugos, taip pat tarptautinės humanitarinės teisės rėmimo sistemos stiprinimu, visų pirma:






  i) | teikiant paramą tarptautinėms ir regioninėms priemonėms ir įstaigoms žmogaus teisių, teisingumo, teisinės valstybės ir demokratijos srityse; |
| --- | --- | --- |

c)

tarptautinės žmogaus teisių, teisingumo, lyčių lygybės, teisinės valstybės ir demokratijos apsaugos, taip pat tarptautinės humanitarinės teisės rėmimo sistemos stiprinimu, visų pirma:

i)

teikiant paramą tarptautinėms ir regioninėms priemonėms ir įstaigoms žmogaus teisių, teisingumo, teisinės valstybės ir demokratijos srityse;

| ii) | skatinant pilietinės visuomenės bendradarbiavimą su tarptautinėmis ir regioninėmis tarpvyriausybinėmis organizacijomis, taip pat remiant pilietinės visuomenės veiklą, įskaitant nevyriausybinių organizacijų gebėjimų stiprinimą siekiant skatinti ir stebėti tarptautinių ir regioninių priemonių, susijusių su žmogaus teisėmis, teisingumu, teisine valstybe ir demokratija, įgyvendinimą; |
| --- | --- |

ii)

skatinant pilietinės visuomenės bendradarbiavimą su tarptautinėmis ir regioninėmis tarpvyriausybinėmis organizacijomis, taip pat remiant pilietinės visuomenės veiklą, įskaitant nevyriausybinių organizacijų gebėjimų stiprinimą siekiant skatinti ir stebėti tarptautinių ir regioninių priemonių, susijusių su žmogaus teisėmis, teisingumu, teisine valstybe ir demokratija, įgyvendinimą;

| iii) | organizuojant mokymą tarptautinės humanitarinės teisės klausimais, skleidžiant apie ją informaciją ir remiant jos vykdymą; |
| --- | --- |

iii)

organizuojant mokymą tarptautinės humanitarinės teisės klausimais, skleidžiant apie ją informaciją ir remiant jos vykdymą;

| d) | pasitikėjimo demokratinių rinkimų procesais ir įstaigomis, taip pat jų patikimumo bei skaidrumo didinimu visais rinkimų ciklo etapais, visų pirma:






  i) | vykdant ES rinkimų stebėjimo misijas ir kitas rinkimų procesų stebėsenos priemones; |
| --- | --- | --- |

d)

pasitikėjimo demokratinių rinkimų procesais ir įstaigomis, taip pat jų patikimumo bei skaidrumo didinimu visais rinkimų ciklo etapais, visų pirma:

i)

vykdant ES rinkimų stebėjimo misijas ir kitas rinkimų procesų stebėsenos priemones;

| ii) | prisidedant prie vietos pilietinės visuomenės organizacijų rinkimų stebėjimo gebėjimų ugdymo regioniniu ir vietos lygiais ir remiant jų iniciatyvas skatinti dalyvavimą rinkimų procese ir su juo susijusioje tolesnėje veikloje; |
| --- | --- |

ii)

prisidedant prie vietos pilietinės visuomenės organizacijų rinkimų stebėjimo gebėjimų ugdymo regioniniu ir vietos lygiais ir remiant jų iniciatyvas skatinti dalyvavimą rinkimų procese ir su juo susijusioje tolesnėje veikloje;

| iii) | remiant priemones, skirtas nuosekliam rinkimų procesų integravimui į demokratinį ciklą, platinant informaciją apie ES rinkimų stebėjimo misijų rekomendacijas ir jas įgyvendinant, visų pirma bendradarbiaujant su pilietinės visuomenės organizacijomis, taip pat bendradarbiaujant su atitinkamomis viešosiomis institucijomis, įskaitant parlamentus ir vyriausybes, laikantis šio reglamento; |
| --- | --- |

iii)

remiant priemones, skirtas nuosekliam rinkimų procesų integravimui į demokratinį ciklą, platinant informaciją apie ES rinkimų stebėjimo misijų rekomendacijas ir jas įgyvendinant, visų pirma bendradarbiaujant su pilietinės visuomenės organizacijomis, taip pat bendradarbiaujant su atitinkamomis viešosiomis institucijomis, įskaitant parlamentus ir vyriausybes, laikantis šio reglamento;

| iv) | propaguojant taikius rinkimų procesų rezultatus, rinkiminio smurto mažinimą ir tai, kad visi visuomenės sluoksniai pripažintų patikimus rezultatus. |
| --- | --- |

iv)

propaguojant taikius rinkimų procesų rezultatus, rinkiminio smurto mažinimą ir tai, kad visi visuomenės sluoksniai pripažintų patikimus rezultatus.

2.   Visais atvejais, kai tai svarbu šiame reglamente nurodytoms priemonėms, atsižvelgiama į nediskriminavimo bet kokiu pagrindu, lyčių aspekto integravimo, dalyvavimo, įgalinimo, atskaitomybės, atvirumo ir skaidrumo principus.

3.   Šiame reglamente nurodytos priemonės įgyvendinamos trečiųjų šalių teritorijoje arba yra tiesiogiai susijusios su trečiosiose šalyse susidarančiomis situacijomis, arba su pasaulinio masto ar regioniniais veiksmais.

4.   Šiame reglamente nurodytomis priemonėmis atsižvelgiama į konkrečias krizės ar skubos atvejų ypatybes ir į šalis ar situacijas, kuriose esama rimtos pagrindinių laisvių stokos, žmonių saugumui kyla didžiausia rizika ar žmogaus teisių organizacijos ir gynėjai veikia sudėtingiausiomis sąlygomis.

3 straipsnis

Sąjungos pagalbos koordinavimas, nuoseklumas ir papildomumas

1.   Pagal šį reglamentą teikiama Sąjungos pagalba atitinka bendrą Sąjungos išorės veiksmų sistemą, ir ja papildoma pagal kitas išorės pagalbos priemones arba susitarimus teikiama pagalba.

2.   Siekdamos didinti Sąjungos išorės veiksmų veiksmingumą, nuoseklumą ir darnumą, Sąjunga ir valstybės narės ankstyvame programavimo proceso etape siekia reguliariai keistis informacija ir konsultuotis tarpusavyje, kad skatintų savo atitinkamos veiklos papildomumą ir nuoseklumą tiek sprendimų priėmimo lygiu, tiek veiksmų vietoje. Tokios konsultacijos gali paskatinti vykdyti Sąjungos ir valstybių narių bendrą programavimą arba bendrą veiklą. Be to, Sąjunga konsultuojasi su kitais paramos teikėjais ir subjektais.

3.   Prireikus Komisija ir EIVT reguliariai keičiasi nuomonėmis ir informacija su Europos Parlamentu.

4.   Sąjunga siekia reguliariai keistis informacija ir konsultuotis su pilietine visuomene visais lygiais, įskaitant trečiosiose šalyse. Visų pirma, kai tai įmanoma ir vadovaudamasi atitinkamomis procedūromis, Sąjunga teikia technines gaires ir paramą, susijusią paraiškų teikimo procedūromis.

4 straipsnis

Bendras programavimo ir įgyvendinimo pagrindas

1.   Sąjungos pagalba pagal šį reglamentą įgyvendinama laikantis Reglamento (ES) Nr. 236/2014 ir taikant toliau nurodytas priemones:

| a) | strateginius dokumentus, kaip nurodyta 5 straipsnyje, ir, atitinkamais atvejais, patikslintas jų redakcijas; |
| --- | --- |

a)

strateginius dokumentus, kaip nurodyta 5 straipsnyje, ir, atitinkamais atvejais, patikslintas jų redakcijas;

| b) | metines veiksmų programas, individualias priemones ir paramos priemones pagal Reglamento (ES) Nr. 236/2014 2 ir 3 straipsnius; |
| --- | --- |

b)

metines veiksmų programas, individualias priemones ir paramos priemones pagal Reglamento (ES) Nr. 236/2014 2 ir 3 straipsnius;

| c) | specialias priemones pagal Reglamento (ES) Nr. 236/2014 2 straipsnį. |
| --- | --- |

c)

specialias priemones pagal Reglamento (ES) Nr. 236/2014 2 straipsnį.

2.   Jeigu programavimas arba programų peržiūros atliekamos paskelbus Reglamento (ES) Nr. 236/2014 17 straipsnyje nurodytą laikotarpio vidurio peržiūros ataskaitą (toliau – laikotarpio vidurio peržiūros ataskaita,) atsižvelgiama į toje ataskaitoje pateiktus rezultatus, nustatytus faktus ir išvadas.

5 straipsnis

Strateginiai dokumentai

1.   Strateginiuose dokumentuose, remiantis Sąjungos prioritetais, tarptautine padėtimi ir pagrindinių partnerių veikla, nustatoma Sąjungos pagalbos teikimo pagal šį reglamentą strategija. Jie dera su bendru šio reglamento tikslu, kitais tikslais, taikymo sritimi ir principais.

2.   Strateginiuose dokumentuose nustatomos Sąjungai finansuoti šio reglamento galiojimo laikotarpiu atrinktos prioritetinės sritys, konkretūs tikslai, numatomi rezultatai ir veiklos rezultatų rodikliai. Šiuose dokumentuose taip pat nurodomas orientacinis lėšų bendras paskirstymas ir paskirstymas pagal prioritetines sritis, tam tikrais atvejais nurodant intervalą.

3.   Strateginiai dokumentai tvirtinami laikantis Reglamento (ES) Nr. 236/2014 16 straipsnio 3 dalyje nustatytos nagrinėjimo procedūros. Strateginiai dokumentai atnaujinami tokia pat tvarka, jei tai būtina iš esmės pasikeitus aplinkybėms ir politikai.

6 straipsnis

Teminiai prioritetai ir deleguotieji įgaliojimai

Konkretūs tikslai ir prioritetai, kurių turi būti siekiama teikiant Sąjungos pagalbą pagal šį reglamentą, išvardyti priede.

Komisija įgaliojama priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiami priede nustatyti teminiai prioritetai. Visų pirma, paskelbus laikotarpio vidurio peržiūros ataskaitą ir remiantis joje pateiktomis rekomendacijomis, Komisija ne vėliau kaip 2018 m. kovo 31 d. priima deleguotąjį aktą, kuriuo iš dalies keičiamas priedas.

7 straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

1.   Įgaliojimai priimti 6 straipsnyje nurodytus deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   6 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šio reglamento galiojimo laikotarpiui.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 6 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

5.   Pagal 6 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva tas laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

8 straipsnis

Komitetas

Komisijai padeda Demokratijos ir žmogaus teisių komitetas. Tas komitetas – tai komitetas, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.

9 straipsnis

Galimybė susipažinti su dokumentais

Kad Europos Parlamentas ir Taryba galėtų naudotis savo teise tikrinti turėdami reikiamą informaciją, jiems, laikantis taikytinų taisyklių, suteikiama galimybė susipažinti su visais tam reikalingais EDŽTRP dokumentais.

10 straipsnis

Finansinis paketas

Šio reglamento įgyvendinimo 2014–2020 m. laikotarpiu finansinis paketas yra 1 332 752 000 EUR.

Metinius asignavimus patvirtina Europos Parlamentas ir Taryba, neviršydami daugiametėje finansinėje programoje nustatytų ribų.

11 straipsnis

Europos išorės veiksmų tarnyba

Šis reglamentas taikomas laikantis Sprendimo 2010/427/ES.

12 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Strasbūre 2014 m. kovo 11 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

M. SCHULZ

Tarybos vardu

Pirmininkas

D. KOURKOULAS

---

(1)  OL C 11, 2013 1 15, p. 81.

1

(2)  OL C 391, 2012 12 18, p. 110.

2

(3)  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2014 m. kovo 11 d. Tarybos sprendimas.

3

(4)  2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1889/2006, įsteigiantis demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo visame pasaulyje finansavimo priemonę (OL L 386, 2006 12 29, p. 1).

4

(5)  2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 230/2014, kuriuo nustatoma priemonė, kuria prisidedama prie stabilumo ir taikos (žr. šio Oficialiojo leidinio p. 1).

5

(6)  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).

6

(7)  2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 236/2014, kuriuo nustatomos bendros Sąjungos išorės veiksmų finansavimo priemonių įgyvendinimo taisyklės ir procedūros (žr. šio Oficialiojo leidinio p. 95).

7

(8)  OL C 373, 2013 12 20, p. 1.

8

(9)  2010 m. liepos 26 d. Tarybos sprendimas 2010/427/ES, kuriuo nustatoma Europos išorės veiksmų tarnybos struktūra ir veikimas (OL L 201, 2010 8 3, p. 30).

9

(10)  2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (OL L 347, 2013 12 20, p. 884).

10

---

PRIEDAS

Konkretūs EDŽTRP tikslai ir prioritetai

Sąjungos strateginė orientacija įgyvendinant EDŽTRP tikslą grindžiama penkiais šiame priede apibūdintais tikslais.

| 1. | 1 tikslas. Parama žmogaus teisėms ir žmogaus teisių gynėjams situacijose, kuriose jiems kyla didžiausias pavojus
  Pagal šį tikslą vykdomais veiksmais bus teikiama veiksminga parama žmogaus teisių gynėjams (ŽTG), kuriems kyla didžiausias pavojus, ir tais atvejais, kai pagrindinėms laisvėms kyla didžiausias pavojus. EDŽTRP, inter alia, padės patenkinti skubius ŽTG poreikius; pagal ją taip pat bus teikiama vidutinės trukmės ir ilgalaikė parama, kuri sudarys sąlygas ŽTG ir pilietinei visuomenei atlikti savo darbą. Veiksmais bus atsižvelgiama į dabartinę susirūpinimą keliančią pilietinės visuomenės dalyvavimo galimybių mažėjimo tendenciją. |
| --- | --- |

1.

1 tikslas. Parama žmogaus teisėms ir žmogaus teisių gynėjams situacijose, kuriose jiems kyla didžiausias pavojus

Pagal šį tikslą vykdomais veiksmais bus teikiama veiksminga parama žmogaus teisių gynėjams (ŽTG), kuriems kyla didžiausias pavojus, ir tais atvejais, kai pagrindinėms laisvėms kyla didžiausias pavojus. EDŽTRP, inter alia, padės patenkinti skubius ŽTG poreikius; pagal ją taip pat bus teikiama vidutinės trukmės ir ilgalaikė parama, kuri sudarys sąlygas ŽTG ir pilietinei visuomenei atlikti savo darbą. Veiksmais bus atsižvelgiama į dabartinę susirūpinimą keliančią pilietinės visuomenės dalyvavimo galimybių mažėjimo tendenciją.

| 2. | 2 tikslas. Parama kitiems Sąjungoms prioritetams žmogaus teisių srityje
  Veiksmais pagal šį tikslą daugiausia dėmesio bus skiriama veiklai, kurią vykdant Sąjunga užtikrina pridėtinę vertę arba turi konkrečių teminių įsipareigojimų (pvz. Tarybos patvirtintos esamos ir būsimos Sąjungos gairės žmogaus teisių srityje arba Europos Parlamento priimtos rezoliucijos), laikantis 2 straipsnio. Veiksmai atitiks ES strateginėje programoje ir žmogaus teisių ir demokratijos srities veiksmų plane išdėstytus prioritetus.
  Veiksmais pagal šį tikslą bus, inter alia, remiamas žmogaus orumas (visų pirma, kova su mirties bausme ir su kankinimu bei kitu žiauriu, nežmonišku ar žeminančiu elgesiu arba baudimu), ekonominės, socialinės ir kultūrinės teisės, kova su nebaudžiamumu, kova su visų formų diskriminacija, moterų teisės ir lyčių lygybė. Taip pat bus skiriama dėmesio naujiems klausimams žmogaus teisių srityje. |
| --- | --- |

2.

2 tikslas. Parama kitiems Sąjungoms prioritetams žmogaus teisių srityje

Veiksmais pagal šį tikslą daugiausia dėmesio bus skiriama veiklai, kurią vykdant Sąjunga užtikrina pridėtinę vertę arba turi konkrečių teminių įsipareigojimų (pvz. Tarybos patvirtintos esamos ir būsimos Sąjungos gairės žmogaus teisių srityje arba Europos Parlamento priimtos rezoliucijos), laikantis 2 straipsnio. Veiksmai atitiks ES strateginėje programoje ir žmogaus teisių ir demokratijos srities veiksmų plane išdėstytus prioritetus.

Veiksmais pagal šį tikslą bus, inter alia, remiamas žmogaus orumas (visų pirma, kova su mirties bausme ir su kankinimu bei kitu žiauriu, nežmonišku ar žeminančiu elgesiu arba baudimu), ekonominės, socialinės ir kultūrinės teisės, kova su nebaudžiamumu, kova su visų formų diskriminacija, moterų teisės ir lyčių lygybė. Taip pat bus skiriama dėmesio naujiems klausimams žmogaus teisių srityje.

| 3. | 3 tikslas. Demokratijos rėmimas
  Veiksmais pagal šį tikslą bus remiami taikūs demokratijos trečiosiose šalyse siekiantys subjektai, siekiant didinti dalyvaujamąją ir atstovaujamąją demokratiją, skaidrumą ir atskaitomybę. Daugiausia dėmesio vykdant veiksmus bus skiriama politinio dalyvavimo ir atstovavimo stiprinimui, taip pat demokratijos propagavimui.
  Bus atsižvelgiama į visus demokratizacijos aspektus, įskaitant teisinę valstybę, pilietinių ir politinių teisių, pavyzdžiui, saviraiškos internete ir ne internete laisvės, susirinkimų ir asociacijų laisvės, propagavimą ir apsaugą. Tai apima aktyvų dalyvavimą vykstančiuose debatuose dėl metodikos demokratijos rėmimo srityje.
  Atitinkamais atvejais vykdant veiksmus bus atsižvelgiama į ES rinkimų stebėjimo misijų rekomendacijas. |
| --- | --- |

3.

3 tikslas. Demokratijos rėmimas

Veiksmais pagal šį tikslą bus remiami taikūs demokratijos trečiosiose šalyse siekiantys subjektai, siekiant didinti dalyvaujamąją ir atstovaujamąją demokratiją, skaidrumą ir atskaitomybę. Daugiausia dėmesio vykdant veiksmus bus skiriama politinio dalyvavimo ir atstovavimo stiprinimui, taip pat demokratijos propagavimui.

Bus atsižvelgiama į visus demokratizacijos aspektus, įskaitant teisinę valstybę, pilietinių ir politinių teisių, pavyzdžiui, saviraiškos internete ir ne internete laisvės, susirinkimų ir asociacijų laisvės, propagavimą ir apsaugą. Tai apima aktyvų dalyvavimą vykstančiuose debatuose dėl metodikos demokratijos rėmimo srityje.

Atitinkamais atvejais vykdant veiksmus bus atsižvelgiama į ES rinkimų stebėjimo misijų rekomendacijas.

| 4. | 4 tikslas. ES rinkimų stebėjimo misijos
  Veiksmais pagal šį tikslą daugiausia dėmesio bus skiriama rinkimų stebėjimui, kuriuo prisidedama prie rinkimų proceso skaidrumo ir pasitikėjimo juo didinimo ir kuris yra 3 tiksle apibūdintų demokratinių procesų platesnio skatinimo ir rėmimo dalis.
  Didelės apimties ES rinkimų stebėjimo misijos plačiai pripažįstamos kaip ES išorės veiksmų pavyzdiniai projektai ir tebėra pagrindinė pagal šį tikslą vykdomų veiksmų forma.
  Jos yra tinkamiausios norint atlikti informacija grindžiamą rinkimų procesų įvertinimą ir teikti rekomendacijas dėl tolesnio šių procesų tobulinimo Sąjungai vykdant bendradarbiavimą ir vedant politinį dialogą su trečiosiomis šalimis. Visų pirma, visus rinkimų ciklo etapus, įskaitant tolesnę susijusią veiklą, apimantis požiūris bus toliau plėtojamas vykdant vienas kitą papildančius dvišalio programavimo ir EDŽTRP projektų veiksmus. |
| --- | --- |

4.

4 tikslas. ES rinkimų stebėjimo misijos

Veiksmais pagal šį tikslą daugiausia dėmesio bus skiriama rinkimų stebėjimui, kuriuo prisidedama prie rinkimų proceso skaidrumo ir pasitikėjimo juo didinimo ir kuris yra 3 tiksle apibūdintų demokratinių procesų platesnio skatinimo ir rėmimo dalis.

Didelės apimties ES rinkimų stebėjimo misijos plačiai pripažįstamos kaip ES išorės veiksmų pavyzdiniai projektai ir tebėra pagrindinė pagal šį tikslą vykdomų veiksmų forma.

Jos yra tinkamiausios norint atlikti informacija grindžiamą rinkimų procesų įvertinimą ir teikti rekomendacijas dėl tolesnio šių procesų tobulinimo Sąjungai vykdant bendradarbiavimą ir vedant politinį dialogą su trečiosiomis šalimis. Visų pirma, visus rinkimų ciklo etapus, įskaitant tolesnę susijusią veiklą, apimantis požiūris bus toliau plėtojamas vykdant vienas kitą papildančius dvišalio programavimo ir EDŽTRP projektų veiksmus.

| 5. | 5 tikslas. Parama tiksliniams svarbiausiems subjektams ir procesams, įskaitant tarptautinius ir regioninius žmogaus teisių dokumentus ir mechanizmus
  Bendras tikslas yra stiprinti žmogaus teisių, teisingumo, teisinės valstybės ir demokratijos propagavimo ir apsaugos tarptautines ir regionines sistemas laikantis Sąjungos politikos prioritetų.
  Veiksmai pagal šį tikslą apims veiklą, kuria remiamas vietos pilietinės visuomenės indėlis į ES dialogus žmogaus teisių klausimais (laikantis atitinkamų ES gairių) ir tarptautinių bei regioninių žmogaus teisių ir tarptautinių baudžiamojo teisingumo dokumentų ir mechanizmų, įskaitant Tarptautinio baudžiamojo teismo, plėtojimas ir įgyvendinimas. Ypač daug dėmesio bus skiriama pilietinės visuomenės vykdomam tų mechanizmų propagavimui ir stebėsenai. |
| --- | --- |

5.

5 tikslas. Parama tiksliniams svarbiausiems subjektams ir procesams, įskaitant tarptautinius ir regioninius žmogaus teisių dokumentus ir mechanizmus

Bendras tikslas yra stiprinti žmogaus teisių, teisingumo, teisinės valstybės ir demokratijos propagavimo ir apsaugos tarptautines ir regionines sistemas laikantis Sąjungos politikos prioritetų.

Veiksmai pagal šį tikslą apims veiklą, kuria remiamas vietos pilietinės visuomenės indėlis į ES dialogus žmogaus teisių klausimais (laikantis atitinkamų ES gairių) ir tarptautinių bei regioninių žmogaus teisių ir tarptautinių baudžiamojo teisingumo dokumentų ir mechanizmų, įskaitant Tarptautinio baudžiamojo teismo, plėtojimas ir įgyvendinimas. Ypač daug dėmesio bus skiriama pilietinės visuomenės vykdomam tų mechanizmų propagavimui ir stebėsenai.

---

Europos Komisijos deklaracija dėl strateginio dialogo su Europos Parlamentu (1)

Remdamasi Europos Sąjungos sutarties 14 straipsniu, Europos Komisija, prireikus iš anksto pasikonsultavusi su atitinkamais pagalbos gavėjais, prieš vykdydama programavimą pagal 2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 235/2014, kuriuo sukuriama demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo visame pasaulyje finansavimo priemonė, palaiko strateginį dialogą su Europos Parlamentu. Europos Komisija Europos Parlamentui pateiks turimus susijusius programavimo dokumentus, kuriuose nurodyti kiekvienai šaliai ir (arba) regionui numatyti orientaciniai asignavimai ir kiekvienos šalies ir (arba) regiono prioritetai, tikėtini rezultatai ir orientaciniai asignavimai, numatyti geografinių programų prioritetams įgyvendinti, taip pat pasirinkta pagalbos teikimo tvarka (2). Europos Komisija pateiks Europos Parlamentui turimus susijusius programavimo dokumentus, kuriuose nurodyti teminiai prioritetai, tikėtini rezultatai, pasirinkta pagalbos teikimo tvarka (2) ir teminėse programose numatyti tokiems prioritetams skirti finansiniai asignavimai. Europos Komisija atsižvelgs į Europos Parlamento poziciją šiuo klausimu.

Rengdama laikotarpio vidurio peržiūrą ir prieš priimdama bet kokius esminius programavimo dokumentų pakeitimus šio reglamento galiojimo laikotarpiu, Europos Komisija palaikys strateginį dialogą su Europos Parlamentu.

Europos Parlamento prašymu Europos Komisija paaiškins, į kurias Europos Parlamento pastabas atsižvelgta programavimo dokumentuose ir įgyvendinant bet kokius tolesnius veiksmus po strateginio dialogo.

---

(1)  Europos Komisijai atstovaus atsakingas Komisijos narys.

(2)  Jeigu taikoma.

---

Bendra Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Komisijos deklaracija dėl rinkimų stebėjimo misijų

Europos Parlamentas, Europos Sąjungos Taryba ir Europos Komisija pabrėžia, kad Europos Sąjungos rinkimų stebėjimo misijai tenka svarbus vaidmuo remiant Sąjungos išorės santykių politiką, kuria skatinama demokratija šalyse partnerėse. ES rinkimų stebėjimo misija padeda didinti rinkimų procesų skaidrumą ir pasitikėjimą jais, neformaliai vertinti rinkimus ir parengti rekomendacijas, kaip toliau tobulinti rinkimų procesus Sąjungai palaikant bendradarbiavimą ir politinį dialogą su šalimis partnerėmis. Todėl Europos Parlamentas, Europos Sąjungos Taryba ir Europos Komisija susitaria, kad iki 25 proc. biudžeto, numatyto 2014–2020 m. laikotarpiu, kuriuo galios 2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 235/2014, kuriuo sukuriama demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo visame pasaulyje finansavimo priemonė, lėšų turėtų būti skiriama ES rinkimų stebėjimo misijų finansavimui, atsižvelgiant į metinius rinkimų prioritetus.

---

| 15.3.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 77/95 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 77/95

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 236/2014

2014 m. kovo 11 d.

kuriuo nustatomos bendros Sąjungos išorės veiksmų finansavimo priemonių įgyvendinimo taisyklės ir procedūros

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 209 straipsnio 1 dalį ir 212 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (1),

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),

kadangi:

| (1) | Europos Sąjunga turėtų priimti visapusišką priemonių, skirtų su išorės veiksmais susijusioms politikos sritims finansuoti, rinkinį, kuriam įgyvendinti reikalingos konkrečios bendros taisyklės ir procedūros. Tos išorės veiksmų finansavimo 2014–2020 m. laikotarpiu priemonės yra šios: Vystomojo bendradarbiavimo priemonė (VBP), kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 233/2014 (3), Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonė (EDŽTRP), kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 235/2014 (4), Europos kaimynystės priemonė (EKP), kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 232/2014 (5), Stabilumo ir taikos priemonė, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 230/2014 (6), Pasirengimo narystei pagalbos priemonė (PNPP II), kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 231/2014 (7), ir Bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis partnerystės priemonė, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 234/2014 (8) (toliau kartu – Priemonės, o atskirai – Priemonė); |
| --- | --- |

(1)

Europos Sąjunga turėtų priimti visapusišką priemonių, skirtų su išorės veiksmais susijusioms politikos sritims finansuoti, rinkinį, kuriam įgyvendinti reikalingos konkrečios bendros taisyklės ir procedūros. Tos išorės veiksmų finansavimo 2014–2020 m. laikotarpiu priemonės yra šios: Vystomojo bendradarbiavimo priemonė (VBP), kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 233/2014 (3), Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonė (EDŽTRP), kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 235/2014 (4), Europos kaimynystės priemonė (EKP), kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 232/2014 (5), Stabilumo ir taikos priemonė, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 230/2014 (6), Pasirengimo narystei pagalbos priemonė (PNPP II), kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 231/2014 (7), ir Bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis partnerystės priemonė, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 234/2014 (8) (toliau kartu – Priemonės, o atskirai – Priemonė);

| (2) | Bendros taisyklės ir procedūros turėtų derėti su Sąjungos bendrajam biudžetui taikomomis finansinėmis taisyklėmis, nustatytomis Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (9), įskaitant atitinkamas Komisijos priimtas to reglamento įgyvendinimo taisykles (10); |
| --- | --- |

(2)

Bendros taisyklės ir procedūros turėtų derėti su Sąjungos bendrajam biudžetui taikomomis finansinėmis taisyklėmis, nustatytomis Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (9), įskaitant atitinkamas Komisijos priimtas to reglamento įgyvendinimo taisykles (10);

| (3) | pagal Priemones taikoma bendra nuostata, kad pagal jas finansuotini veiksmai turėtų būti numatyti orientacinėse daugiametėse programose, kuriose nustatyta finansavimo sprendimų priėmimo pagal Reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 ir pagal procedūras, numatytas Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 182/2011 (11), tvarka; |
| --- | --- |

(3)

pagal Priemones taikoma bendra nuostata, kad pagal jas finansuotini veiksmai turėtų būti numatyti orientacinėse daugiametėse programose, kuriose nustatyta finansavimo sprendimų priėmimo pagal Reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 ir pagal procedūras, numatytas Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 182/2011 (11), tvarka;

| (4) | finansavimo sprendimai turėtų būti priimami kaip metinės arba daugiametės veiksmų programos ir atskiros priemonės, jeigu taip suplanuota orientacinėje daugiametėje programoje, kaip specialios priemonės, jeigu tai reikalinga dėl nenumatytų ir deramai pagrįstų poreikių arba aplinkybių, ir kaip paramos priemonės. Paramos priemonės gali būti patvirtinamos kaip metinės ar daugiametės veiksmų programos dalis arba atskirai nuo orientacinių programavimo dokumentų; |
| --- | --- |

(4)

finansavimo sprendimai turėtų būti priimami kaip metinės arba daugiametės veiksmų programos ir atskiros priemonės, jeigu taip suplanuota orientacinėje daugiametėje programoje, kaip specialios priemonės, jeigu tai reikalinga dėl nenumatytų ir deramai pagrįstų poreikių arba aplinkybių, ir kaip paramos priemonės. Paramos priemonės gali būti patvirtinamos kaip metinės ar daugiametės veiksmų programos dalis arba atskirai nuo orientacinių programavimo dokumentų;

| (5) | finansavimo sprendimų priede turėtų būti pateiktas kiekvieno veiksmo aprašymas – nurodyti jo tikslai, pagrindinė veikla, numatomi rezultatai, įgyvendinimo metodai, biudžetas ir orientaciniai terminai, visos susijusios paramos priemonės ir įgyvendinimo rezultatų stebėsenos tvarka – ir jie turėtų būti patvirtinti pagal Reglamente (ES) Nr. 182/2011 nustatytas procedūras; |
| --- | --- |

(5)

finansavimo sprendimų priede turėtų būti pateiktas kiekvieno veiksmo aprašymas – nurodyti jo tikslai, pagrindinė veikla, numatomi rezultatai, įgyvendinimo metodai, biudžetas ir orientaciniai terminai, visos susijusios paramos priemonės ir įgyvendinimo rezultatų stebėsenos tvarka – ir jie turėtų būti patvirtinti pagal Reglamente (ES) Nr. 182/2011 nustatytas procedūras;

| (6) | atsižvelgiant į tokių įgyvendinimo aktų politinio programavimo arba finansinio vykdymo pobūdį, ypač į jų poveikį biudžetui, juos priimant turėtų būti taikoma nagrinėjimo procedūra, išskyrus atskiras ir specialias priemones, kurių sumos yra mažesnės už iš anksto nustatytas ribas. Tačiau Komisija turėtų priimti nedelsiant taikytinus įgyvendinimo aktus, kai tinkamai pagrįstais atvejais, susijusiais su būtinybe Sąjungai skubiai reaguoti, yra priežasčių, dėl kurių privaloma skubėti. Europos Parlamentui turėtų būti apie juos tinkamai pranešta laikantis atitinkamų Reglamento (ES) Nr. 182/2011 nuostatų; |
| --- | --- |

(6)

atsižvelgiant į tokių įgyvendinimo aktų politinio programavimo arba finansinio vykdymo pobūdį, ypač į jų poveikį biudžetui, juos priimant turėtų būti taikoma nagrinėjimo procedūra, išskyrus atskiras ir specialias priemones, kurių sumos yra mažesnės už iš anksto nustatytas ribas. Tačiau Komisija turėtų priimti nedelsiant taikytinus įgyvendinimo aktus, kai tinkamai pagrįstais atvejais, susijusiais su būtinybe Sąjungai skubiai reaguoti, yra priežasčių, dėl kurių privaloma skubėti. Europos Parlamentui turėtų būti apie juos tinkamai pranešta laikantis atitinkamų Reglamento (ES) Nr. 182/2011 nuostatų;

| (7) | įgyvendinant Priemones, kai veiklos valdymas pavedamas finansų tarpininkui, į Komisijos sprendimą visų pirma turėtų būti įtrauktos nuostatos dėl rizikos pasidalijimo, skaidrumo, atlygio už įgyvendinimą atsakingam tarpininkui, lėšų panaudojimo ir pakartotinio panaudojimo, galimo pelno, prievolių teikti ataskaitas ir kontrolės mechanizmų, atsižvelgiant į susijusias Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 nuostatas; |
| --- | --- |

(7)

įgyvendinant Priemones, kai veiklos valdymas pavedamas finansų tarpininkui, į Komisijos sprendimą visų pirma turėtų būti įtrauktos nuostatos dėl rizikos pasidalijimo, skaidrumo, atlygio už įgyvendinimą atsakingam tarpininkui, lėšų panaudojimo ir pakartotinio panaudojimo, galimo pelno, prievolių teikti ataskaitas ir kontrolės mechanizmų, atsižvelgiant į susijusias Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 nuostatas;

| (8) | Sąjunga turėtų siekti kuo efektyviau naudoti turimus išteklius, kad jos išorės veiksmų poveikis būtų optimalus. Tai turėtų būti pasiekta užtikrinus Sąjungos išorės veiksmų priemonių suderinamumą bei papildomumą, taip pat sukūrus Priemonių bei kitų Sąjungos politikos sričių sinergiją. Be to, tai turėtų apimti abipusį pagal Priemones parengtų programų stiprinimą, o atitinkamais atvejais turėtų būti naudojamasi finansinėmis priemonėmis, kuriomis daromas sverto poveikis; |
| --- | --- |

(8)

Sąjunga turėtų siekti kuo efektyviau naudoti turimus išteklius, kad jos išorės veiksmų poveikis būtų optimalus. Tai turėtų būti pasiekta užtikrinus Sąjungos išorės veiksmų priemonių suderinamumą bei papildomumą, taip pat sukūrus Priemonių bei kitų Sąjungos politikos sričių sinergiją. Be to, tai turėtų apimti abipusį pagal Priemones parengtų programų stiprinimą, o atitinkamais atvejais turėtų būti naudojamasi finansinėmis priemonėmis, kuriomis daromas sverto poveikis;

| (9) | remiantis Europos Sąjungos sutarties (toliau – ES sutartis) 21 straipsniu, Sąjungos veiksmai tarptautinėje arenoje turi būti grindžiami principais, paskatinusiais jos pačios sukūrimą, vystymąsi ir plėtrą, ir kurių įgyvendinimą ji skatina platesniame pasaulyje, būtent demokratijos, teisinės valstybės, žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių visuotinumo ir nedalomumo, pagarbos žmogaus orumui, lygybės ir solidarumo principais bei Jungtinių Tautų Chartijos ir tarptautinės teisės principų laikymusi; |
| --- | --- |

(9)

remiantis Europos Sąjungos sutarties (toliau – ES sutartis) 21 straipsniu, Sąjungos veiksmai tarptautinėje arenoje turi būti grindžiami principais, paskatinusiais jos pačios sukūrimą, vystymąsi ir plėtrą, ir kurių įgyvendinimą ji skatina platesniame pasaulyje, būtent demokratijos, teisinės valstybės, žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių visuotinumo ir nedalomumo, pagarbos žmogaus orumui, lygybės ir solidarumo principais bei Jungtinių Tautų Chartijos ir tarptautinės teisės principų laikymusi;

| (10) | laikantis Sąjungos įsipareigojimų, prisiimtų 3-iame ir 4-ame aukšto lygio forumuose paramos veiksmingumo klausimais (2008 m. Akroje ir 2011 m. Busane), ir Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos Paramos vystymuisi komiteto (OECD DAC) rekomendacijos dėl oficialios paramos vystymuisi (OPV) mažiausiai išsivysčiusioms šalims ir labai įsiskolinusioms neturtingoms šalims atsiejimo, Komisija turėtų kuo labiau atsieti Europos Sąjungos paramą, be kita ko, novatoriškiems finansavimo mechanizmams, ir skatinti subjektus iš šalių partnerių dalyvauti sutarčių skyrimo procedūrose; |
| --- | --- |

(10)

laikantis Sąjungos įsipareigojimų, prisiimtų 3-iame ir 4-ame aukšto lygio forumuose paramos veiksmingumo klausimais (2008 m. Akroje ir 2011 m. Busane), ir Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos Paramos vystymuisi komiteto (OECD DAC) rekomendacijos dėl oficialios paramos vystymuisi (OPV) mažiausiai išsivysčiusioms šalims ir labai įsiskolinusioms neturtingoms šalims atsiejimo, Komisija turėtų kuo labiau atsieti Europos Sąjungos paramą, be kita ko, novatoriškiems finansavimo mechanizmams, ir skatinti subjektus iš šalių partnerių dalyvauti sutarčių skyrimo procedūrose;

| (11) | siekiant užtikrinti, kad Sąjungos parama būtų matoma paramos gavėjų ir Sąjungos piliečiams, atitinkamais atvejais reikėtų vykdyti tikslingą komunikacijos ir informavimo veiklą naudojant deramas priemones; |
| --- | --- |

(11)

siekiant užtikrinti, kad Sąjungos parama būtų matoma paramos gavėjų ir Sąjungos piliečiams, atitinkamais atvejais reikėtų vykdyti tikslingą komunikacijos ir informavimo veiklą naudojant deramas priemones;

| (12) | vykdant Sąjungos išorės veiksmus pagal Priemones, turėtų būti prisidedama siekiant aiškių rezultatų (įskaitant atliktą darbą, rezultatus ir poveikį) šalyse, gaunančiose Sąjungos išorės finansinę paramą. Kai įmanoma ir tikslinga, Sąjungos išorės veiksmų rezultatus ir konkrečios Priemonės veiksmingumą reikėtų stebėti ir vertinti remiantis iš anksto apibrėžtais, aiškiais, skaidriais ir, kai tinkama, konkrečiai šaliai skirtais ir išmatuojamais rodikliais, pritaikytais prie atitinkamos Priemonės ypatybių ir tikslų; |
| --- | --- |

(12)

vykdant Sąjungos išorės veiksmus pagal Priemones, turėtų būti prisidedama siekiant aiškių rezultatų (įskaitant atliktą darbą, rezultatus ir poveikį) šalyse, gaunančiose Sąjungos išorės finansinę paramą. Kai įmanoma ir tikslinga, Sąjungos išorės veiksmų rezultatus ir konkrečios Priemonės veiksmingumą reikėtų stebėti ir vertinti remiantis iš anksto apibrėžtais, aiškiais, skaidriais ir, kai tinkama, konkrečiai šaliai skirtais ir išmatuojamais rodikliais, pritaikytais prie atitinkamos Priemonės ypatybių ir tikslų;

| (13) | Sąjungos finansiniai interesai turėtų būti proporcingomis priemonėmis saugomi per visą išlaidų ciklą, įskaitant pažeidimų prevenciją, nustatymą ir tyrimą, prarastų, neteisingai išmokėtų ar netinkamai panaudotų lėšų susigrąžinimą ir, kai tinkama, sankcijas. Tos priemonės turėtų būti vykdomos pagal taikomus susitarimus, sudarytus su tarptautinėmis organizacijomis ir trečiosiomis šalimis; |
| --- | --- |

(13)

Sąjungos finansiniai interesai turėtų būti proporcingomis priemonėmis saugomi per visą išlaidų ciklą, įskaitant pažeidimų prevenciją, nustatymą ir tyrimą, prarastų, neteisingai išmokėtų ar netinkamai panaudotų lėšų susigrąžinimą ir, kai tinkama, sankcijas. Tos priemonės turėtų būti vykdomos pagal taikomus susitarimus, sudarytus su tarptautinėmis organizacijomis ir trečiosiomis šalimis;

| (14) | turėtų būti nustatyta nuostata dėl finansavimo metodų, Sąjungos finansinių interesų apsaugos, taisyklių dėl pilietybės bei kilmės, veiksmų vertinimo, ataskaitų teikimo, peržiūros ir priemonių vertinimo; |
| --- | --- |

(14)

turėtų būti nustatyta nuostata dėl finansavimo metodų, Sąjungos finansinių interesų apsaugos, taisyklių dėl pilietybės bei kilmės, veiksmų vertinimo, ataskaitų teikimo, peržiūros ir priemonių vertinimo;

| (15) | nedarant poveikio bendradarbiavimo mechanizmams, sukurtiems kartu su pilietinės visuomenės organizacijomis visais lygiais, laikantis ES sutarties 11 straipsnio, paramos gavėjų suinteresuotieji subjektai, įskaitant pilietinės visuomenės organizacijas ir vietos valdžios institucijas, turi atlikti itin svarbų vaidmenį Sąjungos išorės politikos atžvilgiu. Įgyvendinimo proceso metu, visų pirma rengiant, įgyvendinant, stebint ir vertinant pagal šį reglamentą vykdomas priemones, svarbu deramai su jais konsultuotis siekiant užtikrinti, kad jie atliktų reikšmingą vaidmenį šiame procese, ir deramai atsižvelgti į jų ypatumus; |
| --- | --- |

(15)

nedarant poveikio bendradarbiavimo mechanizmams, sukurtiems kartu su pilietinės visuomenės organizacijomis visais lygiais, laikantis ES sutarties 11 straipsnio, paramos gavėjų suinteresuotieji subjektai, įskaitant pilietinės visuomenės organizacijas ir vietos valdžios institucijas, turi atlikti itin svarbų vaidmenį Sąjungos išorės politikos atžvilgiu. Įgyvendinimo proceso metu, visų pirma rengiant, įgyvendinant, stebint ir vertinant pagal šį reglamentą vykdomas priemones, svarbu deramai su jais konsultuotis siekiant užtikrinti, kad jie atliktų reikšmingą vaidmenį šiame procese, ir deramai atsižvelgti į jų ypatumus;

| (16) | pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 208 straipsnį, 209 straipsnio 3 dalį ir 212 straipsnį ir laikantis sąlygų, nustatytų Europos investicijų banko (EIB) statute bei Europos Parlamento ir Tarybos sprendime Nr. 1080/2011 (12), EIB prisideda prie priemonių, būtinų siekiant Sąjungos vystymosi ir kitų išorės politikos krypčių tikslų, įgyvendinimo ir atlieka intervencijas, kuriomis papildomos Sąjungos išorės veiksmų priemonės. Turėtų būti pasinaudojama galimybėmis EIB teikiamą finansavimą derinti su Sąjungos biudžeto ištekliais. Prireikus su EIB konsultuojamasi vykdant Sąjungos programavimo procesą; |
| --- | --- |

(16)

pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 208 straipsnį, 209 straipsnio 3 dalį ir 212 straipsnį ir laikantis sąlygų, nustatytų Europos investicijų banko (EIB) statute bei Europos Parlamento ir Tarybos sprendime Nr. 1080/2011 (12), EIB prisideda prie priemonių, būtinų siekiant Sąjungos vystymosi ir kitų išorės politikos krypčių tikslų, įgyvendinimo ir atlieka intervencijas, kuriomis papildomos Sąjungos išorės veiksmų priemonės. Turėtų būti pasinaudojama galimybėmis EIB teikiamą finansavimą derinti su Sąjungos biudžeto ištekliais. Prireikus su EIB konsultuojamasi vykdant Sąjungos programavimo procesą;

| (17) | tarptautinės organizacijos ir vystymosi agentūros paprastai bendradarbiauja su ne pelno organizacijomis kaip su įgyvendinimo partnerėmis, ir tinkamai pagrįstais atvejais gali tekti joms patikėti biudžeto vykdymo užduotis. Nukrypstant nuo Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 58 straipsnio 1 dalies c punkto, į šį reglamentą turėtų būti įtraukta nuostata, kuria būtų leidžiama tokias užduotis ne pelno organizacijoms patikėti tokiomis sąlygomis, kurios yra lygiavertės Komisijai taikomoms sąlygoms; |
| --- | --- |

(17)

tarptautinės organizacijos ir vystymosi agentūros paprastai bendradarbiauja su ne pelno organizacijomis kaip su įgyvendinimo partnerėmis, ir tinkamai pagrįstais atvejais gali tekti joms patikėti biudžeto vykdymo užduotis. Nukrypstant nuo Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 58 straipsnio 1 dalies c punkto, į šį reglamentą turėtų būti įtraukta nuostata, kuria būtų leidžiama tokias užduotis ne pelno organizacijoms patikėti tokiomis sąlygomis, kurios yra lygiavertės Komisijai taikomoms sąlygoms;

| (18) | siekiant didinti šalių partnerių atsakomybę už vystymosi procesus ir išorės paramos tvarumą, taip pat laikantis Sąjungos ir partnerių šalių prisiimtų tarptautinės paramos veiksmingumo įsipareigojimų, Sąjunga turėtų skatinti, kai tai tinkama atsižvelgiant į atitinkamo veiksmo pobūdį, pasitelkti šalių partnerių institucijas, sistemas ir procedūras; |
| --- | --- |

(18)

siekiant didinti šalių partnerių atsakomybę už vystymosi procesus ir išorės paramos tvarumą, taip pat laikantis Sąjungos ir partnerių šalių prisiimtų tarptautinės paramos veiksmingumo įsipareigojimų, Sąjunga turėtų skatinti, kai tai tinkama atsižvelgiant į atitinkamo veiksmo pobūdį, pasitelkti šalių partnerių institucijas, sistemas ir procedūras;

| (19) | Vadovaujantis Europos konsensusu dėl vystymosi bei tarptautine paramos veiksmingumo darbotvarke, ir kaip pabrėžta 2011 m. liepos 5 d. Europos Parlamento rezoliucijoje dėl būsimos ES paramos besivystančių šalių biudžetams, 2011 m. spalio 13 d. Komisijos komunikate „ES vystymosi politikos poveikio didinimas. Pokyčių darbotvarkė“ ir 2012 m. gegužės 14 d. Tarybos išvadose dėl požiūrio į ES paramą trečiųjų šalių biudžetui ateityje, parama biudžetui turi būti naudojama veiksmingai siekiant remti skurdo mažinimą ir šalių sistemų panaudojimą, siekiant, kad parama būtų geriau prognozuojama, ir siekiant stiprinti šalių partnerių savarankiškumą įgyvendinant vystymosi politiką ir reformas. Numatytos biudžeto dalys turėtų būti išmokamos su sąlyga, kad padaryta pažangos siekiant su šalimis partnerėmis sutartų tikslų. Tokios rūšies Sąjungos finansinę paramą gaunančiose šalyse Sąjunga remia parlamentinės kontrolės, audito pajėgumų plėtojimą, didina skaidrumą ir galimybes visuomenei susipažinti su informacija; |
| --- | --- |

(19)

Vadovaujantis Europos konsensusu dėl vystymosi bei tarptautine paramos veiksmingumo darbotvarke, ir kaip pabrėžta 2011 m. liepos 5 d. Europos Parlamento rezoliucijoje dėl būsimos ES paramos besivystančių šalių biudžetams, 2011 m. spalio 13 d. Komisijos komunikate „ES vystymosi politikos poveikio didinimas. Pokyčių darbotvarkė“ ir 2012 m. gegužės 14 d. Tarybos išvadose dėl požiūrio į ES paramą trečiųjų šalių biudžetui ateityje, parama biudžetui turi būti naudojama veiksmingai siekiant remti skurdo mažinimą ir šalių sistemų panaudojimą, siekiant, kad parama būtų geriau prognozuojama, ir siekiant stiprinti šalių partnerių savarankiškumą įgyvendinant vystymosi politiką ir reformas. Numatytos biudžeto dalys turėtų būti išmokamos su sąlyga, kad padaryta pažangos siekiant su šalimis partnerėmis sutartų tikslų. Tokios rūšies Sąjungos finansinę paramą gaunančiose šalyse Sąjunga remia parlamentinės kontrolės, audito pajėgumų plėtojimą, didina skaidrumą ir galimybes visuomenei susipažinti su informacija;

| (20) | Sąjungos veiksmai, kuriais siekiama stiprinti demokratijos principus ir demokratizaciją, gali būti įgyvendinami, inter alia, remiant pilietinės visuomenės organizacijas ir šioje srityje veiklą vykdančias nepriklausomas įstaigas, kaip antai Europos demokratijos fondas; |
| --- | --- |

(20)

Sąjungos veiksmai, kuriais siekiama stiprinti demokratijos principus ir demokratizaciją, gali būti įgyvendinami, inter alia, remiant pilietinės visuomenės organizacijas ir šioje srityje veiklą vykdančias nepriklausomas įstaigas, kaip antai Europos demokratijos fondas;

| (21) | kadangi šio reglamento tikslų valstybės narės negali deramai pasiekti, tačiau tų tikslų dėl veiksmo masto ir poveikio būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, pagal ES sutarties 5 straipsnyje nustatytą subsidiarumo principą Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina tiems tikslams pasiekti; |
| --- | --- |

(21)

kadangi šio reglamento tikslų valstybės narės negali deramai pasiekti, tačiau tų tikslų dėl veiksmo masto ir poveikio būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, pagal ES sutarties 5 straipsnyje nustatytą subsidiarumo principą Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina tiems tikslams pasiekti;

| (22) | tikslinga šio reglamento taikymo trukmę suderinti su Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013 (13) taikymo trukme. Todėl šis reglamentas turėtų būti taikomas nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d., |
| --- | --- |

(22)

tikslinga šio reglamento taikymo trukmę suderinti su Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013 (13) taikymo trukme. Todėl šis reglamentas turėtų būti taikomas nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d.,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

I ANTRAŠTINĖ DALIS

ĮGYVENDINIMAS

1 straipsnis

Dalykas ir principai

1.   Šiame reglamente nustatomos Sąjungos finansinės paramos teikimo veiksmams, įskaitant veiksmų programas ir kitas priemones, taisyklės ir sąlygos pagal šias išorės veiksmų finansavimo 2014–2020 m. laikotarpiu priemones: Vystomojo bendradarbiavimo priemonę (VBP), Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonę (EDŽTRP), Europos kaimynystės priemonę (EKP), Stabilumo ir taikos priemonę, Pasirengimo narystei pagalbos priemonę (PNPP II) ir Bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis partnerystės priemonę (toliau kartu – Priemonės, o atskirai – Priemonė).

Šiame reglamente atitinkamais atvejais sąvoka „šalys“ apima teritorijas ir regionus.

2.   Šis reglamentas netaikomas veiksmų, kuriais finansuojama programa „Erasmus+“ pagal Reglamentą (ES) Nr. 233/2014, Reglamentą (ES) Nr. 232/2014, Reglamentą (ES) Nr. 231/2014 ir Reglamentą (ES) Nr. 234/2014, įgyvendinimui. Tie veiksmai įgyvendinami pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1288/2013 (14), remiantis orientaciniais programavimo dokumentais, nurodytais taikytinoje Priemonėje, kartu užtikrinant atitiktį tiems reglamentams.

3.   Komisija užtikrina, kad veiksmai būtų įgyvendinami laikantis taikomos priemonės tikslų ir veiksmingos Sąjungos finansinių interesų apsaugos principų. Sąjungos finansinė parama pagal priemones teikiama laikantis Reglamente (ES, Euratomas) Nr. 966/2012, kuris yra svarbiausias finansinis ir teisinis priemonių įgyvendinimo pagrindas, nustatytų taisyklių ir procedūrų.

4.   Taikydama šį reglamentą, Komisija taiko veiksmingiausius ir efektyviausius įgyvendinimo metodus. Jei įmanoma ir tikslinga atsižvelgiant į veiksmo pobūdį, Komisija taip pat pirmenybę teikia paprasčiausių procedūrų taikymui.

5.   Atsižvelgdama į 4 dalį, Komisija, taikydama šį reglamentą, pirmenybę teikia tam, kad būtų naudojamasi šalių partnerių sistemomis, kai tai įmanoma ir tinkama atsižvelgiant į veiksmo pobūdį.

6.   Atitinkamais atvejais pasitelkusi dialogą ir bendradarbiaudama su šalimis partnerėmis ir regionais partneriais, Sąjunga siekia skatinti, plėtoti ir konsoliduoti demokratijos, teisinės valstybės bei pagarbos žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms principus, kuriais ji pagrįsta. Sąjunga integruoja tuos principus į Priemonių įgyvendinimą.

2 straipsnis

Veiksmų programų priėmimas, atskirų priemonių ir specialių priemonių patvirtinimas

1.   Komisija priima metines veiksmų programas, grindžiamas orientaciniais programavimo dokumentais, atitinkamais atvejais nurodytais atitinkamoje priemonėje. Komisija taip pat gali priimti daugiametes veiksmų programas pagal 6 straipsnio 3 dalį.

Veiksmų programose nurodomi siekiami kiekvieno veiksmo tikslai, numatomi rezultatai ir pagrindinė veikla, įgyvendinimo metodai, biudžetas ir orientaciniai terminai, visos susijusios paramos priemonės ir įgyvendinimo rezultatų stebėsenos tvarka.

Jei būtina, veiksmas gali būti priimamas kaip atskira priemonė prieš priimant metines ar daugiametes veiksmų programas arba po to, kai jos priimtos.

Jeigu kyla nenumatytų ir deramai pagrįstų poreikių arba aplinkybių ir jeigu neįmanomas finansavimas iš tinkamesnių šaltinių, Komisija gali patvirtinti specialias priemones, kurios nėra numatytos orientaciniuose programavimo dokumentuose, įskaitant priemones, kuriomis siekiama palengvinti perėjimą nuo pagalbos ekstremaliųjų situacijų atvejais prie ilgalaikės vystymosi veiklos arba priemones, skirtas geriau parengti žmones įveikti pasikartojančias krizes.

2.   Šio straipsnio 1 dalyje numatytos veiksmų programos yra priimamos, o atskiros bei specialios priemonės yra patvirtinamos laikantis 16 straipsnio 3 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

3.   2 dalyje nurodytos procedūros nereikia taikyti:

| a) | atskiroms priemonėms, kurioms skiriama Sąjungos finansinė parama neviršija 5 mln. EUR; |
| --- | --- |

a)

atskiroms priemonėms, kurioms skiriama Sąjungos finansinė parama neviršija 5 mln. EUR;

| b) | specialioms priemonėms, kurioms skiriama Sąjungos finansinė parama neviršija 10 mln. EUR; |
| --- | --- |

b)

specialioms priemonėms, kurioms skiriama Sąjungos finansinė parama neviršija 10 mln. EUR;

| c) | veiksmų programų, atskirų priemonių ir specialių priemonių techniniams pakeitimams. Techniniai pakeitimai yra patikslinimai, kaip antai:






  i) | įgyvendinimo laikotarpio pratęsimai, |
| --- | --- | --- |

c)

veiksmų programų, atskirų priemonių ir specialių priemonių techniniams pakeitimams. Techniniai pakeitimai yra patikslinimai, kaip antai:

i)

įgyvendinimo laikotarpio pratęsimai,

| ii) | lėšų perskirstymas veiksmams, numatytiems metinėje arba daugiametėje veiksmų programoje, arba |
| --- | --- |

ii)

lėšų perskirstymas veiksmams, numatytiems metinėje arba daugiametėje veiksmų programoje, arba

| iii) | metinių arba daugiamečių veiksmų programų, ar atskirų arba specialių priemonių biudžeto padidinimai ar sumažinimai ne daugiau kaip 20 % pradinio biudžeto ir neviršijant 10 mln. EUR, |
| --- | --- |

iii)

metinių arba daugiamečių veiksmų programų, ar atskirų arba specialių priemonių biudžeto padidinimai ar sumažinimai ne daugiau kaip 20 % pradinio biudžeto ir neviršijant 10 mln. EUR,

jeigu tokie pakeitimai iš esmės neturi įtakos atitinkamos priemonės tikslams.

Apie pagal šią dalį patvirtintas priemones per vieną mėnesį nuo jų patvirtinimo pranešama Europos Parlamentui ir valstybėms narėms per 16 straipsnyje nurodytą atitinkamą komitetą.

4.   Su veiksmų programomis ir atskiromis priemonėmis susijusios 1, 2 ir 3 dalys netaikomos tarpvalstybiniam bendradarbiavimui pagal EKP.

5.   Deramai pagrįstais atvejais, kai būtina skubiai veikti, pavyzdžiui, kilus krizei arba tiesioginei grėsmei demokratijai, teisinei valstybei, žmogaus teisėms ar pagrindinėms laisvėms, Komisija gali patvirtinti atskiras ar specialias priemones arba esamų veiksmų programų ir priemonių pakeitimus laikydamasi 16 straipsnio 4 dalyje nurodytos procedūros.

6.   Projekto lygiu vykdomas atitinkamas poveikio aplinkai, taip pat klimato kaitai ir biologinei įvairovei tikrinimas remiantis taikytinais Sąjungos teisėkūros procedūra priimamais aktais, įskaitant Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/92/ES (15) ir Tarybos direktyvą 85/337/EEB (16), atitinkamais atvejais taikant aplinkos apsaugos požiūriu svarbių projektų, ypač didelės apimties naujos infrastruktūros projektų, poveikio aplinkai vertinimą. Jei reikia, įgyvendinant sektorių programas atliekamas strateginis poveikio aplinkai vertinimas. Užtikrinama, kad atliekant poveikio aplinkai vertinimus dalyvautų suinteresuotieji subjektai ir kad visuomenė galėtų susipažinti su tokių vertinimų rezultatais.

7.   Kuriant ir įgyvendinant programas bei projektus deramai atsižvelgiama į prieinamumo neįgaliesiems kriterijus.

3 straipsnis

Paramos priemonės

1.   Sąjungos lėšomis gali būti dengiamos priemonių ir jų tikslų įgyvendinimo išlaidos, be kita ko, administracinės paramos, siejamos su tokiam įgyvendinimui tiesiogiai reikalinga parengiamąja, tolesne, stebėsenos, audito ir vertinimo veikla, taip pat Sąjungos delegacijų patirtos administracinės paramos, kurios reikia pagal tas priemones finansuojamiems veiksmams valdyti, išlaidos.

2.   Jeigu a, b ir c punktuose išvardytos veiklos sritys yra susijusios su bendrais taikomos Priemonės, kuri įgyvendinama vykdant veiksmus, tikslais, Sąjungos lėšomis gali būti dengiamos:

| a) | tyrimų, susitikimų, informacijos teikimo, informuotumo didinimo, mokymo, pasirengimo ir keitimosi įgyta patirtimi bei geriausios praktikos pavyzdžiais, leidybinės veiklos, kitos administracinės arba techninės pagalbos išlaidos, kurios yra reikalingos veiksmams valdyti; |
| --- | --- |

a)

tyrimų, susitikimų, informacijos teikimo, informuotumo didinimo, mokymo, pasirengimo ir keitimosi įgyta patirtimi bei geriausios praktikos pavyzdžiais, leidybinės veiklos, kitos administracinės arba techninės pagalbos išlaidos, kurios yra reikalingos veiksmams valdyti;

| b) | mokslinių tyrimų veiklos ir tyrimų atitinkamais klausimais ir jų rezultatų platinimo išlaidos; |
| --- | --- |

b)

mokslinių tyrimų veiklos ir tyrimų atitinkamais klausimais ir jų rezultatų platinimo išlaidos;

| c) | išlaidos, susijusios su informacijos teikimu ir komunikacine veikla, įskaitant komunikacijos strategijų rengimą ir institucinį informavimą apie Sąjungos politikos prioritetus. |
| --- | --- |

c)

išlaidos, susijusios su informacijos teikimu ir komunikacine veikla, įskaitant komunikacijos strategijų rengimą ir institucinį informavimą apie Sąjungos politikos prioritetus.

3.   Paramos priemonės gali būti finansuojamos ne pagal orientacinius programavimo dokumentus. Kai taikytina, Komisija patvirtina paramos priemones laikydamasi 16 straipsnio 3 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

Patvirtinant paramos priemones, kurioms skirta Sąjungos finansinės paramos suma nėra didesnė kaip 10 mln. EUR., nagrinėjimo procedūra netaikoma.

Apie paramos priemones, kurioms skirta Sąjungos finansinės paramos suma nėra didesnė kaip 10 mln. EUR., per vieną mėnesį nuo jų patvirtinimo per 16 straipsnyje nurodytą atitinkamą komitetą pranešama Europos Parlamentui ir valstybėms narėms.

II ANTRAŠTINĖ DALIS

NUOSTATOS DĖL FINANSAVIMO METODŲ

4 straipsnis

Bendrosios finansavimo nuostatos

1.   Sąjungos finansinei paramai teikti gali būti naudojami Reglamente (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 numatyti finansavimo būdai, visų pirma:

| a) | dotacijos; |
| --- | --- |

a)

dotacijos;

| b) | paslaugų, prekių arba darbų pirkimo sutartys; |
| --- | --- |

b)

paslaugų, prekių arba darbų pirkimo sutartys;

| c) | bendra arba sektorinė parama biudžetui; |
| --- | --- |

c)

bendra arba sektorinė parama biudžetui;

| d) | įnašai į Komisijos sukurtus patikos fondus pagal Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 187 straipsnį; |
| --- | --- |

d)

įnašai į Komisijos sukurtus patikos fondus pagal Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 187 straipsnį;

| e) | finansinės priemonės, pavyzdžiui, paskolos, garantijos, nuosavas kapitalas arba kvazinuosavas kapitalas, investicijos arba kapitalo dalis ir rizikos pasidalijimo priemonės, galbūt sujungtos su papildomomis dotacijomis iš kitų šaltinių, kai įmanoma, vadovaujant EIB pagal jo išorės įgaliojimus remiantis Sprendimu Nr. 1080/2011/ES, daugiašalei Europos finansų įstaigai, pavyzdžiui, Europos rekonstrukcijos ir plėtros bankui, arba dvišalei Europos finansų įstaigai, pavyzdžiui, dvišaliams plėtros bankams. |
| --- | --- |

e)

finansinės priemonės, pavyzdžiui, paskolos, garantijos, nuosavas kapitalas arba kvazinuosavas kapitalas, investicijos arba kapitalo dalis ir rizikos pasidalijimo priemonės, galbūt sujungtos su papildomomis dotacijomis iš kitų šaltinių, kai įmanoma, vadovaujant EIB pagal jo išorės įgaliojimus remiantis Sprendimu Nr. 1080/2011/ES, daugiašalei Europos finansų įstaigai, pavyzdžiui, Europos rekonstrukcijos ir plėtros bankui, arba dvišalei Europos finansų įstaigai, pavyzdžiui, dvišaliams plėtros bankams.

2.   Bendra arba sektorinė parama biudžetui, kaip nurodyta 1 dalies c punkte, grindžiama tarpusavio atskaitomybe ir bendrais įsipareigojimais ginti visuotines vertybes, ja siekiama stiprinti Sąjungos ir šalių partnerių sutartines partnerystes, kad būtų propaguojama demokratija, žmogaus teisės ir teisinės valstybės principas, remiamas tvarus ir integracinis ekonomikos augimas ir panaikintas skurdas.

Visi sprendimai dėl bendros arba sektorinės paramos biudžetui, kaip nurodyta pirmos pastraipos c punkte, teikimo grindžiami Sąjungos sutarta paramos biudžetui politika, aiškiais atitikimo reikalavimams kriterijais ir atidžiu rizikos bei naudos vertinimu.

Vienas iš pagrindinių tokį sprendimą lemiančių veiksnių yra šalių partnerių įsipareigojimo, rezultatų ir pažangos vertinimas demokratijos, žmogaus teisių ir teisinės valstybės srityse. Bendra arba sektorinė parama biudžetui diferencijuojama tokiu būdu, kad būtų galima geriau reaguoti į šalies partnerės politines, ekonomines ir socialines sąlygas, atsižvelgiant į pažeidžiamumo situacijas.

Teikdama bendrą arba sektorinę paramą biudžetui pagal Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 186 straipsnį, Komisija aiškiai apibrėžia tokios paramos sąlygas ir stebi, kaip jų laikomasi, bei remia parlamentinės kontrolės ir audito pajėgumų plėtojimą, didesnį skaidrumą galimybes visuomenei susipažinti su informacija. Bendros arba sektorinės paramos biudžetui išmokėjimas priklauso nuo pakankamos pažangos siekiant tikslų, dėl kurių susitarta su šalimi partnere.

3.   Visi subjektai, kuriems pavesta įgyvendinti 1 dalies e punkte nurodytas finansines priemones, turi atitikti Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 reikalavimus ir laikytis Sąjungos tikslų, standartų, politikos ir geriausios praktikos pavyzdžių, susijusių su Sąjungos lėšų naudojimu ir ataskaitų teikimu.

Tos finansinės priemonės gali būti sugrupuotos įgyvendinimo ir ataskaitų teikimo tikslais.

Sąjungos finansinė parama taip pat gali būti teikiama pagal Reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 skiriant įnašus į tarptautinius, regioninius arba nacionalinius fondus, pavyzdžiui, į EIB, valstybių narių, šalių ir regionų partnerių arba tarptautinių organizacijų įsteigtus arba valdomus fondus, kad būtų pritrauktas bendras finansavimas iš kelių paramos teikėjų, arba į fondus, kuriuos sukuria vienas arba keli paramos teikėjai bendrai įgyvendinamiems projektams.

4.   Atitinkamais atvejais skatinama abipusė galimybė Sąjungos finansų įstaigoms naudotis kitų organizacijų įsteigtomis finansinėmis priemonėmis.

5.   Teikiant 1 dalyje nurodytą Sąjungos finansinę paramą, Komisija atitinkamais atvejais imasi visų būtinų priemonių, kad užtikrintų Sąjungos finansinės paramos matomumą. Tai apima ir priemones, kuriomis Sąjungos lėšų gavėjams nustatomi matomumo reikalavimai, išskyrus deramai pagrįstus atvejus. Komisija atsakinga už stebėseną, kaip gavėjai laikosi tų reikalavimų.

6.   Pagal finansinę priemonę gautos visos pajamos priskiriamos atitinkamai Priemonei kaip vidaus asignuotosios pajamos. Kas penkerius metus Komisija išnagrinėja, kaip galiojančiomis finansinėmis priemonėmis prisidėta siekiant Sąjungos tikslų ir ar jos veiksmingos.

7.   Sąjungos finansinę paramą, kaip numatyta Reglamente (ES, Euratomas) Nr. 966/2012, Komisija – Komisijos departamentai, Sąjungos delegacijos ir vykdomosios įstaigos – įgyvendina tiesiogiai, taikydama pasidalijamąjį valdymą su valstybėmis narėmis arba netiesiogiai, pavesdama biudžeto vykdymo užduotis įgyvendinti Reglamente (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 nurodytiems subjektams. Tie subjektai užtikrina suderinamumą su Sąjungos išorės politika ir gali pavesti biudžeto vykdymo užduotis kitiems subjektams tokiomis sąlygomis, kurios yra lygiavertės Komisijai taikomoms sąlygoms.

Subjektai kasmet įvykdo savo įsipareigojimą pagal Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 60 straipsnio 5 dalį. Prireikus audito nuomonė pateikiama per mėnesį nuo ataskaitos ir valdymo deklaracijos pateikimo; į ją atsižvelgiama Komisijos patikinimo pareiškime.

Tarptautinės organizacijos, kaip nurodyta Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 58 straipsnio 1 dalies c punkto ii papunktyje, ir valstybių narių įstaigos, kaip nurodyta to reglamento 58 straipsnio 1 dalies c punkto v ir vi papunkčiuose, kurioms Komisija pavedė biudžeto vykdymo užduotis, gali tas užduotis taip pat pavesti ne pelno organizacijoms, kurių veiklos ir finansiniai pajėgumai yra tinkami, tokiomis sąlygomis, kurios yra lygiavertės Komisijai taikomoms sąlygoms.

Laikoma, kad subjektai, kurie atitinka Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 60 straipsnio 2 dalyje nustatytus kriterijus, atitinka atrankos kriterijus, nurodytus to reglamento 139 straipsnyje.

8.   Šio straipsnio 1 dalyje ir 6 straipsnio 1 dalyje nurodyti finansavimo būdai bei šio straipsnio 3 dalyje nurodyti įgyvendinimo metodai pasirenkami pagal tai, ar jais galima pasiekti konkrečius veiksmų tikslus ir užtikrinti rezultatus, atsižvelgiant visų pirma į kontrolės sąnaudas, administracinę naštą ir numatomą reikalavimų nesilaikymo riziką. Kai skiriamos dotacijos, numatoma galimybė taikyti vienkartines išmokas, nustatyto dydžio išmokas ir standartinius vieneto įkainius.

9.   Pagal priemones finansuojamų veiksmų bendras finansavimas gali būti lygiagretus arba jungtinis.

Jeigu bendras finansavimas yra lygiagretus, veiksmas padalijamas į keletą aiškiai apibrėžtų sudedamųjų dalių, kurių kiekvieną finansuoja skirtingi partneriai, o bendras finansavimas suteikiamas taip, kad visais atvejais būtų galima nustatyti, koks buvo galutinis finansavimo lėšų panaudojimas.

Jeigu bendras finansavimas yra jungtinis, bendros veiksmo sąnaudos padalijamos tarp partnerių, kurie suteikia bendrą finansavimą, o ištekliai yra sutelkiami taip, kad nebeįmanoma nustatyti konkrečios pagal veiksmą įvykdytos veiklos finansavimo šaltinio. Tokiu atveju skelbiant ex-post informaciją apie dotacijas ir viešojo pirkimo sutartis, kaip numatyta Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 35 straipsnyje, turi būti laikomasi įgaliotam subjektui taikomų taisyklių, jeigu jų esama.

10.   Taikant šio straipsnio 1 dalyje arba 6 straipsnio 1 dalyje nurodytus finansavimo būdus, Sąjungos ir jos partnerių bendradarbiavimas gali būti, inter alia, organizuojamas šiais būdais:

| a) | trišaliais susitarimais, pagal kuriuos Sąjunga su trečiosiomis šalimis derina savo paramą šaliai partnerei arba regionui partneriui; |
| --- | --- |

a)

trišaliais susitarimais, pagal kuriuos Sąjunga su trečiosiomis šalimis derina savo paramą šaliai partnerei arba regionui partneriui;

| b) | administracinio bendradarbiavimo priemonėmis, pavyzdžiui, taikant valstybės narės ir šalies partnerės arba regiono partnerio viešųjų institucijų, vietos valdžios institucijų, nacionalinių viešųjų institucijų arba privatinės teisės subjektų, kuriems pavesta teikti viešąsias paslaugas, porinius projektus, taip pat bendradarbiavimo priemonėmis, kurioms pasitelkiami valstybių narių ir jų regioninių bei vietos valdžios institucijų atsiųsti viešojo sektoriaus ekspertai; |
| --- | --- |

b)

administracinio bendradarbiavimo priemonėmis, pavyzdžiui, taikant valstybės narės ir šalies partnerės arba regiono partnerio viešųjų institucijų, vietos valdžios institucijų, nacionalinių viešųjų institucijų arba privatinės teisės subjektų, kuriems pavesta teikti viešąsias paslaugas, porinius projektus, taip pat bendradarbiavimo priemonėmis, kurioms pasitelkiami valstybių narių ir jų regioninių bei vietos valdžios institucijų atsiųsti viešojo sektoriaus ekspertai;

| c) | skiriant įnašus sąnaudoms, kurios yra reikalingos viešojo ir privačiojo sektorių partnerystei sukurti ir administruoti, padengti; |
| --- | --- |

c)

skiriant įnašus sąnaudoms, kurios yra reikalingos viešojo ir privačiojo sektorių partnerystei sukurti ir administruoti, padengti;

| d) | sektorių politikos rėmimo programomis, pagal kurias Sąjunga remia šalies partnerės sektoriaus programą; |
| --- | --- |

d)

sektorių politikos rėmimo programomis, pagal kurias Sąjunga remia šalies partnerės sektoriaus programą;

| e) | jei taikomos EKP ir PNPP II – skiriant įnašus, skirtus šalims dalyvauti Sąjungos programose ir agentūrų veikloje; |
| --- | --- |

e)

jei taikomos EKP ir PNPP II – skiriant įnašus, skirtus šalims dalyvauti Sąjungos programose ir agentūrų veikloje;

| f) | skiriant palūkanų subsidijas; |
| --- | --- |

f)

skiriant palūkanų subsidijas;

| g) | finansuojant dotacijomis, kurios skiriamos Sąjungos agentūroms. |
| --- | --- |

g)

finansuojant dotacijomis, kurios skiriamos Sąjungos agentūroms.

11.   Dirbdama su suinteresuotaisiais subjektais šalyse paramos gavėjose, Komisija atsižvelgia į jų ypatumus, įskaitant poreikius ir kontekstą, nustatydama finansavimo sąlygas, įnašo rūšį, skyrimo sąlygas ir dotacijų valdymo administracines nuostatas, kad būtų bendradarbiaujama su kuo daugiau ir įvairesnių tokių suinteresuotųjų subjektų ir kuo geriau tenkinami jų poreikiai. Skatinama taikyti specialias priemones pagal Reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012, pavyzdžiui, partnerystės susitarimus, papildomų dotacijų patvirtinimą, tiesioginį skyrimą, kvietimus teikti pasiūlymus ribojant atitikimo sąlygas arba vienkartines išmokas.

12.   Teikdama paramą pereinamojo laikotarpio procesui ir reformoms šalyse partnerėse, Sąjunga atitinkamais atvejais remiasi valstybių narių įgyta patirtimi ir ja keičiasi.

5 straipsnis

Mokesčiai, muitai ir rinkliavos

Už Sąjungos paramą specialūs mokesčiai, muitai arba rinkliavos nėra mokami ar renkami.

Jeigu taikytina, su trečiosiomis šalimis deramasi dėl atitinkamų nuostatų, siekiant, kad Sąjungos finansinės paramos įgyvendinimo veiksmams nebūtų taikomi mokesčiai, muitai ir kitos fiskalinės rinkliavos. Kitais atvejais tokie mokesčiai, muitai ir rinkliavos atitinka reikalavimus Reglamente (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 nustatytomis sąlygomis.

6 straipsnis

Konkrečios finansavimo nuostatos

1.   Be šio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje nurodytų finansavimo būdų, Sąjungos finansinė parama pagal toliau nurodytas priemones gali būti teikiama pagal Reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 ir toliau nurodytais finansavimo būdais:

| a) | pagal VBP ir EKP – sumažinant skolą pagal tarptautiniu lygiu sutartas skolos mažinimo programas; |
| --- | --- |

a)

pagal VBP ir EKP – sumažinant skolą pagal tarptautiniu lygiu sutartas skolos mažinimo programas;

| b) | pagal VBP ir Stabilumo ir taikos priemonę – išimtiniais atvejais pagal sektorių ir bendras importo programas, kurios gali būti:






  i) | sektorių importo natūra programos; |
| --- | --- | --- |

b)

pagal VBP ir Stabilumo ir taikos priemonę – išimtiniais atvejais pagal sektorių ir bendras importo programas, kurios gali būti:

i)

sektorių importo natūra programos;

| ii) | sektorių importo programos teikiant paramą užsienio valiuta atitinkamo sektoriaus importui finansuoti; arba |
| --- | --- |

ii)

sektorių importo programos teikiant paramą užsienio valiuta atitinkamo sektoriaus importui finansuoti; arba

| iii) | bendros importo programos teikiant paramą užsienio valiuta įvairių produktų bendram importui finansuoti; |
| --- | --- |

iii)

bendros importo programos teikiant paramą užsienio valiuta įvairių produktų bendram importui finansuoti;

| c) | pagal EDŽTRP tiesiogiai skiriant:






  i) | atitinkamais atvejais, kai nereikia bendro finansavimo, mažos vertės dotacijas žmogaus teisių gynėjams skubiems apsaugos veiksmams finansuoti; |
| --- | --- | --- |

c)

pagal EDŽTRP tiesiogiai skiriant:

i)

atitinkamais atvejais, kai nereikia bendro finansavimo, mažos vertės dotacijas žmogaus teisių gynėjams skubiems apsaugos veiksmams finansuoti;

| ii) | atitinkamais atvejais, kai nereikia bendro finansavimo, dotacijas, skirtas veiksmams sudėtingiausiomis sąlygomis arba atvejais, nurodytais Reglamento (ES) Nr. 235/2014 2 straipsnio 4 dalyje, kai skelbti kvietimą teikti paraiškas būtų netikslinga, finansuoti. Tokios dotacijos negali viršyti 1 000 000 EUR, jų trukmė negali būti ilgesnė kaip 18 mėnesių, o iškilus objektyvioms ir nenumatytoms jų įgyvendinimo kliūtims, ši trukmė gali būti pratęsta dar 12 mėnesių; |
| --- | --- |

ii)

atitinkamais atvejais, kai nereikia bendro finansavimo, dotacijas, skirtas veiksmams sudėtingiausiomis sąlygomis arba atvejais, nurodytais Reglamento (ES) Nr. 235/2014 2 straipsnio 4 dalyje, kai skelbti kvietimą teikti paraiškas būtų netikslinga, finansuoti. Tokios dotacijos negali viršyti 1 000 000 EUR, jų trukmė negali būti ilgesnė kaip 18 mėnesių, o iškilus objektyvioms ir nenumatytoms jų įgyvendinimo kliūtims, ši trukmė gali būti pratęsta dar 12 mėnesių;

| iii) | dotacijas JT vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biurui bei Europos tarpuniversitetiniam žmogaus teisių ir demokratizacijos centrui, kuris organizuoja Europos magistrantūros studijų kursą žmogaus teisių ir demokratizacijos srityje, taip pat ES ir JT stipendijų programai ir su ja susijusiam universitetų, kurie organizuoja žmogaus teisių srities pouniversitetines studijas tinklui, įskaitant stipendijas trečiųjų šalių studentams ir žmogaus teisių gynėjams. |
| --- | --- |

iii)

dotacijas JT vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biurui bei Europos tarpuniversitetiniam žmogaus teisių ir demokratizacijos centrui, kuris organizuoja Europos magistrantūros studijų kursą žmogaus teisių ir demokratizacijos srityje, taip pat ES ir JT stipendijų programai ir su ja susijusiam universitetų, kurie organizuoja žmogaus teisių srities pouniversitetines studijas tinklui, įskaitant stipendijas trečiųjų šalių studentams ir žmogaus teisių gynėjams.

2.   Pagal EKP ir PNPP II tarpvalstybinio bendradarbiavimo programos visų pirma įgyvendinamos taikant pasidalijamąjį valdymą su valstybėmis narėmis arba netiesioginį valdymą su trečiosiomis šalimis ar tarptautinėmis organizacijomis. Išsamios taisyklės nustatomos įgyvendinimo aktuose, priimtuose pagal Reglamentą (ES) Nr. 232/2014 ir Reglamentą (ES) Nr. 231/2014.

3.   Komisija gali priimti daugiametes veiksmų programas:

| a) | laikotarpiui iki trejų metų pakartotinių veiksmų atveju; |
| --- | --- |

a)

laikotarpiui iki trejų metų pakartotinių veiksmų atveju;

| b) | laikotarpiui iki septynerių metų pagal PNPP II. |
| --- | --- |

b)

laikotarpiui iki septynerių metų pagal PNPP II.

Jei prisiimami daugiamečiai įsipareigojimai, į juos įtraukiamos nuostatos, nurodančios, kad tais metais, kurie nėra pirmi įsipareigojimo metai, įsipareigojimai yra orientaciniai ir priklauso nuo būsimų Sąjungos metinių biudžetų.

4.   Biudžetiniai įsipareigojimai veiksmams pagal EKP ir PNPP II, kurie vykdomi ilgiau negu vienerius metus, gali būti suskirstyti į metines dalis išdėstant per kelerius metus.

Tokiais atvejais, jei taikytinose taisyklėse nenustatyta kitaip, Komisija automatiškai panaikina bet kurią programai skirtą biudžetinio įsipareigojimo dalį, kuri iki penktų metų po to biudžetinio įsipareigojimo prisiėmimo gruodžio 31 d. nebuvo panaudota išankstiniam finansavimui ar tarpinėms išmokoms mokėti arba dėl kurios įgaliotas subjektas nepateikė jokios patvirtintos išlaidų ataskaitos ar mokėjimo prašymo.

5.   Pagal PNPP II vykdomo tarpvalstybinio bendradarbiavimo, įgyvendinamo taikant pasidalijamąjį valdymą su valstybėmis narėmis, taisyklės atitinka Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1303/2013 (17) bei Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1299/2013 (18) išdėstytas taisykles.

7 straipsnis

Sąjungos finansinių interesų apsauga

1.   Komisija imasi tinkamų priemonių, kuriomis užtikrinama, kad įgyvendinant pagal šį reglamentą finansuojamus veiksmus būtų apsaugoti Sąjungos finansiniai interesai taikant prevencines priemones, skirtas kovai su sukčiavimu, korupcija ir kitokia neteisėta veikla, atliekant veiksmingus patikrinimus, o nustačius pažeidimus – susigrąžinant arba, tam tikrais atvejais, išieškant neteisingai sumokėtas sumas ir, tam tikrais atvejais, taikant veiksmingas, proporcingas bei atgrasomas administracines ir finansines sankcijas.

2.   Komisija arba jos atstovai ir Audito Rūmai turi įgaliojimus remiantis dokumentais bei vietoje atlikti visų dotacijų gavėjų, rangovų ir subrangovų, kurie yra gavę Sąjungos lėšų pagal šį reglamentą, auditą, arba, tarptautinių organizacijų atveju, įgaliojimus atlikti patikrinimus laikantis su tomis organizacijomis sudarytų susitarimų.

3.   Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) gali, laikydamasi Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 883/2013 (19) ir Tarybos reglamente (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 (20) nustatytų nuostatų ir procedūrų, atlikti tyrimus, įskaitant patikrinimus bei inspektavimą vietoje, siekdama nustatyti, ar vykdant susitarimą dėl dotacijos, sprendimą dėl dotacijos arba sutartį, finansuojamus pagal šį reglamentą, būta Sąjungos finansiniams interesams kenkiančių sukčiavimo, korupcijos ar kitos neteisėtos veikos atvejų.

4.   Nedarant poveikio 1, 2 ir 3 dalims, į bendradarbiavimo susitarimus su trečiosiomis šalimis bei su tarptautinėmis organizacijomis, sutartis, susitarimus dėl dotacijų ir sprendimus dėl dotacijų, sudaromus ar priimamus įgyvendinant šį reglamentą, įtraukiamos nuostatos, kuriomis Komisijai, Audito Rūmams ir OLAF aiškiai suteikiami įgaliojimai atlikti tokį auditą, patikrinimus ir inspektavimą vietoje, atsižvelgiant į jų atitinkamą kompetenciją.

III ANTRAŠTINĖ DALIS

PILIETYBĖS IR KILMĖS TAISYKLĖS, TAIKOMOS VIEŠŲJŲ PIRKIMŲ, DOTACIJŲ SKYRIMO IR KITOSE SKYRIMO PROCEDŪROSE

8 straipsnis

Bendros taisyklės

1.   Pirkimo sutarčių ir dotacijų skyrimo bei kitose skyrimo procedūrose dėl pagal šį reglamentą finansuojamų trečiosioms šalims skirtų veiksmų, gali dalyvauti visi fiziniai asmenys, kurie yra reikalavimus atitinkančios šalies piliečiai ir joje faktiškai įsisteigę juridiniai asmenys, kaip nurodyta šioje antraštinėje dalyje dėl taikomos priemonės, ir tarptautinės organizacijos.

Juridiniai asmenys gali būti pilietinės visuomenės organizacijos, pavyzdžiui, nevyriausybinės ne pelno organizacijos ir nepriklausomi politiniai fondai, bendruomeninės organizacijos ir privačiojo sektoriaus ne pelno agentūros, įstaigos, organizacijos ir jų vietos, nacionalinio, regiono bei tarptautinio lygio tinklai.

2.   Jeigu įgyvendinami veiksmai, bendrai finansuojami su partneriu ar kitu paramos teikėju, arba įgyvendinami per valstybę narę pagal pasidalijamojo valdymo principą arba per Komisijos įsteigtą patikos fondą, šalys, atitinkančios reikalavimus pagal to partnerio, kito paramos teikėjo arba valstybės narės taisykles arba patikos fondo steigimo akte nustatytas taisykles, taip pat atitinka reikalavimus.

Jeigu veiksmai įgyvendinami per vieną iš Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 58 straipsnio 1 dalies c punkto ii–viii papunkčiuose nurodytų kategorijų įgaliotų įstaigų taikant netiesioginį valdymą, pagal atitinkamos įstaigos taisykles reikalavimus atitinkančios šalys taip pat atitinka reikalavimus.

3.   Jeigu veiksmai yra finansuojami pagal vieną iš Priemonių ir papildomai finansuojami pagal kitą Sąjungos išorės veiksmo priemonę, įskaitant Europos plėtros fondą, pagal bet kurią iš tų priemonių nustatytos šalys laikomos atitinkančiomis reikalavimus tų veiksmų tikslu.

Jeigu pasaulinio, regioninio arba tarpvalstybinio pobūdžio veiksmai yra finansuojami pagal vieną iš priemonių, šalys, teritorijos ir regionai, kuriems taikomas šis veiksmas, gali būti laikomi atitinkančiais reikalavimus to veiksmo tikslu.

4.   Visų prekių, kurios perkamos pagal pirkimo sutartį arba pagal susitarimą dėl dotacijos, finansuojamų pagal šį reglamentą, kilmės šalis turi būti reikalavimus atitinkanti šalis. Tačiau prekių kilmės šalis gali būti bet kuri kita šalis, kai įsigyjamų prekių vertė neviršija ribos, kurią pasiekus taikoma konkurso procedūra su derybomis. Šiame reglamente vartojamas terminas „kilmė“ apibrėžtas Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92 (21) 23 ir 24 straipsniuose bei kituose Sąjungos teisėkūros procedūra priimtuose aktuose, kuriais reglamentuojama nelengvatinė prekių kilmė.

5.   Šios antraštinės dalies taisyklės netaikomos fiziniams asmenims, kuriuos yra įdarbinęs arba kitaip teisėtai pasamdęs reikalavimus atitinkantis rangovas arba, jei taikytina, subrangovas, ir dėl šių taisyklių tiems asmenims nenustatomi apribojimai dėl pilietybės.

6.   Siekiant skatinti vietos pajėgumus, rinkas ir pirkimus, pirmenybė teikiama vietos ir regiono rangovams, kai pagal Reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 numatomas sutarties skyrimas vienintelio pasiūlymo pagrindu. Visais kitais atvejais vietos ir regiono rangovų dalyvavimas skatinamas pagal atitinkamas to reglamento nuostatas.

7.   Šioje antraštinėje dalyje numatytas atitikimas reikalavimams gali būti apribotas pagal pareiškėjų pilietybę, geografinę padėtį arba pobūdį, jei tokių apribojimų reikia dėl veiksmo konkretaus pobūdžio bei tikslų ir jei jie būtini veiksmui efektyviai įgyvendinti. Tokie apribojimai visų pirma gali būti taikomi dalyvavimui skyrimo procedūrose tarpvalstybinio bendradarbiavimo veiksmų atveju.

8.   Fiziniai ir juridiniai asmenys, kuriems paskirtos sutartys, laikosi taikomų aplinkosaugos teisės aktų, įskaitant daugiašalius aplinkosaugos susitarimus, ir tarptautiniu mastu nustatytų pagrindinių darbo standartų (22).

9 straipsnis

Atitikimas reikalavimams pagal VBP, EKP ir Bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis partnerystės priemonė

1.   Konkurso dalyviai, pareiškėjai ir kandidatai iš toliau nurodytų šalių atitinka finansavimo pagal VBP, EKP ir Bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis partnerystės priemonę reikalavimus:

| a) | valstybių narių, Reglamento (ES) Nr. 231/2014 I priede išvardytų paramos gavėjų ir Europos ekonominės erdvės susitarimo susitariančiųjų šalių; |
| --- | --- |

a)

valstybių narių, Reglamento (ES) Nr. 231/2014 I priede išvardytų paramos gavėjų ir Europos ekonominės erdvės susitarimo susitariančiųjų šalių;

| b) | pagal EKP – EKP dalyvaujančių šalių partnerių ir Rusijos Federacijos, kai atitinkama procedūra vykdoma pagal daugiašalio ir tarpvalstybinio bendradarbiavimo programas, kurioje jie dalyvauja; |
| --- | --- |

b)

pagal EKP – EKP dalyvaujančių šalių partnerių ir Rusijos Federacijos, kai atitinkama procedūra vykdoma pagal daugiašalio ir tarpvalstybinio bendradarbiavimo programas, kurioje jie dalyvauja;

| c) | besivystančių šalių ir teritorijų, įtrauktų į EBPO Paramos vystymuisi komiteto paskelbtą OPV gavėjų sąrašą (toliau – OPV gavėjų sąrašas), kurios nėra G20 grupės narės, ir užjūrio šalių bei teritorijų, kurioms taikomas Tarybos sprendimas 2001/822/EB (23); |
| --- | --- |

c)

besivystančių šalių ir teritorijų, įtrauktų į EBPO Paramos vystymuisi komiteto paskelbtą OPV gavėjų sąrašą (toliau – OPV gavėjų sąrašas), kurios nėra G20 grupės narės, ir užjūrio šalių bei teritorijų, kurioms taikomas Tarybos sprendimas 2001/822/EB (23);

| d) | besivystančių šalių, įtrauktų į OPV gavėjų sąrašą, kurios yra G20 grupės narės, ir kitų šalių bei teritorijų, kai jos yra paramos gavėjos pagal veiksmą, Sąjungos finansuojamą pagal Priemones, kurioms taikomas šis straipsnis; |
| --- | --- |

d)

besivystančių šalių, įtrauktų į OPV gavėjų sąrašą, kurios yra G20 grupės narės, ir kitų šalių bei teritorijų, kai jos yra paramos gavėjos pagal veiksmą, Sąjungos finansuojamą pagal Priemones, kurioms taikomas šis straipsnis;

| e) | šalių, su kuriomis Komisija yra nustačiusi abipusę galimybę gauti išorės paramą. Abipusė galimybė ją gauti suteikiama ribotam, ne trumpesniam kaip vienerių metų, laikotarpiui, jeigu šalis Sąjungos ir šalių, atitinkančių reikalavimus pagal šiame straipsnyje nurodytas priemones, subjektams nustato tokias pačias atitikimo reikalavimams sąlygas. Komisija sprendimus dėl abipusės galimybės gauti paramą ir dėl jos trukmės priima laikydamasi 16 straipsnio 2 dalyje nurodytos patariamosios procedūros, pasikonsultavusi su atitinkama (-omis) šalimi (-is) paramos gavėja (-omis); ir |
| --- | --- |

e)

šalių, su kuriomis Komisija yra nustačiusi abipusę galimybę gauti išorės paramą. Abipusė galimybė ją gauti suteikiama ribotam, ne trumpesniam kaip vienerių metų, laikotarpiui, jeigu šalis Sąjungos ir šalių, atitinkančių reikalavimus pagal šiame straipsnyje nurodytas priemones, subjektams nustato tokias pačias atitikimo reikalavimams sąlygas. Komisija sprendimus dėl abipusės galimybės gauti paramą ir dėl jos trukmės priima laikydamasi 16 straipsnio 2 dalyje nurodytos patariamosios procedūros, pasikonsultavusi su atitinkama (-omis) šalimi (-is) paramos gavėja (-omis); ir

| f) | EBPO priklausančios valstybės, kai sutartys įgyvendinamos vienoje iš mažiausiai išsivysčiusių šalių arba iš labai įsiskolinusių neturtingų šalių, įtrauktų į OPV gavėjų sąrašą. |
| --- | --- |

f)

EBPO priklausančios valstybės, kai sutartys įgyvendinamos vienoje iš mažiausiai išsivysčiusių šalių arba iš labai įsiskolinusių neturtingų šalių, įtrauktų į OPV gavėjų sąrašą.

2.   Konkurso dalyvius, pareiškėjus ir kandidatus iš šalių, neatitinkančių reikalavimų, arba reikalavimų neatitinkančios kilmės prekes Komisija gali pripažinti atitinkančiais reikalavimus, jeigu:

| a) | šalys turi tradicinių ekonominių, prekybos arba kitų geografinių ryšių su kaimyninėmis šalimis paramos gavėjomis; arba |
| --- | --- |

a)

šalys turi tradicinių ekonominių, prekybos arba kitų geografinių ryšių su kaimyninėmis šalimis paramos gavėjomis; arba

| b) | produktai ir paslaugos skubiai reikalingi arba jų nėra atitinkamų šalių rinkose, arba kitais deramai pagrįstais atvejais, kai dėl atitikimo reikalavimams taisyklių taikymo būtų neįmanoma įgyvendinti projekto, programos ar veiksmo arba tai padaryti būtų ypač sudėtinga. |
| --- | --- |

b)

produktai ir paslaugos skubiai reikalingi arba jų nėra atitinkamų šalių rinkose, arba kitais deramai pagrįstais atvejais, kai dėl atitikimo reikalavimams taisyklių taikymo būtų neįmanoma įgyvendinti projekto, programos ar veiksmo arba tai padaryti būtų ypač sudėtinga.

3.   Kai veiksmai įgyvendinami taikant pasidalijamąjį valdymą, atitinkama valstybė narė, kuriai Komisija pavedė įgyvendinimo užduotis, turi teisę Komisijos vardu atitinkančiais reikalavimus pripažinti konkurso dalyvius, pareiškėjus ir kandidatus iš reikalavimų neatitinkančių šalių, kaip nurodyta šio straipsnio 2 dalyje, arba reikalavimų neatitinkančios kilmės prekes, kaip nurodyta 8 straipsnio 4 dalyje.

10 straipsnis

Atitikimas reikalavimams pagal PNPP II

1.   Konkurso dalyviai, pareiškėjai ir kandidatai iš toliau nurodytų šalių atitinka finansavimo pagal PNPP II reikalavimus:

| a) | valstybių narių, Reglamento (ES) Nr. 231/2014 I priede išvardytų paramos gavėjų, Europos ekonominės erdvės susitarimo susitariančiųjų šalių ir šalių partnerių, kurioms taikoma EKP; ir |
| --- | --- |

a)

valstybių narių, Reglamento (ES) Nr. 231/2014 I priede išvardytų paramos gavėjų, Europos ekonominės erdvės susitarimo susitariančiųjų šalių ir šalių partnerių, kurioms taikoma EKP; ir

| b) | šalių, su kuriomis Komisija yra nustačiusi abipusę galimybę gauti išorės paramą laikantis 9 straipsnio 1 dalies e punkte nustatytų sąlygų. |
| --- | --- |

b)

šalių, su kuriomis Komisija yra nustačiusi abipusę galimybę gauti išorės paramą laikantis 9 straipsnio 1 dalies e punkte nustatytų sąlygų.

2.   Komisija gali pripažinti konkurso dalyvius, pareiškėjus ir kandidatus iš atitikimo reikalavimų neatitinkančių šalių arba reikalavimų neatitinkančios kilmės prekes atitinkančiais reikalavimus tais atvejais, kai produktai ir paslaugos skubiai reikalingi arba jų nėra atitinkamų šalių rinkose, arba kitais deramai pagrįstais atvejais, kai dėl atitikimo reikalavimams taisyklių taikymo būtų neįmanoma įgyvendinti projekto, programos ar veiksmo arba tai padaryti būtų ypač sudėtinga.

3.   Kai veiksmai įgyvendinami taikant pasidalijamąjį valdymą, atitinkama valstybė narė, kuriai Komisija pavedė įgyvendinimo užduotis, turi teisę Komisijos vardu atitinkančiais reikalavimus pripažinti konkurso dalyvius, pareiškėjus ir kandidatus iš reikalavimų neatitinkančių šalių, kaip nurodyta šio straipsnio 2 dalyje, arba reikalavimų neatitinkančios kilmės prekes, kaip nurodyta 8 straipsnio 4 dalyje.

11 straipsnis

Atitikimas reikalavimams pagal EDŽTRP bei Stabilumo ir taikos priemonė

1.   Nedarant poveikio apribojimams, kurie yra būtini atsižvelgiant į veiksmo pobūdį ir tikslus, kaip numatyta 8 straipsnio 7 dalyje, dalyvavimas konkursuose dėl pirkimo sutarčių ar dotacijų skyrimo arba ekspertų samdymo pagal EDŽTRP bei Stabilumo ir taikos priemonę yra atviras ir be apribojimų.

2.   Pagal EDŽTRP toliau nurodytos įstaigos ir subjektai atitinka finansavimo pagal 4 straipsnio 1, 2 ir 3 dalis ir 6 straipsnio 1 dalies c punktą reikalavimus:

| a) | pilietinės visuomenės organizacijos, įskaitant nevyriausybines ne pelno organizacijas ir nepriklausomus politinius fondus, bendruomenines organizacijas ir privačiojo sektoriaus ne pelno agentūras, įstaigas, organizacijas ir jų vietos, nacionalinio, regiono bei tarptautinio lygio tinklus; |
| --- | --- |

a)

pilietinės visuomenės organizacijos, įskaitant nevyriausybines ne pelno organizacijas ir nepriklausomus politinius fondus, bendruomenines organizacijas ir privačiojo sektoriaus ne pelno agentūras, įstaigas, organizacijas ir jų vietos, nacionalinio, regiono bei tarptautinio lygio tinklus;

| b) | viešojo sektoriaus ne pelno agentūros, įstaigos, organizacijos ir vietos, nacionalinio, regiono bei tarptautinio lygio tinklai; |
| --- | --- |

b)

viešojo sektoriaus ne pelno agentūros, įstaigos, organizacijos ir vietos, nacionalinio, regiono bei tarptautinio lygio tinklai;

| c) | nacionalinės, regioninės ir tarptautinės parlamentinės įstaigos, kai tai yra būtina EDŽTRP tikslams pasiekti arba kai siūlomos priemonės negalima finansuoti pagal kitą Priemonę; |
| --- | --- |

c)

nacionalinės, regioninės ir tarptautinės parlamentinės įstaigos, kai tai yra būtina EDŽTRP tikslams pasiekti arba kai siūlomos priemonės negalima finansuoti pagal kitą Priemonę;

| d) | tarptautinės ir regioninės tarpvyriausybinės organizacijos; |
| --- | --- |

d)

tarptautinės ir regioninės tarpvyriausybinės organizacijos;

| e) | fiziniai asmenys, teisinio subjektiškumo neturintys subjektai ir, išimties tvarka ir deramai pagrįstais atvejais, kitos šioje dalyje nenurodytos įstaigos arba asmenys, kai tai yra būtina EDŽTRP tikslams pasiekti. |
| --- | --- |

e)

fiziniai asmenys, teisinio subjektiškumo neturintys subjektai ir, išimties tvarka ir deramai pagrįstais atvejais, kitos šioje dalyje nenurodytos įstaigos arba asmenys, kai tai yra būtina EDŽTRP tikslams pasiekti.

12 straipsnis

Veiksmų stebėsena ir vertinimas

1.   Komisija reguliariai vykdo savo veiksmų stebėseną ir atlieka pažangos siekiant laukiamų rezultatų apžvalgą, įskaitant atliktą darbą ir rezultatus. Komisija taip pat įvertina savo sektorių politikos ir veiksmų poveikį bei veiksmingumą ir programavimo veiksmingumą, atitinkamais atvejais naudodamasi nepriklausomais išorės įvertinimais. Tinkamai atsižvelgiama į Europos Parlamento ar Tarybos pasiūlymus dėl nepriklausomų išorės vertinimų. Vertinimai grindžiami EBPO Paramos vystymuisi komiteto gerosios praktikos principais, siekiant nustatyti, ar buvo pasiekti konkretūs tikslai, kai taikytina, atsižvelgiant į lyčių lygybės aspektą, ir parengti rekomendacijas dėl būsimos veiklos tobulinimo. Tie vertinimai atliekami remiantis iš anksto apibrėžtais, aiškiais, skaidriais ir atitinkamais atvejais konkrečioms šalims skirtais ir išmatuojamais rodikliais.

2.   Komisija savo vertinimo ataskaitas per 16 straipsnyje nurodytą atitinkamą komitetą perduoda Europos Parlamentui, Tarybai ir valstybėms narėms. Valstybių narių prašymu konkretūs vertinimai gali būti aptariami tame komitete. Į rezultatus atsižvelgiama rengiant programas ir paskirstant išteklius.

3.   Komisija pagal šį reglamentą teikiamos Sąjungos paramos vertinimo etape reikiamu mastu bendradarbiauja su visais atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais ir atitinkamais atvejais gali siekti atlikti bendrus vertinimus su valstybėmis narėmis bei vystomojo bendradarbiavimo partneriais.

4.   13 straipsnyje paminėtoje ataskaitoje atspindima pagrindinė įgyta patirtis ir tolesnė veikla, susijusi su ankstesniais metais atliktuose vertinimuose pateiktomis rekomendacijomis.

IV ANTRAŠTINĖ DALIS

KITOS BENDROSIOS NUOSTATOS

13 straipsnis

Metinė ataskaita

1.   Komisija nagrinėja pažangą, padarytą įgyvendinant Sąjungos išorės finansinės paramos priemones, ir nuo 2015 m. Europos Parlamentui ir Tarybai teikia metinę ataskaitą dėl kiekvieno reglamento tikslų įgyvendinimo, kurioje taikomi rodikliai, kuriais įvertinami pasiekti rezultatai ir atitinkamos Priemonės veiksmingumas. Ta ataskaita taip pat teikiama Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui.

2.   Metinėje ataskaitoje pateikiama informacija apie praėjusiaisiais metais finansuotas priemones, stebėsenos rezultatus, vertinimo veiklą, atitinkamų partnerių dalyvavimą ir biudžetinių įsipareigojimų bei mokėjimų asignavimų, suskirstytų pagal šalį, regioną ir bendradarbiavimo sektorių, vykdymą. Joje įvertinami Sąjungos finansinės paramos rezultatai, kiek įmanoma remiantis konkrečiais ir išmatuojamais jos vaidmens siekiant priemonių tikslų rodikliais. Vystomojo bendradarbiavimo atveju ataskaitoje taip pat įvertinama, kiek įmanoma ir kiek taikytina, tai, kaip laikytasi paramos veiksmingumo principų, įskaitant dėl novatoriškų finansinių priemonių.

3.   2021 m. parengtoje metinėje ataskaitoje pateikiama 2014–2020 m. laikotarpio metinių ataskaitų konsoliduota informacija apie visą finansavimą, kuris reglamentuojamas šiuo reglamentu, įskaitant išorės asignuotąsias įplaukas ir įnašus į patikos fondus, be to, informacija apie išlaidas pateikiama suskirsčius pagal šalis paramos gavėjas, naudotas finansavimo priemones, įsipareigojimus ir mokėjimus.

14 straipsnis

Veiksmų klimato kaitos ir biologinės įvairovės srityje išlaidos

Bendrų išlaidų, susijusių su veiksmais klimato kaitos ir biologinės įvairovės srityse, metinė sąmata sudaroma remiantis priimtais orientaciniais programavimo dokumentais. Pagal priemones skiriamam finansavimui taikoma metinė stebėjimo sistema, grindžiama EBPO metodika („Rio rodikliai“) (neatmetant galimybės taikyti tikslesnių metodikų, jei tokių esama), integruota į esamą Sąjungos programų veiklos rezultatų valdymo metodiką, pagal kurią kiekybiškai įvertinamos vertinimuose bei metinėje ataskaitoje nurodytos išlaidos, susijusios su veiksmais klimato kaitos ir biologinės įvairovės srityse veiksmų programų lygiu bei atskiromis ir specialiomis priemonėmis, nurodytomis 2 straipsnio 1 dalyje.

15 straipsnis

Šalių paramos gavėjų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas

Komisija, kai įmanoma ir tinkama, užtikrina, kad įgyvendinimo proceso metu būtų tinkamai konsultuojamasi ar pasikonsultuota su atitinkamais šalių paramos gavėjų suinteresuotaisiais subjektais, įskaitant pilietinės visuomenės organizacijas ir vietos valdžios institucijas, ir kad jie laiku gautų atitinkamą informaciją ir dėl to galėtų atlikti reikšmingą vaidmenį tame procese.

V ANTRAŠTINĖ DALIS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

16 straipsnis

Komiteto procedūra

1.   Komisijai padeda pagal priemones įsteigti komitetai. Tie komitetai – tai komitetai, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.

2.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 4 straipsnis.

Kai komiteto nuomonei gauti būtina rašytinė procedūra, tokia procedūra laikoma baigta be rezultato, jei per nuomonei pareikšti nustatytą laikotarpį taip nusprendžia komiteto pirmininkas arba to prašo paprastoji komiteto narių dauguma.

3.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.

Kai komiteto nuomonei gauti būtina rašytinė procedūra, tokia procedūra laikoma baigta be rezultato, jei per nuomonei pareikšti nustatytą laikotarpį taip nusprendžia komiteto pirmininkas arba to prašo paprastoji komiteto narių dauguma.

4.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 8 straipsnis kartu su jo 5 straipsniu.

Priimtas sprendimas galioja visą priimto arba iš dalies pakeisto dokumento, veiksmų programos arba priemonės galiojimo laiką.

5.   Komiteto posėdžiuose EIB aktualiais klausimais dalyvauja stebėtojas iš EIB.

17 straipsnis

Priemonių laikotarpio vidurio peržiūra ir vertinimas

1.   Komisija ne vėliau kaip 2017 m. gruodžio 31 d. pateikia kiekvienos Priemonės ir šio reglamento įgyvendinimo laikotarpio vidurio peržiūros ataskaitą. Ji apima laikotarpį nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2017 m. birželio 30 d., o daugiausiai dėmesio joje skiriama kiekvienos Priemonės tikslų įgyvendinimui, taikant rodiklius, kuriais įvertinami pasiekti rezultatai ir Priemonių veiksmingumas.

Be to, toje ataskaitoje, siekiant kiekvienos Priemonės tikslų aptariama kiekvienos Priemonės pridėtinė vertė, supaprastinimo, vidaus ir išorės aspektų suderinimo, įskaitant priemonių tarpusavio papildomumą ir sinergiją, galimybės, įvertinama, ar visi tikslai tebėra aktualūs, ir įvertinama, kaip priemonėmis padedama užtikrinti nuoseklius Sąjungos išorės veiksmus ir atitinkamais atvejais įgyvendinti Sąjungos prioritetinius pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo tikslus. Joje atsižvelgiama į visus nustatytus faktus ir padarytas išvadas dėl Priemonių ilgalaikio poveikio. Joje taip pat pateikiama informacija apie finansavimu pagal kiekvieną finansinę priemonę pasiektą sverto poveikį.

Ta ataskaita rengiama konkrečiu tikslu – pagerinti Sąjungos teikiamos paramos įgyvendinimą. Joje informuojama apie sprendimus dėl tam tikrų rūšių veiksmų, įgyvendinamų pagal priemones, pratęsimo, keitimo ar sustabdymo.

Toje ataskaitoje taip pat pateikiama atitinkamų metinių ataskaitų konsoliduota informacija apie visą finansavimą, kuris reglamentuojamas šiuo reglamentu, įskaitant išorės asignuotąsias įplaukas ir įnašus į patikos fondus, be to, informacija apie išlaidas pateikiama suskirsčius pagal šalis paramos gavėjas, naudotas finansavimo priemones, įsipareigojimus ir mokėjimus.

2014–2020 m. laikotarpio galutinę įvertinimo ataskaitą Komisija parengia atlikdama kito finansinio laikotarpio vidurio peržiūrą.

2.   1 dalies pirmoje pastraipoje nurodyta laikotarpio vidurio peržiūros ataskaita pateikiama Europos Parlamentui ir Tarybai; jei reikia, kartu pateikiami atitinkami pasiūlymai dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, kuriais daromi reikiami Priemonių ir šio reglamento pakeitimai.

3.   Vertinant, kokiu mastu pasiekti tikslai, remiamasi 2014 m. sausio 1 d. rodiklių vertėmis.

4.   Komisija reikalauja, kad šalys partnerės pateiktų visus reikalingus duomenis ir informaciją laikydamosi tarptautinių įsipareigojimų dėl paramos veiksmingumo, kad būtų galima vykdyti atitinkamų priemonių stebėseną ir jas vertinti.

5.   Priemonių ilgesnės trukmės rezultatai ir poveikis bei poveikio tvarumas vertinami pagal tuo metu taikomas stebėsenos, vertinimo ir ataskaitų teikimo taisykles ir procedūras.

18 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Strasbūre 2014 m. kovo 11 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

M. SCHULZ

Tarybos vardu

Pirmininkas

D. KOURKOULAS

---

(1)  OL C 391, 2012 12 18, p. 110.

1

(2)  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2014 m. kovo 11 d. Tarybos sprendimas.

2

(3)  2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 233/2014, kuriuo nustatoma Vystomojo bendradarbiavimo finansavimo 2014–2020 m. laikotarpiu priemonė (žr. šio Oficialiojo leidinio p. 44).

3

(4)  2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 235/2014, kuriuo nustatoma demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo visame pasaulyje finansavimo priemonė (žr. šio Oficialiojo leidinio p. 85).

4

(5)  2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 232/2014, kuriuo nustatoma Europos kaimynystės priemonė (žr. šio Oficialiojo leidinio p. 27).

5

(6)  2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 230/2014, kuriuo nustatoma priemonė, kuria prisidedama prie stabilumo ir taikos (žr. šio Oficialiojo leidinio p. 1).

6

(7)  2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 231/2014, kuriuo nustatoma Pasirengimo narystei pagalbos priemonė (PNPP II) (žr. šio Oficialiojo leidinio p. 11).

7

(8)  2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 234/2014, kuriuo nustatoma bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis partnerystės priemonė (žr. šio Oficialiojo leidinio p. 77).

8

(9)  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (OL L 298, 2012 10 26, p. 1).

9

(10)  2012 m. spalio 29 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 1268/2012 dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių taikymo taisyklių (OL L 362, 2012 12 31, p. 1).

10

(11)  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).

11

(12)  2011 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1080/2011/ES, kuriuo Europos investicijų bankui suteikiama ES garantija paskolų ir paskolų garantijų, suteiktų projektams ne Sąjungoje, nuostoliams atlyginti ir kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 633/2009/EB (OL L 280, 2011 10 27, p. 1).

12

(13)  2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (OL L 347, 2013 12 20, p. 884).

13

(14)  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1288/2013, kuriuo sukuriama Sąjungos švietimo, mokymo, jaunimo ir sporto programa „Erasmus +“ ir panaikinami sprendimai Nr. 1719/2006/EB, Nr. 1720/2006/EB ir Nr. 1298/2008/EB (OL L 347, 2013 12 20, p. 50).

14

(15)  2011 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2011/92/ES dėl tam tikrų valstybės ir privačių projektų poveikio aplinkai vertinimo (OL L 26, 2012 1 28, p. 1).

15

(16)  1985 m. birželio 27 d. Tarybos direktyva 85/337/EEB dėl tam tikrų valstybės ir privačių projektų poveikio aplinkai vertinimo (OL L 175, 1985 7 5, p. 40).

16

(17)  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui ir Sanglaudos fondui taikytinos bendrosios nuostatos, ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (OL L 347, 2013 12 20, p. 320).

17

(18)  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1299/2013 dėl konkrečių Europos regioninės plėtros fondo paramos Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslui nuostatų (OL L 347, 2013 12 20, p. 259).

18

(19)  2013 m. rugsėjo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų ir kuriuo panaikinami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1073/1999 ir Tarybos reglamentas (Euratomas) Nr. 1074/1999 (OL L 248, 2013 9 18, p. 1).

19

(20)  1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentas (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų (OL L 292, 1996 11 15, p. 2).

20

(21)  1992 m. spalio 12 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 2913/92, nustatantis Bendrijos muitinės kodeksą (OL L 302, 1992 12 19, p. 1).

21

(22)  TDO pagrindiniai darbo standartai, Konvencijos dėl asociacijos laisvės, kolektyvinių derybų, priverstinio ir privalomojo darbo panaikinimo, diskriminacijos darbo ir profesinės veiklos srityje panaikinimo bei vaikų darbo uždraudimo.

22

(23)  2001 m. lapkričio 27 d. Tarybos sprendimas 2001/822/EB dėl užjūrio šalių bei teritorijų ir Europos bendrijos asociacijos (Užjūrio asociacijos sprendimas) (OL L 314, 2001 11 30, p. 1).

23

---

Europos Komisijos deklaracija dėl įgyvendinimo aktų naudojimo siekiant nustatyti tam tikrų 2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento Nr. 232/2014, kuriuo nustatoma Europos kaimynystės priemonė, ir 2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 231/2014 dėl Pasirengimo narystei pagalbos priemonės (PNPP II) taisyklių įgyvendinimo nuostatas

Europos Komisija mano, kad tarpvalstybinio bendradarbiavimo programų įgyvendinimo taisyklėmis, nustatytomis 2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 236/2014, kuriuo nustatomos bendros Sąjungos išorės veiksmų priemonių įgyvendinimo taisyklės ir procedūros, ir kitomis konkretesnėmis ir išsamesnėmis įgyvendinimo taisyklėmis, nustatytomis 2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 232/2014, kuriuo nustatoma Europos kaimynystės priemonė, ir 2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 231/2014 dėl Pasirengimo narystei pagalbos priemonės (PNPP II), siekiama papildyti pagrindinį teisės aktą, todėl to turėtų būti siekiama pagal SESV 290 straipsnį priimamais deleguotaisiais aktais. Europos Komisija neprieštaraus teisėkūros institucijų sutarto teksto priėmimui. Vis dėlto Europos Komisija primena, kad šiuo metu Teisingumo Teismas biocidų byloje nagrinėja, kuo skiriasi SESV 290 ir 291 straipsniai.

---

Europos Komisijos deklaracija dėl grįžtamųjų lėšų

Laikydamasi 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 21 straipsnio 5 dalyje nustatytų įsipareigojimų, Europos Komisija į biudžeto projektą įtrauks eilutę, kuria priderinamos vidaus asignuotosios įplaukos, ir, kai įmanoma, nurodys tokių įplaukų sumą.

Kiekvienais metais planuojant biudžetą Biudžeto valdymo institucijai bus nurodyta sukauptų išteklių suma. Vidaus asignuotosios įplaukos į biudžeto projektą bus įtrauktos tik jeigu nekils abejonių dėl jų sumos.

---

Europos Parlamento pareiškimas dėl pagalbos, skiriamos pagal finansines priemones, sustabdymo

Europos Parlamentas atkreipia dėmesį, kad 2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 233/2014, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. vystomojo bendradarbiavimo finansavimo priemonė, 2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente Nr. 232/2014, kuriuo nustatoma Europos kaimynystės priemonė, 2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 234/2014 dėl bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis partnerystės priemonės sukūrimo ir 2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 231/2014 dėl Pasirengimo narystei pagalbos priemonės (PNPP II) aiškiai nenurodyta galimybė sustabdyti pagalbą tais atvejais, kai ją gaunanti šalis nesilaiko pagrindinių atitinkamoje priemonėje įtvirtintų principų, t. y. demokratijos, teisinės valstybės ir pagarbos žmogaus teisėms principų.

Europos Parlamentas mano, kad bet koks pagal šias priemones teikiamos pagalbos sustabdymas pakeistų pagal įprastą teisėkūros procedūrą sutartą bendrą finansinį režimą. Kaip viena iš teisėkūros institucijų ir vienas iš biudžeto valdymo instituciją sudarančių narių Europos Parlamentas šiuo požiūriu turi teisę visapusiškai įgyvendinti savo prerogatyvas, jeigu toks sprendimas būtų priimtas.

---

II Įstatymo galios neturintys teisės aktai

REGLAMENTAI

| 15.3.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 77/109 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 77/109

---

TARYBOS REGLAMENTAS (EURATOMAS) Nr. 237/2014

2013 m. gruodžio 13 d.

kuriuo nustatoma bendradarbiavimo branduolinės saugos srityje priemonė

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 203 straipsnį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę (1),

kadangi:

| (1) | Bendradarbiavimo branduolinės saugos srityje priemonė, nustatyta Tarybos reglamentu (Euratomas) Nr. 300/2007 (2) – viena iš priemonių, pagal kurią teikiama tiesioginė Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos parama išorės politikai; |
| --- | --- |

(1)

Bendradarbiavimo branduolinės saugos srityje priemonė, nustatyta Tarybos reglamentu (Euratomas) Nr. 300/2007 (2) – viena iš priemonių, pagal kurią teikiama tiesioginė Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos parama išorės politikai;

| (2) | Sąjunga yra viena iš svarbiausių ekonominės, finansinės, techninės, humanitarinės ir makroekonominės paramos trečiosioms šalims teikėjų. Šis reglamentas – dalis sistemos, skirtos planuoti bendradarbiavimą ir teikti paramą, kuria siekiama skatinti aukštą branduolinės bei radiacinės saugos lygį ir efektyvių bei veiksmingų branduolinės medžiagos apsaugos priemonių taikymą trečiosiose šalyse; |
| --- | --- |

(2)

Sąjunga yra viena iš svarbiausių ekonominės, finansinės, techninės, humanitarinės ir makroekonominės paramos trečiosioms šalims teikėjų. Šis reglamentas – dalis sistemos, skirtos planuoti bendradarbiavimą ir teikti paramą, kuria siekiama skatinti aukštą branduolinės bei radiacinės saugos lygį ir efektyvių bei veiksmingų branduolinės medžiagos apsaugos priemonių taikymą trečiosiose šalyse;

| (3) | 1986 m. Černobylio avarija išryškino visuotinę branduolinės saugos svarbą. 2011 m. Fukušimos Daiči avarija patvirtino, kad reikia toliau dėti pastangas gerinti branduolinę saugą ir pasiekti griežčiausius jos standartus. Siekiant sudaryti saugos sąlygas, būtinas grėsmėms visuomenės gyvybei ir sveikatai pašalinti, Bendrijai turėtų būti suteikta galimybė remti branduolinę saugą trečiosiose šalyse; |
| --- | --- |

(3)

1986 m. Černobylio avarija išryškino visuotinę branduolinės saugos svarbą. 2011 m. Fukušimos Daiči avarija patvirtino, kad reikia toliau dėti pastangas gerinti branduolinę saugą ir pasiekti griežčiausius jos standartus. Siekiant sudaryti saugos sąlygas, būtinas grėsmėms visuomenės gyvybei ir sveikatai pašalinti, Bendrijai turėtų būti suteikta galimybė remti branduolinę saugą trečiosiose šalyse;

| (4) | veikdama kartu su valstybėmis narėmis pagal bendras politikos kryptis ir strategijas, pati Sąjunga turi kritinę masę, kad galėtų reaguoti į pasaulines problemas; be to, ji geriausiai gali koordinuoti bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis; |
| --- | --- |

(4)

veikdama kartu su valstybėmis narėmis pagal bendras politikos kryptis ir strategijas, pati Sąjunga turi kritinę masę, kad galėtų reaguoti į pasaulines problemas; be to, ji geriausiai gali koordinuoti bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis;

| (5) | Komisijos sprendimu 1999/819/Euratomas (3) Bendrija prisijungė prie 1994 m. Branduolinės saugos konvencijos. Komisijos sprendimu 2005/510/Euratomas (4) Bendrija taip pat prisijungė prie Jungtinės panaudoto kuro tvarkymo saugos ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo saugos konvencijos; |
| --- | --- |

(5)

Komisijos sprendimu 1999/819/Euratomas (3) Bendrija prisijungė prie 1994 m. Branduolinės saugos konvencijos. Komisijos sprendimu 2005/510/Euratomas (4) Bendrija taip pat prisijungė prie Jungtinės panaudoto kuro tvarkymo saugos ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo saugos konvencijos;

| (6) | kad būtų išlaikyta branduolinė sauga bei jos reguliavimas ir skatinamas nuolatinis jų tobulinimas, Taryba priėmė Direktyvą 2009/71/Euratomas (5) ir Direktyvą 2011/70/Euratomas (6). Šios direktyvos ir griežti Bendrijoje įgyvendinami branduolinės saugos bei radioaktyviųjų atliekų ir panaudoto kuro tvarkymo standartai yra pavyzdžiai, kuriais remiantis reikia skatinti trečiąsias šalis taikyti panašius griežtus standartus; |
| --- | --- |

(6)

kad būtų išlaikyta branduolinė sauga bei jos reguliavimas ir skatinamas nuolatinis jų tobulinimas, Taryba priėmė Direktyvą 2009/71/Euratomas (5) ir Direktyvą 2011/70/Euratomas (6). Šios direktyvos ir griežti Bendrijoje įgyvendinami branduolinės saugos bei radioaktyviųjų atliekų ir panaudoto kuro tvarkymo standartai yra pavyzdžiai, kuriais remiantis reikia skatinti trečiąsias šalis taikyti panašius griežtus standartus;

| (7) | reguliavimo ir kitų formų bendradarbiavimo su besiformuojančios rinkos ekonomikos šalimis bei Sąjungos metodų, taisyklių, standartų ir praktikos propagavimas yra strategijos „Europa 2020“ išorės politikos tikslai; |
| --- | --- |

(7)

reguliavimo ir kitų formų bendradarbiavimo su besiformuojančios rinkos ekonomikos šalimis bei Sąjungos metodų, taisyklių, standartų ir praktikos propagavimas yra strategijos „Europa 2020“ išorės politikos tikslai;

| (8) | Bendrijos valstybės narės yra pasirašiusios Sutartį dėl branduolinio ginklo neplatinimo ir jos papildomą protokolą; |
| --- | --- |

(8)

Bendrijos valstybės narės yra pasirašiusios Sutartį dėl branduolinio ginklo neplatinimo ir jos papildomą protokolą;

| (9) | Bendrija pagal Europos atominės energijos bendrijos sutarties (toliau – Euratomo sutartis) 10 skyrių jau glaudžiai bendradarbiauja su Tarptautine atominės energijos agentūra (TATENA) branduolinės apsaugos priemonių, siekdama Euratomo sutarties antros antraštinės dalies 7 skyriaus tikslų, ir branduolinės saugos srityse; |
| --- | --- |

(9)

Bendrija pagal Europos atominės energijos bendrijos sutarties (toliau – Euratomo sutartis) 10 skyrių jau glaudžiai bendradarbiauja su Tarptautine atominės energijos agentūra (TATENA) branduolinės apsaugos priemonių, siekdama Euratomo sutarties antros antraštinės dalies 7 skyriaus tikslų, ir branduolinės saugos srityse;

| (10) | yra kelios tarptautinės organizacijos ir programos, siekiančios panašių tikslų į šiame reglamente išdėstytuosius, pvz., TATENA, Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija/Branduolinės energijos agentūra (EBPO/NEA), Europos rekonstrukcijos ir plėtros bankas (ERPB) ir Šiaurės dimensijos aplinkosaugos partnerystė (NDEP); |
| --- | --- |

(10)

yra kelios tarptautinės organizacijos ir programos, siekiančios panašių tikslų į šiame reglamente išdėstytuosius, pvz., TATENA, Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija/Branduolinės energijos agentūra (EBPO/NEA), Europos rekonstrukcijos ir plėtros bankas (ERPB) ir Šiaurės dimensijos aplinkosaugos partnerystė (NDEP);

| (11) | labai svarbu, kad Bendrija toliau stengtųsi remti veiksmingų branduolinės medžiagos apsaugos priemonių taikymą trečiosiose šalyse, remdamasi Sąjungoje vykdoma pačios Bendrijos apsaugos veikla; |
| --- | --- |

(11)

labai svarbu, kad Bendrija toliau stengtųsi remti veiksmingų branduolinės medžiagos apsaugos priemonių taikymą trečiosiose šalyse, remdamasi Sąjungoje vykdoma pačios Bendrijos apsaugos veikla;

| (12) | prieš rengdama ir priimdama strategijos dokumentą ir orientacines daugiametes programas Komisija, taikydama šį reglamentą, turėtų konsultuotis su Europos branduolinės saugos reguliavimo institucijų grupe (ENSREG). Veiksmų programos atitinkamais atvejais turėtų būti grindžiamos konsultacijomis su valstybių narių nacionalinėmis reguliavimo įstaigomis ir dialogu su šalimis partnerėmis; |
| --- | --- |

(12)

prieš rengdama ir priimdama strategijos dokumentą ir orientacines daugiametes programas Komisija, taikydama šį reglamentą, turėtų konsultuotis su Europos branduolinės saugos reguliavimo institucijų grupe (ENSREG). Veiksmų programos atitinkamais atvejais turėtų būti grindžiamos konsultacijomis su valstybių narių nacionalinėmis reguliavimo įstaigomis ir dialogu su šalimis partnerėmis;

| (13) | priemones, kuriomis remiami šio reglamento tikslai, taip pat reikėtų remti išnaudojant papildomą sąveiką su tiesioginiais ir netiesioginiais bendrųjų Euratomo programų veiksmais branduolinių mokslinių tyrimų ir mokymo srityje; |
| --- | --- |

(13)

priemones, kuriomis remiami šio reglamento tikslai, taip pat reikėtų remti išnaudojant papildomą sąveiką su tiesioginiais ir netiesioginiais bendrųjų Euratomo programų veiksmais branduolinių mokslinių tyrimų ir mokymo srityje;

| (14) | suprantama, kad atsakomybė už įrenginio saugą tenka jo operatoriui ir valstybei, kurios jurisdikcijoje tas įrenginys yra; |
| --- | --- |

(14)

suprantama, kad atsakomybė už įrenginio saugą tenka jo operatoriui ir valstybei, kurios jurisdikcijoje tas įrenginys yra;

| (15) | nors Sąjungos išorės pagalbos finansavimo poreikis vis didėja, dėl Sąjungos ekonominės ir biudžeto padėties šiai pagalbai skiriamos lėšos yra ribotos. Todėl Komisija turėtų siekti, kad turimos lėšos būtų panaudojamos kuo efektyviau, ypač naudojant sverto poveikį turinčias finansines priemones. Toks sverto poveikis didinamas suteikiant galimybę panaudoti ir pakartotinai panaudoti lėšas, gautas ir investuotas pagal tas finansines priemones; |
| --- | --- |

(15)

nors Sąjungos išorės pagalbos finansavimo poreikis vis didėja, dėl Sąjungos ekonominės ir biudžeto padėties šiai pagalbai skiriamos lėšos yra ribotos. Todėl Komisija turėtų siekti, kad turimos lėšos būtų panaudojamos kuo efektyviau, ypač naudojant sverto poveikį turinčias finansines priemones. Toks sverto poveikis didinamas suteikiant galimybę panaudoti ir pakartotinai panaudoti lėšas, gautas ir investuotas pagal tas finansines priemones;

| (16) | siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai; |
| --- | --- |

(16)

siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai;

| (17) | įgyvendinimo įgaliojimus, susijusius su veiksmų, remiamų pagal šį reglamentą, programavimu ir finansavimu, reikėtų vykdyti pagal Reglamentą (ES) Nr. 182/2011 (7), kuris turi būti taikomas šio reglamento tikslu nepaisant to fakto, kad jame nėra nuorodos į Euratomo sutarties 106a straipsnį. Atsižvelgiant į tų įgyvendinimo aktų pobūdį, ypač į tai, kad jais nustatomos politikos gairės, ar jų finansinį poveikį, juos priimant iš esmės turi būti taikoma tame reglamente numatyta nagrinėjimo procedūra, išskyrus techninių įgyvendinimo priemonių, susijusių su nedideliu finansiniu poveikiu, atvejus. Komisija turėtų priimti nedelsiant taikytinus įgyvendinimo aktus, jei tinkamai pagrįstais atvejais, susijusiais su branduoline arba radiologine avarija, įskaitant atsitiktinę apšvitą, ir su būtinybe Bendrijai skubiai reaguoti jos pasekmėms sušvelninti, arba to reikia dėl neišvengiamų skubos priežasčių; |
| --- | --- |

(17)

įgyvendinimo įgaliojimus, susijusius su veiksmų, remiamų pagal šį reglamentą, programavimu ir finansavimu, reikėtų vykdyti pagal Reglamentą (ES) Nr. 182/2011 (7), kuris turi būti taikomas šio reglamento tikslu nepaisant to fakto, kad jame nėra nuorodos į Euratomo sutarties 106a straipsnį. Atsižvelgiant į tų įgyvendinimo aktų pobūdį, ypač į tai, kad jais nustatomos politikos gairės, ar jų finansinį poveikį, juos priimant iš esmės turi būti taikoma tame reglamente numatyta nagrinėjimo procedūra, išskyrus techninių įgyvendinimo priemonių, susijusių su nedideliu finansiniu poveikiu, atvejus. Komisija turėtų priimti nedelsiant taikytinus įgyvendinimo aktus, jei tinkamai pagrįstais atvejais, susijusiais su branduoline arba radiologine avarija, įskaitant atsitiktinę apšvitą, ir su būtinybe Bendrijai skubiai reaguoti jos pasekmėms sušvelninti, arba to reikia dėl neišvengiamų skubos priežasčių;

| (18) | įgyvendinant šį reglamentą atitinkamai turėtų būti taikomos taisyklės ir procedūros, nustatytos Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 236/2014 (8), kuriuo nustatomos bendros Sąjungos išorės veiksmų priemonių įgyvendinimo taisyklės ir procedūros; |
| --- | --- |

(18)

įgyvendinant šį reglamentą atitinkamai turėtų būti taikomos taisyklės ir procedūros, nustatytos Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 236/2014 (8), kuriuo nustatomos bendros Sąjungos išorės veiksmų priemonių įgyvendinimo taisyklės ir procedūros;

| (19) | Sąjunga ir Bendrija toliau veikia bendroje institucinėje struktūroje. Todėl itin svarbu užtikrinti abiejų institucijų išorės veiksmų nuoseklumą. Atitinkamais atvejais, kaip numatyta Tarybos sprendimo 2010/427/ES (9) 9 straipsnyje, programuojant šią priemonę turi dalyvauti Europos išorės veiksmų tarnyba; |
| --- | --- |

(19)

Sąjunga ir Bendrija toliau veikia bendroje institucinėje struktūroje. Todėl itin svarbu užtikrinti abiejų institucijų išorės veiksmų nuoseklumą. Atitinkamais atvejais, kaip numatyta Tarybos sprendimo 2010/427/ES (9) 9 straipsnyje, programuojant šią priemonę turi dalyvauti Europos išorės veiksmų tarnyba;

| (20) | Sąjunga turėtų siekti kuo efektyviau naudoti turimus išteklius, kad jos išorės veiksmų poveikis būtų optimalus. Tai turėtų būti pasiekta užtikrinus išorės veiksmų priemonių nuoseklumą bei papildomumą ir sukūrus šios priemonės, kitų išorės veiksmų priemonių bei kitų Sąjungos politikos sričių sinergiją. Atitinkamai pagal šias priemones sukurtos programos turėtų vienos kitas sustiprinti; |
| --- | --- |

(20)

Sąjunga turėtų siekti kuo efektyviau naudoti turimus išteklius, kad jos išorės veiksmų poveikis būtų optimalus. Tai turėtų būti pasiekta užtikrinus išorės veiksmų priemonių nuoseklumą bei papildomumą ir sukūrus šios priemonės, kitų išorės veiksmų priemonių bei kitų Sąjungos politikos sričių sinergiją. Atitinkamai pagal šias priemones sukurtos programos turėtų vienos kitas sustiprinti;

| (21) | šis reglamentas pakeičia Reglamentą (Euratomas) Nr. 300/2007, kurio galiojimas baigiasi 2013 m. gruodžio 31 d., |
| --- | --- |

(21)

šis reglamentas pakeičia Reglamentą (Euratomas) Nr. 300/2007, kurio galiojimas baigiasi 2013 m. gruodžio 31 d.,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

I ANTRAŠTINĖ DALIS

BENDROSIOS NUOSTATOS

1 straipsnis

Bendras tikslas

Sąjunga, laikydamasi šio reglamento ir jo priedo nuostatų, finansuoja priemones, kuriomis remiamas aukšto lygio branduolinės bei radiacinės saugos skatinimas ir efektyvių bei veiksmingų branduolinės medžiagos apsaugos priemonių taikymas trečiosiose šalyse.

2 straipsnis

Konkretūs tikslai

Bendradarbiaujant pagal šį reglamentą siekiama šių konkrečių tikslų:

| 1) | puoselėti veiksmingą branduolinės saugos kultūrą, įgyvendinti griežčiausius branduolinės bei radiacinės saugos standartus ir nuolat tobulinti branduolinę saugą; |
| --- | --- |

1)

puoselėti veiksmingą branduolinės saugos kultūrą, įgyvendinti griežčiausius branduolinės bei radiacinės saugos standartus ir nuolat tobulinti branduolinę saugą;

| 2) | atsakingai ir saugiai tvarkyti panaudotą branduolinį kurą ir radioaktyviąsias atliekas, t. y. vežti, paruošti apdorojimui, apdoroti, perdirbti, saugoti ir utilizuoti, bei nutraukti buvusių branduolinių objektų vietų ir įrenginių eksploatavimą ir juos išvalyti; |
| --- | --- |

2)

atsakingai ir saugiai tvarkyti panaudotą branduolinį kurą ir radioaktyviąsias atliekas, t. y. vežti, paruošti apdorojimui, apdoroti, perdirbti, saugoti ir utilizuoti, bei nutraukti buvusių branduolinių objektų vietų ir įrenginių eksploatavimą ir juos išvalyti;

| 3) | nustatyti efektyvių ir veiksmingų branduolinės medžiagos apsaugos priemonių taikymo trečiosiose šalyse sistemas ir metodiką. |
| --- | --- |

3)

nustatyti efektyvių ir veiksmingų branduolinės medžiagos apsaugos priemonių taikymo trečiosiose šalyse sistemas ir metodiką.

3 straipsnis

Konkrečios priemonės

1.   Siekiant 2 straipsnio 1 punkte nustatyto tikslo visų pirma taikomos šios priemonės:

| a) | reguliavimo įstaigų, techninės pagalbos organizacijų rėmimas; |
| --- | --- |

a)

reguliavimo įstaigų, techninės pagalbos organizacijų rėmimas;

| b) | reguliavimo sistemos, visų pirma susijusios su atominių elektrinių ir kitų branduolinių įrenginių patikros, įvertinimo, licencijavimo ir priežiūros veikla, stiprinimas; |
| --- | --- |

b)

reguliavimo sistemos, visų pirma susijusios su atominių elektrinių ir kitų branduolinių įrenginių patikros, įvertinimo, licencijavimo ir priežiūros veikla, stiprinimas;

| c) | veiksmingų reguliavimo sistemų, procedūrų ir struktūrų skatinimas siekiant užtikrinti tinkamą apsaugą nuo radioaktyviųjų medžiagų jonizuojančiosios spinduliuotės, visų pirma nuo didelio aktyvumo radioaktyviųjų šaltinių, ir saugų jų utilizavimą; |
| --- | --- |

c)

veiksmingų reguliavimo sistemų, procedūrų ir struktūrų skatinimas siekiant užtikrinti tinkamą apsaugą nuo radioaktyviųjų medžiagų jonizuojančiosios spinduliuotės, visų pirma nuo didelio aktyvumo radioaktyviųjų šaltinių, ir saugų jų utilizavimą;

| d) | avarijų, turinčių radiologinių pasekmių (įskaitant atsitiktinę apšvitą), prevencijos veiksmingos tvarkos nustatymas, o tokioms pasekmėms kilus – jų sušvelninimo tvarkos nustatymas, pavyzdžiui, aplinkos stebėjimas radioaktyviųjų medžiagų patekimo į aplinką atveju, švelninimo ir valymo veiklos projektavimas bei įgyvendinimas ir bendradarbiavimas su nacionalinėmis ir tarptautinėmis organizacijomis atsitiktinės apšvitos atveju, ir avarijos likvidavimo priemonių plano, pasirengimo ir reagavimo, civilinės saugos ir reabilitacijos priemonių veiksmingos tvarkos nustatymas; |
| --- | --- |

d)

avarijų, turinčių radiologinių pasekmių (įskaitant atsitiktinę apšvitą), prevencijos veiksmingos tvarkos nustatymas, o tokioms pasekmėms kilus – jų sušvelninimo tvarkos nustatymas, pavyzdžiui, aplinkos stebėjimas radioaktyviųjų medžiagų patekimo į aplinką atveju, švelninimo ir valymo veiklos projektavimas bei įgyvendinimas ir bendradarbiavimas su nacionalinėmis ir tarptautinėmis organizacijomis atsitiktinės apšvitos atveju, ir avarijos likvidavimo priemonių plano, pasirengimo ir reagavimo, civilinės saugos ir reabilitacijos priemonių veiksmingos tvarkos nustatymas;

| e) | parama užtikrinant branduolinių įrenginių ir jų vietų saugą, susijusi su praktinėmis apsaugos priemonėmis, skirtomis esamai spinduliuotės keliamai rizikai darbuotojų ir gyventojų sveikatai mažinti. |
| --- | --- |

e)

parama užtikrinant branduolinių įrenginių ir jų vietų saugą, susijusi su praktinėmis apsaugos priemonėmis, skirtomis esamai spinduliuotės keliamai rizikai darbuotojų ir gyventojų sveikatai mažinti.

2.   Siekiant 2 straipsnio 2 punkte nurodytų tikslų visų pirma taikomos šios priemonės:

| a) | parama reguliavimo įstaigoms, techninės pagalbos organizacijoms ir reguliavimo sistemos stiprinimas, visų pirma kiek tai susiję su panaudoto kuro ir radioaktyviųjų atliekų atsakingu ir saugiu tvarkymu; |
| --- | --- |

a)

parama reguliavimo įstaigoms, techninės pagalbos organizacijoms ir reguliavimo sistemos stiprinimas, visų pirma kiek tai susiję su panaudoto kuro ir radioaktyviųjų atliekų atsakingu ir saugiu tvarkymu;

| b) | panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų atsakingo ir saugaus tvarkymo konkrečių strategijų ir programų kūrimas ir įgyvendinimas; |
| --- | --- |

b)

panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų atsakingo ir saugaus tvarkymo konkrečių strategijų ir programų kūrimas ir įgyvendinimas;

| c) | esamų įrenginių eksploatavimo nutraukimo, buvusių branduolinių objektų vietų ir urano kasyklų išvalymo, taip pat jūroje nuskendusių radioaktyviųjų objektų ir medžiagų iškėlimo ir tvarkymo strategijų bei programų rengimas ir įgyvendinimas. |
| --- | --- |

c)

esamų įrenginių eksploatavimo nutraukimo, buvusių branduolinių objektų vietų ir urano kasyklų išvalymo, taip pat jūroje nuskendusių radioaktyviųjų objektų ir medžiagų iškėlimo ir tvarkymo strategijų bei programų rengimas ir įgyvendinimas.

3.   2 straipsnio 3 punkte nustatytas tikslas apima tik techninius aspektus siekiant užtikrinti, kad rūdos, žaliavos ir specialios daliosios medžiagos nebūtų naudojamos kitiems tikslams nei naudotojų deklaruota tikslinė paskirtis. Siekiant to tikslo visų pirma taikomos šios priemonės:

| a) | būtinos reguliavimo sistemos, metodikos, technologijos ir praktikos, skirtos branduolinės apsaugos priemonėms įgyvendinti, be kita ko, tinkamai daliųjų medžiagų apskaitai ir kontrolei valstybės ir operatorių lygiu, nustatymas; |
| --- | --- |

a)

būtinos reguliavimo sistemos, metodikos, technologijos ir praktikos, skirtos branduolinės apsaugos priemonėms įgyvendinti, be kita ko, tinkamai daliųjų medžiagų apskaitai ir kontrolei valstybės ir operatorių lygiu, nustatymas;

| b) | infrastruktūros rėmimas ir personalo mokymas. |
| --- | --- |

b)

infrastruktūros rėmimas ir personalo mokymas.

4.   1 ir 2 dalyse nurodytos priemonės gali apimti veiksmus, kuriais skatinamas tarptautinis bendradarbiavimas, įskaitant tarptautinių konvencijų ir sutarčių įgyvendinimą bei stebėjimą. Siekiant sustiprinti pasiektų rezultatų tvarumą, jos taip pat turi apimti ir svarbų žinių perdavimo elementą, pavyzdžiui, keitimąsi informacija, gebėjimų stiprinimą ir mokymą branduolinės saugos ir mokslinių tyrimų srityse. Jos įgyvendinamos bendradarbiaujant su Sąjungos valstybių narių kompetentingomis valdžios institucijomis ir (arba) trečiųjų šalių valdžios institucijomis, branduolinės veiklos reguliavimo subjektais bei jų techninės pagalbos organizacijomis ir (arba) atitinkamomis tarptautinėmis organizacijomis, visų pirma TATENA. Konkrečiais ir tinkamai pagrįstais atvejais su 1 dalies b ir c punktais susijusios priemonės įgyvendinamos bendradarbiaujant su valstybių narių operatoriais ir (arba) kompetentingomis organizacijomis ir trečiųjų šalių branduolinių įrenginių ir jų vietų operatoriais, kaip apibrėžta Direktyvos 2009/71/Euratomas 3 straipsnio 1 dalyje.

4 straipsnis

Atitiktis, nuoseklumas ir papildomumas

1.   Pažanga, padaryta siekiant 2 straipsnyje nustatytų konkrečių tikslų, atitinkamai vertinama remiantis šiais veiklos rodikliais:

| a) | vykdant bendradarbiavimą nustatytų problemų skaičius ir svarba; |
| --- | --- |

a)

vykdant bendradarbiavimą nustatytų problemų skaičius ir svarba;

| b) | panaudoto kuro, branduolinių atliekų ir eksploatavimo nutraukimo strategijų raidos, atitinkamų teisės aktų ir reguliavimo sistemos bei projektų įgyvendinimo padėtis; |
| --- | --- |

b)

panaudoto kuro, branduolinių atliekų ir eksploatavimo nutraukimo strategijų raidos, atitinkamų teisės aktų ir reguliavimo sistemos bei projektų įgyvendinimo padėtis;

| c) | atitinkamose branduolinės apsaugos priemonių ataskaitose nustatytų problemų skaičius ir svarba. |
| --- | --- |

c)

atitinkamose branduolinės apsaugos priemonių ataskaitose nustatytų problemų skaičius ir svarba.

Prieš įgyvendinant projektus ir atsižvelgiant į kiekvieno veiksmo ypatybes, apibrėžiami konkretūs stebėsenos, vertinimo ir veiklos rezultatų peržiūros rodikliai, kaip nurodyta 7 straipsnio 2 dalyje.

2.   Komisija užtikrina, kad priimtos priemonės atitiktų atitinkamai šaliai partnerei taikomos Sąjungos strateginės politikos bendrą sistemą, visų pirma tos šalies partnerės vystomojo ir ekonominio bendradarbiavimo politikos bei programų tikslus.

3.   Šiame reglamente numatytu finansiniu, ekonominiu ir techniniu bendradarbiavimu papildomas Sąjungos pagal kitas priemones numatytas bendradarbiavimas.

II ANTRAŠTINĖ DALIS

PROGRAMAVIMAS IR ORIENTACINIS LĖŠŲ PASKIRSTYMAS

5 straipsnis

Strategijos dokumentas

1.   Bendrijos bendradarbiavimas pagal šį reglamentą vykdomas remiantis Bendradarbiavimo branduolinės saugos srityje priemonės bendru daugiamečiu strategijos dokumentu.

2.   Strategijos dokumentas yra bendras bendradarbiavimo pagrindas ir rengiamas ne ilgesniam kaip septynerių metų laikotarpiui. Jame pateikiama Bendrijos bendradarbiavimo pagal šį reglamentą strategija, atsižvelgiant į atitinkamų šalių poreikius, Bendrijos prioritetus, tarptautinę padėtį ir atitinkamų trečiųjų šalių veiklą. Strategijos dokumente taip pat nurodoma pridėtinė bendradarbiavimo vertė ir kaip išvengti dubliavimosi su kitomis programomis bei iniciatyvomis, visų pirma tomis, kurias vykdo panašių tikslų siekiančios tarptautinės organizacijos ir pagrindiniai paramos teikėjai.

3.   Strategijos dokumente siekiama nustatyti nuoseklią Bendrijos ir atitinkamų trečiųjų šalių ar regionų bendradarbiavimo sistemą, atitinkančią Bendrijos bendrą tikslą ir taikymo sritį, uždavinius, principus ir politiką.

4.   Rengiant strategijos dokumentą laikomasi pagalbos veiksmingumo principų: nacionalinės atsakomybės, partnerystės, koordinavimo, derinimo, pritaikymo prie šalies gavėjos arba regioninių sistemų, tarpusavio atskaitomybės ir orientavimosi į rezultatus.

5.   Komisija patvirtina strategijos dokumentą laikydamasi 11 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros. Komisija atlieka strategijos dokumento peržiūrą ir prireikus jį atnaujina laikotarpio viduryje arba esant poreikiui, laikydamasi tos pačios procedūros.

6 straipsnis

Orientacinės daugiametės programos

1.   Orientacinės daugiametės programos rengiamos remiantis 5 straipsnyje nurodytu strategijos dokumentu. Orientacinės daugiametės programos apima 2–4 metų laikotarpį.

2.   Orientacinėse daugiametėse programose nurodomos finansavimui pasirinktos prioritetinės sritys, konkretūs tikslai, numatomi rezultatai, veiklos rodikliai ir orientaciniai finansiniai asignavimai apskritai ir kiekvienai prioritetinei sričiai, įskaitant pagrįstą nepaskirstytųjų lėšų rezervą. Atitinkamais atvejais galima pateikti tų duomenų intervalą arba minimumą. Orientacinėse daugiametėse programose nustatomos gairės, kaip išvengti dubliavimosi.

3.   Orientacinės daugiametės programos grindžiamos prašymu, gautu iš šalių partnerių arba regiono (-ų) partnerio (-ių), ir dialogu su jais, dalyvaujant suinteresuotiesiems subjektams, siekiant užtikrinti, kad atitinkama šalis ar regionas būtų pakankamai atsakingas už procesą ir būtų skatinama parama nacionalinėms vystymosi strategijoms. Siekiant užtikrinti papildomumą ir išvengti dubliavimosi, orientacinėse daugiametėse programose atsižvelgiama į vykdomą ir planuojamą vykdyti tarptautinį bendradarbiavimą, visų pirma su panašių tikslų siekiančiomis tarptautinėmis organizacijomis ir pagrindiniais paramos teikėjais, 2 straipsnyje nustatytose srityse. Orientacinėse daugiametėse programose taip pat nurodoma pridėtinė bendradarbiavimo vertė.

4.   Komisija priima orientacines daugiametes programas laikydamasi 11 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros. Laikydamasi tos pačios procedūros, Komisija patikslina ir prireikus atnaujina tas orientacines programas, atsižvelgdama į visas 5 straipsnyje nurodyto strategijos dokumento peržiūras.

III ANTRAŠTINĖ DALIS

ĮGYVENDINIMAS

7 straipsnis

Metinės veiksmų programos

1.   Metinės veiksmų programos (toliau – veiksmų programos) rengiamos remiantis atitinkamai 5 ir 6 straipsniuose nurodytais strategijos dokumentu ir orientacinėmis daugiametėmis programomis. Veiksmų programos sudaromos kiekvienai trečiajai šaliai arba regionui ir jose pateikiama išsami informacija, susijusi su šiuo reglamentu numatyto bendradarbiavimo vykdymu.

Išimties tvarka, ypač jei veiksmų programa dar nepriimta, Komisija, remdamasi orientaciniais programavimo dokumentais, pagal tas pačias taisykles ir procedūras, kurių laikosi priimdama veiksmų programas, gali priimti atskiras priemones.

Jeigu iškyla nenumatytų ir deramai pagrįstų poreikių, aplinkybių arba įsipareigojimų, Komisija gali priimti specialias priemones, kurios nėra numatytos orientaciniuose programavimo dokumentuose.

2.   Veiksmų programose nurodomi tikslai, kurių siekiama, intervencijos sritys, numatomos priemonės ir projektai, numatomi rezultatai, valdymo tvarka ir bendra planuojamo finansavimo suma. Jose pateikiama finansuotinų veiksmų aprašas, nurodomos kiekvienam veiksmui skirtos sumos, orientacinis jų įgyvendinimo tvarkaraštis ir, kai tinkama, konkretūs stebėsenos, vertinimo ir veiklos rezultatų peržiūros rodikliai. Į jas atitinkamais atvejais įtraukiama visa ankstesnio bendradarbiavimo patirtis.

3.   Komisija priima veiksmų programas, atskiras priemones ir specialias priemones laikydamasi 11 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros. Laikydamasi tos pačios procedūros, Komisija gali patikslinti veiksmų programas ir priemones ir pratęsti jų galiojimą.

4.   Nukrypstant nuo 3 dalies, nereikalaujama, kad 11 straipsnio 2 dalyje nurodyta nagrinėjimo procedūra būtų taikoma:

| i) | atskiroms priemonėms, kurioms skiriama Sąjungos finansinė parama neviršija 5 mln. EUR; |
| --- | --- |

i)

atskiroms priemonėms, kurioms skiriama Sąjungos finansinė parama neviršija 5 mln. EUR;

| ii) | specialioms priemonėms, kurioms skiriama Sąjungos finansinė parama neviršija 5 mln. EUR; |
| --- | --- |

ii)

specialioms priemonėms, kurioms skiriama Sąjungos finansinė parama neviršija 5 mln. EUR;

| iii) | veiksmų programų, atskirų priemonių ir specialių priemonių techniniams pakeitimams. |
| --- | --- |

iii)

veiksmų programų, atskirų priemonių ir specialių priemonių techniniams pakeitimams.

Šioje dalyje techniniai pakeitimai – tai tokie pataisymai kaip:

| — | įgyvendinimo laikotarpio pratęsimas, |
| --- | --- |

—

įgyvendinimo laikotarpio pratęsimas,

| — | lėšų perskirstymas tarp metinėse veiksmų programose, atskirose ar specialiose priemonėse ir projektuose nurodytų veiksmų, sudarantis ne daugiau kaip 20 % pradinio biudžeto ir neviršijantis 5 mln. EUR, arba |
| --- | --- |

—

lėšų perskirstymas tarp metinėse veiksmų programose, atskirose ar specialiose priemonėse ir projektuose nurodytų veiksmų, sudarantis ne daugiau kaip 20 % pradinio biudžeto ir neviršijantis 5 mln. EUR, arba

| — | metinių veiksmų programų, atskirų arba specialių priemonių biudžeto padidinimas ar sumažinimas, sudarantis ne daugiau kaip 20 % pradinio biudžeto ir neviršijantis 5 mln. EUR, |
| --- | --- |

—

metinių veiksmų programų, atskirų arba specialių priemonių biudžeto padidinimas ar sumažinimas, sudarantis ne daugiau kaip 20 % pradinio biudžeto ir neviršijantis 5 mln. EUR,

jeigu tokie pakeitimai nedaro esminio poveikio pradinių priemonių ir veiksmų programų tikslams.

Apie pagal šią dalį priimtas priemones per vieną mėnesį nuo jų priėmimo dienos pranešama Europos Parlamentui, Tarybai ir 11 straipsnio 1 dalyje nurodytam komitetui.

5.   Jei yra tinkamai pagrįstų priežasčių, dėl kurių privaloma skubėti ir kurios susijusios su būtinybe Bendrijai skubiai reaguoti siekiant sušvelninti branduolinės arba radiologinės avarijos pasekmes, Komisija nedelsiant taikytinais įgyvendinimo aktais priima arba keičia veiksmų programas arba priemones laikydamasi 11 straipsnio 3 dalyje nurodytos procedūros.

6.   Komisija taip pat gali nuspręsti prisijungti prie bet kokios iniciatyvos, kurią pradeda panašių tikslų siekiančios tarptautinės organizacijos ir pagrindiniai paramos teikėjai, jei ta iniciatyva atitinka 1 straipsnyje nustatytą pagrindinį tikslą. Atitinkami sprendimai dėl finansavimo priimami laikantis šio straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodytos tvarkos.

8 straipsnis

Nuoseklumas ir papildomumas

Atliekant programavimą arba programų peržiūras po Reglamento (ES) Nr. 236/2014 17 straipsnyje nurodytos laikotarpio vidurio ataskaitos paskelbimo, atsižvelgiama į joje pateiktus rezultatus, nustatytus faktus ir išvadas.

9 straipsnis

Įgyvendinimas

Šis reglamentas įgyvendinamas laikantis Reglamento (ES) Nr. 236/2014 1 straipsnio 3 ir 4 dalių, 3, 4, 5, 7, 8, 9, 12 ir 17 straipsnių, jei šiame reglamente nenurodyta kitaip.

10 straipsnis

Ataskaita

Komisija nagrinėja pažangą, padarytą įgyvendinant priemones, kurių imtasi pagal šį reglamentą, ir Europos Parlamentui bei Tarybai pateikia šiame reglamente numatyto bendradarbiavimo rezultatų metinę ataskaitą. Ataskaitoje pateikiama informacija apie praėjusiais metais finansuotas priemones, stebėsenos bei vertinimo veiklos rezultatus ir biudžeto įsipareigojimų bei mokėjimų vykdymą, suskirstyta pagal šalis, regionus ir bendradarbiavimo rūšį.

IV ANTRAŠTINĖ DALIS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

11 straipsnis

Komitetas

1.   Komisijai padeda Bendradarbiavimo branduolinės saugos srityje komitetas. Tas komitetas – tai komitetas, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.

2.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.

3.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 8 straipsnis kartu su jo 5 straipsniu.

12 straipsnis

Europos išorės veiksmų tarnyba

Šis reglamentas taikomas atsižvelgiant į Sprendimo 2010/427/ES 9 straipsnį.

13 straipsnis

Orientacinė finansavimo suma

1.   Orientacinė finansavimo suma, skirta šiam reglamentui įgyvendinti 2014–2020 m., yra 225 321 000 EUR.

2.   Metinius asignavimus tvirtina Europos Parlamentas ir Taryba, neviršydami daugiametėje finansinėje programoje nustatytų ribų.

14 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d.

Šis reglamentas pagal Sutartis privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2013 m. gruodžio 13 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

V. MAZURONIS

---

(1)  2013 m. lapkričio 19 d. nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

1

(2)  2007 m. vasario 19 d. Tarybos reglamentas (Euratomas) Nr. 300/2007, nustatantis bendradarbiavimo branduolinės saugos srityje priemonę (OL L 81, 2007 3 22, p. 1).

2

(3)  1999 m. lapkričio 16 d. Komisijos sprendimas 1999/819/Euratomas dėl Europos atominės energijos bendrijos prisijungimo prie 1994 m. Branduolinės saugos konvencijos (OL L 318, 1999 12 11, p. 20).

3

(4)  2005 m. birželio 14 d. Komisijos sprendimas 2005/510/Euratomas dėl Europos atominės energijos bendrijos prisijungimo prie Jungtinės panaudoto kuro tvarkymo saugos ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo saugos konvencijos (OL L 185, 2005 7 16, p. 33).

4

(5)  2009 m. birželio 25 d. Tarybos direktyva 2009/71/Euratomas, kuria nustatoma Bendrijos branduolinių įrenginių branduolinės saugos sistema (OL L 172, 2009 7 2, p. 18).

5

(6)  2011 m. liepos 19 d. Tarybos direktyva 2011/70/Euratomas, kuria nustatoma panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų atsakingo ir saugaus tvarkymo Bendrijos sistema (OL L 199, 2011 8 2, p. 48).

6

(7)  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).

7

(8)  2013 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 236/2014, kuriuo nustatomos bendros Sąjungos išorės veiksmų priemonių įgyvendinimo taisyklės ir procedūros (Žr. šio Oficialiojo leidinio p. 95).

8

(9)  2010 m. liepos 26 d. Tarybos sprendimas 2010/427/ES, kuriuo nustatoma Europos išorės veiksmų tarnybos struktūra ir veikimas (OL L 201, 2010 8 3, p. 30).

9

---

PRIEDAS

BENDRADARBIAVIMUI BRANDUOLINĖS SAUGOS SRITYJE TAIKOMI KRITERIJAI

Šiame priede apibrėžiami bendradarbiavimo pagal šį reglamentą kriterijai (1), įskaitant prioritetus.

Bendradarbiavimas turėtų būti grindžiamas toliau išdėstytais kriterijais.

1.   Bendrieji kriterijai ir prioritetai

| a) | Bendrieji kriterijai






  — | Bendradarbiavimas gali apimti visas viso pasaulio trečiąsias šalis. |
| --- | --- | --- |

a)

Bendrieji kriterijai

—

Bendradarbiavimas gali apimti visas viso pasaulio trečiąsias šalis.

| — | Pirmenybė turėtų būti teikiama narystės siekiančioms šalims ir Europos kaimynystės regiono šalims, pageidautina, laikantis kiekvienai šaliais skirto požiūrio. Regionu pagrįstas požiūris turėtų būti taikomas kituose regionuose esančioms šalims. |
| --- | --- |

—

Pirmenybė turėtų būti teikiama narystės siekiančioms šalims ir Europos kaimynystės regiono šalims, pageidautina, laikantis kiekvienai šaliais skirto požiūrio. Regionu pagrįstas požiūris turėtų būti taikomas kituose regionuose esančioms šalims.

| — | Bendradarbiaujant su dideles pajamas gaunančiomis šalimis siekiama sudaryti palankesnes sąlygas jų atitinkamiems suinteresuotiesiems subjektams, kompetentingiems branduolinės ir radiacinės saugos srityje, palaikyti tarpusavio santykius. Remiant tokius santykius dideles pajamas gaunančioms šalims pagal šį reglamentą neskiriamas joks Bendrijos finansavimas. Tačiau jei reikia ir tinkama, gali būti taikomos specialios priemonės, pavyzdžiui, įvykus didelei branduolinei avarijai. |
| --- | --- |

—

Bendradarbiaujant su dideles pajamas gaunančiomis šalimis siekiama sudaryti palankesnes sąlygas jų atitinkamiems suinteresuotiesiems subjektams, kompetentingiems branduolinės ir radiacinės saugos srityje, palaikyti tarpusavio santykius. Remiant tokius santykius dideles pajamas gaunančioms šalims pagal šį reglamentą neskiriamas joks Bendrijos finansavimas. Tačiau jei reikia ir tinkama, gali būti taikomos specialios priemonės, pavyzdžiui, įvykus didelei branduolinei avarijai.

| — | Bendras sutarimas ir trečiosios šalies ir Bendrijos tarpusavio susitarimas turėtų būti patvirtintas pateikus Komisijai oficialų prašymą, įpareigojant atitinkamą vyriausybę. |
| --- | --- |

—

Bendras sutarimas ir trečiosios šalies ir Bendrijos tarpusavio susitarimas turėtų būti patvirtintas pateikus Komisijai oficialų prašymą, įpareigojant atitinkamą vyriausybę.

| — | Trečiosios šalys, pageidaujančios bendradarbiauti su Bendrija, turėtų visiškai laikytis branduolinio ginklo neplatinimo principų. Be to, jos turėtų būti atitinkamų TATENA sistemos konvencijų dėl branduolinės saugos ir saugumo šalys, pvz., 1994 m. Branduolinės saugos konvencijos ir Jungtinės panaudoto kuro tvarkymo saugos ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo saugos konvencijos, arba būti ėmęsi veiksmų, rodančių tvirtą įsipareigojimą prisijungti prie tų konvencijų. Tas įsipareigojimas turėtų būti kiekvienais metais įvertinamas ir to įvertinimo pagrindu priimamas sprendimą dėl galimybės tęsti bendradarbiavimą. Bendradarbiavimui su Bendrija galėtų būti nustatyta prisijungimo prie atitinkamų konvencijų ar pasirengimo prisijungti prie tų konvencijų veiksmų įvykdymo sąlyga. Ekstremaliosios situacijos atvejais išimties tvarka tuos principus reikėtų taikyti lanksčiai. |
| --- | --- |

—

Trečiosios šalys, pageidaujančios bendradarbiauti su Bendrija, turėtų visiškai laikytis branduolinio ginklo neplatinimo principų. Be to, jos turėtų būti atitinkamų TATENA sistemos konvencijų dėl branduolinės saugos ir saugumo šalys, pvz., 1994 m. Branduolinės saugos konvencijos ir Jungtinės panaudoto kuro tvarkymo saugos ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo saugos konvencijos, arba būti ėmęsi veiksmų, rodančių tvirtą įsipareigojimą prisijungti prie tų konvencijų. Tas įsipareigojimas turėtų būti kiekvienais metais įvertinamas ir to įvertinimo pagrindu priimamas sprendimą dėl galimybės tęsti bendradarbiavimą. Bendradarbiavimui su Bendrija galėtų būti nustatyta prisijungimo prie atitinkamų konvencijų ar pasirengimo prisijungti prie tų konvencijų veiksmų įvykdymo sąlyga. Ekstremaliosios situacijos atvejais išimties tvarka tuos principus reikėtų taikyti lanksčiai.

| — | Siekiant užtikrinti šiame reglamente numatyto bendradarbiavimo tikslų įgyvendinimą ir jį stebėti, atitinkama trečioji šalis pritaria, kad būtų atliktas taikytų veiksmų vertinimas. Atliekant tokį vertinimą turėtų būti galima stebėti ir tikrinti, ar laikomasi sutartų tikslų, ir jis galėtų būti tolesnio Bendrijos įnašo mokėjimo sąlyga. |
| --- | --- |

—

Siekiant užtikrinti šiame reglamente numatyto bendradarbiavimo tikslų įgyvendinimą ir jį stebėti, atitinkama trečioji šalis pritaria, kad būtų atliktas taikytų veiksmų vertinimas. Atliekant tokį vertinimą turėtų būti galima stebėti ir tikrinti, ar laikomasi sutartų tikslų, ir jis galėtų būti tolesnio Bendrijos įnašo mokėjimo sąlyga.

| — | Pagal šį reglamentą Sąjungos vykdomus bendradarbiavimu branduolinės saugos ir apsaugos priemonių srityje nesiekiama propaguoti branduolinės energetikos, todėl jo nereikėtų vertinti kaip priemonės tokio pobūdžio energijos šaltiniui trečiosiose šalyse propaguoti. |
| --- | --- |

—

Pagal šį reglamentą Sąjungos vykdomus bendradarbiavimu branduolinės saugos ir apsaugos priemonių srityje nesiekiama propaguoti branduolinės energetikos, todėl jo nereikėtų vertinti kaip priemonės tokio pobūdžio energijos šaltiniui trečiosiose šalyse propaguoti.

| b) | Prioritetai
  Siekiant sukurti saugos sąlygas, būtinas grėsmėms visuomenės gyvybei ir sveikatai pašalinti, bendradarbiaujama pirmiausia su branduolinės energetikos reguliavimo įstaigomis ir jų techninės pagalbos organizacijomis. Tokiu bendradarbiavimu siekiama užtikrinti jų techninę kompetenciją ir nepriklausomumą, taip pat sustiprinti reguliavimo sistemą, visų pirma susijusią su licencijavimo veikla, įskaitant veiksmingų ir išsamių grėsmių ir saugos vertinimų peržiūrą ir tolesnę susijusią veiklą („testavimas nepalankiausiomis sąlygomis“).
  Kiti bendradarbiavimo programų prioritetai, plėtotini pagal šį reglamentą, apima:






  — | panaudoto kuro ir radioaktyviųjų atliekų atsakingo ir saugaus tvarkymo atsakingų strategijų ir programų kūrimą ir įgyvendinimą; |
| --- | --- | --- |

b)

Prioritetai

Siekiant sukurti saugos sąlygas, būtinas grėsmėms visuomenės gyvybei ir sveikatai pašalinti, bendradarbiaujama pirmiausia su branduolinės energetikos reguliavimo įstaigomis ir jų techninės pagalbos organizacijomis. Tokiu bendradarbiavimu siekiama užtikrinti jų techninę kompetenciją ir nepriklausomumą, taip pat sustiprinti reguliavimo sistemą, visų pirma susijusią su licencijavimo veikla, įskaitant veiksmingų ir išsamių grėsmių ir saugos vertinimų peržiūrą ir tolesnę susijusią veiklą („testavimas nepalankiausiomis sąlygomis“).

Kiti bendradarbiavimo programų prioritetai, plėtotini pagal šį reglamentą, apima:

—

panaudoto kuro ir radioaktyviųjų atliekų atsakingo ir saugaus tvarkymo atsakingų strategijų ir programų kūrimą ir įgyvendinimą;

| — | esamų įrenginių eksploatavimo nutraukimą, buvusių branduolinių objektų vietų ir urano kasyklų išvalymą, taip pat jūroje nuskendusių radioaktyviųjų objektų ir medžiagos iškėlimą ir sutvarkymą, jeigu jie kelia pavojų visuomenei. |
| --- | --- |

—

esamų įrenginių eksploatavimo nutraukimą, buvusių branduolinių objektų vietų ir urano kasyklų išvalymą, taip pat jūroje nuskendusių radioaktyviųjų objektų ir medžiagos iškėlimą ir sutvarkymą, jeigu jie kelia pavojų visuomenei.

Konkrečiais 2 ir 3 straipsniuose išdėstytais atvejais, visų pirma imantis išsamių su rizikos ir saugos vertinimais susijusių tolesnių priemonių, apsvarstoma bendradarbiavimo su trečiųjų šalių atominių elektrinių operatoriais galimybė. Toks bendradarbiavimas neapima įrangos tiekimo.

2.   Šalys, kuriose įdiegti branduolinės energijos gamybos pajėgumai

Kalbant apie šalis, kurioms jau skirtas Bendrijos finansavimas, papildomas bendradarbiavimas turėtų priklausyti nuo Bendrijos finansuotų veiksmų įvertinimo ir tinkamo naujų poreikių pagrindimo. Atlikus vertinimą turėtų būti įmanoma tiksliau nustatyti bendradarbiavimo pobūdį ir šioms šalims ateityje skirtinas sumas.

Jeigu šalims reikalingas bendradarbiavimas, reikėtų atsižvelgti į:

| a) | intervencijos atitinkamoje šalyje skubumo laipsnį, atsižvelgus į branduolinės saugos padėtį; ir |
| --- | --- |

a)

intervencijos atitinkamoje šalyje skubumo laipsnį, atsižvelgus į branduolinės saugos padėtį; ir

| b) | įsikišimo tinkamu momentu reikšmę, siekiant užtikrinti, kad būtų skatinama branduolinės saugos kultūra, visų pirma kalbant apie reguliavimo institucijų bei techninės pagalbos organizacijų kūrimą ar stiprinimą bei panaudoto kuro ir radioaktyviųjų atliekų atsakingo ir saugaus tvarkymo strategijų ir programų kūrimą ir įgyvendinimą. |
| --- | --- |

b)

įsikišimo tinkamu momentu reikšmę, siekiant užtikrinti, kad būtų skatinama branduolinės saugos kultūra, visų pirma kalbant apie reguliavimo institucijų bei techninės pagalbos organizacijų kūrimą ar stiprinimą bei panaudoto kuro ir radioaktyviųjų atliekų atsakingo ir saugaus tvarkymo strategijų ir programų kūrimą ir įgyvendinimą.

Integruotosios reguliavimo priežiūros paslaugos ir TATENA operacinio saugumo patikros grupės misijos būtų vertinamos palankiai, nors tai nebūtų formalus bendradarbiavimo kriterijus.

3.   Šalys, kuriose nėra įdiegtų branduolinės energijos gamybos pajėgumų

Šalių, kuriose yra Direktyvos 2009/71/Euratomas 3 straipsnio 1 dalyje apibrėžtų branduolinių įrenginių, tačiau kurios nenori plėtoti branduolinės energijos gamybos pajėgumų, atveju bendradarbiavimas priklauso nuo skubos laipsnio, atsižvelgus į branduolinės saugos padėtį.

Jeigu šalys nori plėtoti branduolinės energijos gamybos pajėgumus, nesvarbu, ar jos turi Direktyvos 2009/71/Euratomas 3 straipsnio 1 dalyje apibrėžtų branduolinių įrenginių, ir jeigu dėl jų tinkamu momentu reikia intervencijos, siekiant užtikrinti, kad branduolinės saugos kultūra būtų puoselėjama kartu plėtojant branduolinės energijos gamybos programą, visų pirma reguliavimo valdžios institucijų ir techninės pagalbos organizacijų stiprinimo srityje, bendradarbiaujant su jomis bus atsižvelgiama į branduolinės energijos plėtojimo programos patikimumą, vyriausybės sprendimo naudoti branduolinę energiją buvimą ir preliminaraus veiksmų plano, kuriame reikėtų atsižvelgti į Nacionalinės branduolinės energijos infrastruktūros plėtros tikslus (TATENA branduolinės energijos serijos dokumentas NG-G-3.1), parengimą.

Bendradarbiavimu su šios kategorijos šalimis visų pirma siekiama plėtoti reikalingą reguliavimo infrastruktūrą, branduolinės veiklos reguliavimo įstaigos ir atitinkamos (-ų) techninės pagalbos organizacijos (-ų) techninę kompetenciją. Taip pat reikėtų atsižvelgti į panaudoto kuro ir radioaktyviųjų atliekų atsakingo ir saugaus tvarkymo strategijas ir programas ir, atitinkamais atvejais, jas remti, taip pat tose šalyse, kurios nenumato plėtoti branduolinės energijos gamybos pajėgumų arba kurios yra nusprendusios to nedaryti.

Jeigu šalys nepriskiriamos prie išvardytų kategorijų, bendradarbiavimas su jomis gali būti numatytas susiklosčius ekstremaliajai padėčiai branduolinės saugos srityje. Tų šalių atžvilgiu turėtų būti numatyta tam tikro bendrųjų kriterijų taikymo lankstumo galimybė.

4.   Koordinavimas

Komisija savo bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis turėtų koordinuoti su panašių tikslų siekiančiomis organizacijomis, visų pirma su TATENA. Tas koordinavimas turėtų suteikti Bendrijai ir atitinkamoms organizacijoms galimybę išvengti bet kokio su trečiosiomis šalimis susijusių veiksmų ir finansavimo dubliavimo. Įgyvendinant šį uždavinį Komisija taip pat turėtų įtraukti valstybių narių kompetentingas valdžios institucijas ir Europos operatorius ir taip sustiprinti Europos patirties branduolinės saugos ir apsaugos priemonių srityje kokybę.

Taikydama priemones, kurių galima imtis pagal šio reglamento 3 straipsnio 3 dalį, Komisija užtikrina, kad nebūtų dubliavimosi tarp bendradarbiavimo apsaugos priemonių srityje ir galimo bendradarbiavimo saugumo ir branduolinio ginklo neplatinimo srityje pagal priemonę, kuria prisidedama prie stabilumo ir taikos.

---

(1)  Tais kriterijais atsižvelgiama į Tarybos išvadas dėl paramos trečiosioms šalims branduolinės saugos ir apsaugos srityje (2913-as Transporto, telekomunikacijų ir energetikos tarybos susitikimas, Briuselis, 2008 m. gruodžio 9 d.).

---