# Eiropas Savienības L 59/2014

| | ISSN 1977-0715
  doi:10.3000/19770715.L_2014.059.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 59 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 57. sējums2014. gada 28. februāris |

ISSN 1977-0715

doi:10.3000/19770715.L_2014.059.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 59

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

57. sējums2014. gada 28. februāris

---

| Saturs | | I   Leģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | * | Padomes Lēmums Nr. 189/2014/ES (2014. gada 20. februāris), ar kuru Francijai atļauj piemērot samazinātu konkrētu netiešo nodokļu likmi Gvadelupā, Francijas Gviānā, Martinikā un Reinjonā ražotam tradicionālajam rumam un ar kuru atceļ Lēmumu 2007/659/EK | 1 |

Saturs

I   Leģislatīvi akti

Lappuse

LĒMUMI

*

Padomes Lēmums Nr. 189/2014/ES (2014. gada 20. februāris), ar kuru Francijai atļauj piemērot samazinātu konkrētu netiešo nodokļu likmi Gvadelupā, Francijas Gviānā, Martinikā un Reinjonā ražotam tradicionālajam rumam un ar kuru atceļ Lēmumu 2007/659/EK

1

| | | II   Neleģislatīvi akti |
| --- | --- | --- |
| | | STARPTAUTISKI NOLĪGUMI |
| | | 2014/107/ES |
| | * | Padomes Lēmums (2014. gada 11. februāris) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Azerbaidžānas Republiku par tādu personu atpakaļuzņemšanu, kuras uzturas neatļauti | 4 |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 190/2014 (2014. gada 24. februāris), ar ko groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 461/2013, ar ko pēc termiņa beigu pārskatīšanas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 597/2009 18. pantu nosaka galīgo kompensācijas maksājumu dažu Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta (PET) veidu importam | 5 |
| | * | Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 191/2014 (2014. gada 24. februāris), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktam nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Dienvidāfrikas Republikas izcelsmes mangāna dioksīdu importam | 7 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 192/2014 (2014. gada 27. februāris), ar ko apstiprina darbīgo vielu 1,4-dimetilnaftalīnu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū un groza Īstenošanas Regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu (
  1
  ) | 20 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 193/2014 (2014. gada 27. februāris), ar ko apstiprina darbīgo vielu amizulbromu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū un groza Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu (
  1
  ) | 25 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 194/2014 (2014. gada 27. februāris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 30 |
| | | DIREKTĪVAS |
| | * | Komisijas Īstenošanas direktīva 2014/37/ES (2014. gada 27. februāris), ar ko groza Padomes Direktīvu 91/671/EEK par drošības jostu un bērnu ierobežotājsistēmu obligātu lietošanu transportlīdzekļos | 32 |
| | | LĒMUMI |
| | | 2014/108/ES |
| | * | Padomes Lēmums (2014. gada 27. februāris), ar ko ieceļ amatā Revīzijas palātas locekli | 34 |
| | | 2014/109/ES |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (2014. gada 4. februāris), ar kuru atceļ Lēmumu 2000/745/EK, ar ko pieņem sakarā ar antidempinga un antisubsidēšanas procedūrām piedāvātās saistības attiecībā uz tāda polietilēntereftalāta (PET) ievešanu, kura izcelsme cita starpā ir Indijā | 35 |
| | | 2014/110/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2014. gada 25. februāris), ar ko groza Lēmumu 2007/479/EK par to Beļģijas pasākumu saderību ar Savienības tiesībām, kuri pieņemti saskaņā ar 3.a panta 1. punktu Padomes Direktīvā 89/552/EEK par dažu tādu televīzijas raidījumu veidošanas un apraides noteikumu koordinēšanu, kas ietverti dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos | 39 |

II   Neleģislatīvi akti

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

2014/107/ES

*

Padomes Lēmums (2014. gada 11. februāris) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Azerbaidžānas Republiku par tādu personu atpakaļuzņemšanu, kuras uzturas neatļauti

4

REGULAS

*

Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 190/2014 (2014. gada 24. februāris), ar ko groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 461/2013, ar ko pēc termiņa beigu pārskatīšanas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 597/2009 18. pantu nosaka galīgo kompensācijas maksājumu dažu Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta (PET) veidu importam

5

*

Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 191/2014 (2014. gada 24. februāris), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktam nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Dienvidāfrikas Republikas izcelsmes mangāna dioksīdu importam

7

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 192/2014 (2014. gada 27. februāris), ar ko apstiprina darbīgo vielu 1,4-dimetilnaftalīnu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū un groza Īstenošanas Regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu (
  1
  )

1

20

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 193/2014 (2014. gada 27. februāris), ar ko apstiprina darbīgo vielu amizulbromu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū un groza Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu (
  1
  )

1

25

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 194/2014 (2014. gada 27. februāris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

30

DIREKTĪVAS

*

Komisijas Īstenošanas direktīva 2014/37/ES (2014. gada 27. februāris), ar ko groza Padomes Direktīvu 91/671/EEK par drošības jostu un bērnu ierobežotājsistēmu obligātu lietošanu transportlīdzekļos

32

LĒMUMI

2014/108/ES

*

Padomes Lēmums (2014. gada 27. februāris), ar ko ieceļ amatā Revīzijas palātas locekli

34

2014/109/ES

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (2014. gada 4. februāris), ar kuru atceļ Lēmumu 2000/745/EK, ar ko pieņem sakarā ar antidempinga un antisubsidēšanas procedūrām piedāvātās saistības attiecībā uz tāda polietilēntereftalāta (PET) ievešanu, kura izcelsme cita starpā ir Indijā

35

2014/110/ES

*

Komisijas Lēmums (2014. gada 25. februāris), ar ko groza Lēmumu 2007/479/EK par to Beļģijas pasākumu saderību ar Savienības tiesībām, kuri pieņemti saskaņā ar 3.a panta 1. punktu Padomes Direktīvā 89/552/EEK par dažu tādu televīzijas raidījumu veidošanas un apraides noteikumu koordinēšanu, kas ietverti dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos

39

| | | Labojumi |
| --- | --- | --- |
| | * | Labojums Komisijas Īstenošanas lēmumā 2012/830/ES (2012. gada 7. decembris) par papildu finansiālo ieguldījumu dalībvalstu izstrādātajās zvejas kontroles, inspekcijas un pārraudzības programmās 2012. gadam (OV L 356, 22.12.2012.) | 43 |

Labojumi

*

Labojums Komisijas Īstenošanas lēmumā 2012/830/ES (2012. gada 7. decembris) par papildu finansiālo ieguldījumu dalībvalstu izstrādātajās zvejas kontroles, inspekcijas un pārraudzības programmās 2012. gadam (OV L 356, 22.12.2012.)

(OV L 356, 22.12.2012.)

43

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Leģislatīvi akti

LĒMUMI

| 28.2.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 59/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 59/1

---

PADOMES LĒMUMS Nr. 189/2014/ES

(2014. gada 20. februāris),

ar kuru Francijai atļauj piemērot samazinātu konkrētu netiešo nodokļu likmi Gvadelupā, Francijas Gviānā, Martinikā un Reinjonā ražotam “tradicionālajam” rumam un ar kuru atceļ Lēmumu 2007/659/EK

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 349. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),

saskaņā ar īpašu likumdošanas procedūru,

tā kā:

| (1) | Padomes Lēmums 2007/659/EK (2) ļāva Francijai “tradicionālajam” rumam, kas ražots Gvadelupā, Francijas Gviānā, Martinikā un Reinjonā (attiecīgie četri tālākie reģioni) un tiek pārdots kontinentālajā Francijā, piemērot samazinātu akcīzes nodokļa likmi, kas var būt zemāka par minimālo akcīzes nodokļa likmi, kura noteikta Padomes Direktīvā 92/84/EEK (3), bet ne zemāka par 50 % no parastās valsts akcīzes nodokļa likmes alkoholam. No 2011. gada 1. janvāra samazinātā akcīzes nodokļa likme ir noteikta ikgadējai kvotai, kuras apjoms nepārsniedz 120 000 hektolitrus tīra spirta. Minētā atkāpe zaudēja spēku 2013. gada 31. decembrī. |
| --- | --- |

(1)

Padomes Lēmums 2007/659/EK (2) ļāva Francijai “tradicionālajam” rumam, kas ražots Gvadelupā, Francijas Gviānā, Martinikā un Reinjonā (attiecīgie četri tālākie reģioni) un tiek pārdots kontinentālajā Francijā, piemērot samazinātu akcīzes nodokļa likmi, kas var būt zemāka par minimālo akcīzes nodokļa likmi, kura noteikta Padomes Direktīvā 92/84/EEK (3), bet ne zemāka par 50 % no parastās valsts akcīzes nodokļa likmes alkoholam. No 2011. gada 1. janvāra samazinātā akcīzes nodokļa likme ir noteikta ikgadējai kvotai, kuras apjoms nepārsniedz 120 000 hektolitrus tīra spirta. Minētā atkāpe zaudēja spēku 2013. gada 31. decembrī.

| (2) | Francijas iestādes 2013. gada 12. martā lūdza Komisiju iesniegt priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko atkāpi, kas noteikta Lēmumā 2007/659/EK, saskaņā ar tādiem pašiem nosacījumiem pagarina uz turpmākajiem septiņiem gadiem līdz 2020. gada 31. decembrim. Minētajam lūgumam pievienoja papildu informāciju un tajā izdarīja grozījumus attiecībā uz dažādiem Francijas nodokļiem, uz kuriem attieksies ierosinātais lēmums, attiecīgi 2013. gada 3. jūlijā un 2. augustā. |
| --- | --- |

(2)

Francijas iestādes 2013. gada 12. martā lūdza Komisiju iesniegt priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko atkāpi, kas noteikta Lēmumā 2007/659/EK, saskaņā ar tādiem pašiem nosacījumiem pagarina uz turpmākajiem septiņiem gadiem līdz 2020. gada 31. decembrim. Minētajam lūgumam pievienoja papildu informāciju un tajā izdarīja grozījumus attiecībā uz dažādiem Francijas nodokļiem, uz kuriem attieksies ierosinātais lēmums, attiecīgi 2013. gada 3. jūlijā un 2. augustā.

| (3) | Francijas iestādes arī paziņoja Komisijai, ka Francija no 2012. gada 1. janvāra ir grozījusi savus tiesību aktus par cotisation sur les boissons alcooliques, sauktu arī par vignette sécurité sociale (VSS), kas ir iemaksa, kuru no Francijā pārdotiem alkoholiskajiem dzērieniem iekasē Valsts veselības apdrošināšanas fondam, lai vērstos pret veselības riskiem, ko rada šā produkta pārmērīga lietošana, un kuru iekasē papildus valsts akcīzes nodoklim. Jo īpaši – nodokļu bāze tika mainīta no EUR 160 par hektolitru uz EUR 533 par hektolitru tīra spirta, un tika ieviests VSS summas ierobežojums, kas saistīts ar piemērojamo akcīzes nodokli. |
| --- | --- |

(3)

Francijas iestādes arī paziņoja Komisijai, ka Francija no 2012. gada 1. janvāra ir grozījusi savus tiesību aktus par cotisation sur les boissons alcooliques, sauktu arī par vignette sécurité sociale (VSS), kas ir iemaksa, kuru no Francijā pārdotiem alkoholiskajiem dzērieniem iekasē Valsts veselības apdrošināšanas fondam, lai vērstos pret veselības riskiem, ko rada šā produkta pārmērīga lietošana, un kuru iekasē papildus valsts akcīzes nodoklim. Jo īpaši – nodokļu bāze tika mainīta no EUR 160 par hektolitru uz EUR 533 par hektolitru tīra spirta, un tika ieviests VSS summas ierobežojums, kas saistīts ar piemērojamo akcīzes nodokli.

| (4) | Ņemot vērā Francijas iestāžu lūgumu līdz 2020. gada 31. decembrim pagarināt Lēmumā 2007/659/EK norādīto atkāpi, Francijas iestādes lūdza Komisiju no 2012. gada 1. janvāraVSS ietvert to nodokļu sarakstā, kuriem var piemērot zemāku likmi attiecībā uz “tradicionālo” rumu, kas ražots attiecīgajos četros tālākajos reģionos. |
| --- | --- |

(4)

Ņemot vērā Francijas iestāžu lūgumu līdz 2020. gada 31. decembrim pagarināt Lēmumā 2007/659/EK norādīto atkāpi, Francijas iestādes lūdza Komisiju no 2012. gada 1. janvāraVSS ietvert to nodokļu sarakstā, kuriem var piemērot zemāku likmi attiecībā uz “tradicionālo” rumu, kas ražots attiecīgajos četros tālākajos reģionos.

| (5) | Ir lietderīgāk pieņemt jaunu lēmumu par atkāpi, kas attiecas uz abiem nodokļiem: akcīzes nodokļa diferenciācija, kā noteikts Direktīvā 92/84/EEK, un VSS, tā vietā, lai pagarinātu atkāpes termiņu, kas noteikts Lēmumā 2007/659/EK. |
| --- | --- |

(5)

Ir lietderīgāk pieņemt jaunu lēmumu par atkāpi, kas attiecas uz abiem nodokļiem: akcīzes nodokļa diferenciācija, kā noteikts Direktīvā 92/84/EEK, un VSS, tā vietā, lai pagarinātu atkāpes termiņu, kas noteikts Lēmumā 2007/659/EK.

| (6) | Ņemot vērā vietējā tirgus nelielo apjomu, spirta destilācijas rūpnīcas attiecīgajos četros tālākajos reģionos darbību var attīstīt vienīgi tad, ja tām ir pietiekama piekļuve kontinentālās Francijas tirgum, kas ir šo rūpnīcu ruma galvenais noieta tirgus (71 %). “Tradicionālā” ruma grūtības konkurēt Savienības tirgū kopā ar šo tālāko reģionu īpašo strukturāli sociālo un ekonomisko stāvokli, ko vēl vairāk sarežģī Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 349. pantā minētie īpašie ierobežojumi, ir saistītas ar diviem parametriem: augstākas ražošanas izmaksas un lielāki nodokļi par pudeli, jo “tradicionālais” rums parasti tiek tirgots ar augstāku alkohola saturu un lielākās pudelēs. |
| --- | --- |

(6)

Ņemot vērā vietējā tirgus nelielo apjomu, spirta destilācijas rūpnīcas attiecīgajos četros tālākajos reģionos darbību var attīstīt vienīgi tad, ja tām ir pietiekama piekļuve kontinentālās Francijas tirgum, kas ir šo rūpnīcu ruma galvenais noieta tirgus (71 %). “Tradicionālā” ruma grūtības konkurēt Savienības tirgū kopā ar šo tālāko reģionu īpašo strukturāli sociālo un ekonomisko stāvokli, ko vēl vairāk sarežģī Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 349. pantā minētie īpašie ierobežojumi, ir saistītas ar diviem parametriem: augstākas ražošanas izmaksas un lielāki nodokļi par pudeli, jo “tradicionālais” rums parasti tiek tirgots ar augstāku alkohola saturu un lielākās pudelēs.

| (7) | Cukurniedru–cukura–ruma vērtības ķēdes ražošanas izmaksas attiecīgajos četros tālākajos reģionos ir augstākas nekā pārējos pasaules reģionos. Jo īpaši algu izmaksas ir augstākas, jo attiecīgajos četros tālākajos reģionos ir piemērojami Francijas tiesību akti sociālajā jomā. Šiem tālākajiem reģioniem arī piemēro Savienības vides un drošības standartus, kas ietver būtiskus ieguldījumus un izmaksas, kuras nav tieši saistītas ar produktivitāti, pat ja daļu no šādiem ieguldījumiem sedz Savienības struktūrfondi. Turklāt destilācijas rūpnīcas attiecīgajos četros tālākajos reģionos ir mazākas par starptautisku grupu destilācijas rūpnīcām. Tas rada augstākas ražošanas izmaksas uz ražošanas vienību. Kā norāda Francijas iestādes, visas šīs tiešās papildu ražošanas izmaksas, tostarp kravas un apdrošināšanas izmaksas, kopumā atbilst aptuveni 12 % no Francijas akcīzes nodokļa, ko parasti piemēroja stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem 2012. gadā. |
| --- | --- |

(7)

Cukurniedru–cukura–ruma vērtības ķēdes ražošanas izmaksas attiecīgajos četros tālākajos reģionos ir augstākas nekā pārējos pasaules reģionos. Jo īpaši algu izmaksas ir augstākas, jo attiecīgajos četros tālākajos reģionos ir piemērojami Francijas tiesību akti sociālajā jomā. Šiem tālākajiem reģioniem arī piemēro Savienības vides un drošības standartus, kas ietver būtiskus ieguldījumus un izmaksas, kuras nav tieši saistītas ar produktivitāti, pat ja daļu no šādiem ieguldījumiem sedz Savienības struktūrfondi. Turklāt destilācijas rūpnīcas attiecīgajos četros tālākajos reģionos ir mazākas par starptautisku grupu destilācijas rūpnīcām. Tas rada augstākas ražošanas izmaksas uz ražošanas vienību. Kā norāda Francijas iestādes, visas šīs tiešās papildu ražošanas izmaksas, tostarp kravas un apdrošināšanas izmaksas, kopumā atbilst aptuveni 12 % no Francijas akcīzes nodokļa, ko parasti piemēroja stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem 2012. gadā.

| (8) | “Tradicionālais” rums, ko pārdod kontinentālajā Francijā, parasti ir sapildīts lielākās pudelēs (60 % ruma tiek pārdots 1 litra pudelēs) un ar augstāku alkohola saturu (no 40° līdz 59°) nekā konkurējošais rums, ko parasti pārdod 0,7 litru pudelēs ar spirta saturu 37,5°. Lielāks spirta saturs savukārt rada augstākus akcīzes nodokļus, lielāku VSS un arī augstāku pievienotās vērtības nodokli (PVN) par pārdoto litru ruma. Tādējādi kumulatīvās papildu izmaksas, proti, augstākas ražošanas izmaksas, augstākas pārvadāšanas izmaksas un lielāki nodokļi (akcīzes nodoklis un PVN), atbilst aptuveni 40 % un 50 % no Francijas akcīzes nodokļa, ko parasti piemēroja stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem 2012. gadā. Turklāt no 2012. gada 1. janvāra veiktās izmaiņas VSS aprēķinā no EUR 160 par hektolitru uz EUR 533 par hl tīra spirta, tostarp arī PVN, būtu radījušas papildu negatīvas sekas “tradicionālā” ruma cenai, ko tirgo ar augstāku alkohola saturu, kas atbilst aptuveni 10 % no parastās akcīzes nodokļa likmes. Lai kompensētu šo papildu negatīvo ietekmi, kas ir cieši saistīta ar attiecīgo četru tālāko reģionu īpašo strukturāli sociālo un ekonomisko stāvokli, ko vēl vairāk sarežģī LESD 349. pantā minētie īpašie ierobežojumi, būtu jāievieš arī VSS likmes samazinājums, lai tas dotu labumu “tradicionālajam” rumam, ko ražo attiecīgajos četros tālākajos reģionos. |
| --- | --- |

(8)

“Tradicionālais” rums, ko pārdod kontinentālajā Francijā, parasti ir sapildīts lielākās pudelēs (60 % ruma tiek pārdots 1 litra pudelēs) un ar augstāku alkohola saturu (no 40° līdz 59°) nekā konkurējošais rums, ko parasti pārdod 0,7 litru pudelēs ar spirta saturu 37,5°. Lielāks spirta saturs savukārt rada augstākus akcīzes nodokļus, lielāku VSS un arī augstāku pievienotās vērtības nodokli (PVN) par pārdoto litru ruma. Tādējādi kumulatīvās papildu izmaksas, proti, augstākas ražošanas izmaksas, augstākas pārvadāšanas izmaksas un lielāki nodokļi (akcīzes nodoklis un PVN), atbilst aptuveni 40 % un 50 % no Francijas akcīzes nodokļa, ko parasti piemēroja stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem 2012. gadā. Turklāt no 2012. gada 1. janvāra veiktās izmaiņas VSS aprēķinā no EUR 160 par hektolitru uz EUR 533 par hl tīra spirta, tostarp arī PVN, būtu radījušas papildu negatīvas sekas “tradicionālā” ruma cenai, ko tirgo ar augstāku alkohola saturu, kas atbilst aptuveni 10 % no parastās akcīzes nodokļa likmes. Lai kompensētu šo papildu negatīvo ietekmi, kas ir cieši saistīta ar attiecīgo četru tālāko reģionu īpašo strukturāli sociālo un ekonomisko stāvokli, ko vēl vairāk sarežģī LESD 349. pantā minētie īpašie ierobežojumi, būtu jāievieš arī VSS likmes samazinājums, lai tas dotu labumu “tradicionālajam” rumam, ko ražo attiecīgajos četros tālākajos reģionos.

| (9) | Nodokļu priekšrocībām, kas attiecas gan uz saskaņotajiem akcīzes nodokļiem, gan apstiprināmo VSS, ir jāsaglabā proporcionalitāte, lai neapdraudētu Savienības tiesiskās kārtības integritāti un saskanību, tostarp aizsargājot netraucētu konkurenci iekšējā tirgū un valsts atbalsta politiku. |
| --- | --- |

(9)

Nodokļu priekšrocībām, kas attiecas gan uz saskaņotajiem akcīzes nodokļiem, gan apstiprināmo VSS, ir jāsaglabā proporcionalitāte, lai neapdraudētu Savienības tiesiskās kārtības integritāti un saskanību, tostarp aizsargājot netraucētu konkurenci iekšējā tirgū un valsts atbalsta politiku.

| (10) | Būtu arī jāņem vērā papildu izmaksas, ko rada desmit gadus ilga tirgošanas prakse, saskaņā ar kuru “tradicionālais” rums tiek pārdots ar augstāku spirta saturu un līdz ar to rada lielākus nodokļus. |
| --- | --- |

(10)

Būtu arī jāņem vērā papildu izmaksas, ko rada desmit gadus ilga tirgošanas prakse, saskaņā ar kuru “tradicionālais” rums tiek pārdots ar augstāku spirta saturu un līdz ar to rada lielākus nodokļus.

| (11) | Francija 2012. gadā “tradicionālajam” rumam piemēroja akcīzes nodokli EUR 903 apmērā par hl tīra spirta, kas atbilst 54,4 % no parastās akcīzes likmes. Tā arī piemēroja VSS EUR 361,20 apmērā par hl tīra spirta, kas atbilst 67,8 % no VSS parastās likmes. Abi samazinājumi kopā atbilst nodokļu priekšrocībai EUR 928,80 apmērā par hl tīra spirta vai nodokļu priekšrocībai salīdzinājumā ar apkopotajām parastajām likmēm (akcīzes nodoklis un VSS) 42,8 % apmērā. |
| --- | --- |

(11)

Francija 2012. gadā “tradicionālajam” rumam piemēroja akcīzes nodokli EUR 903 apmērā par hl tīra spirta, kas atbilst 54,4 % no parastās akcīzes likmes. Tā arī piemēroja VSS EUR 361,20 apmērā par hl tīra spirta, kas atbilst 67,8 % no VSS parastās likmes. Abi samazinājumi kopā atbilst nodokļu priekšrocībai EUR 928,80 apmērā par hl tīra spirta vai nodokļu priekšrocībai salīdzinājumā ar apkopotajām parastajām likmēm (akcīzes nodoklis un VSS) 42,8 % apmērā.

| (12) | Ar Lēmumu 2007/659/EK Francijai tika atļauts samazināt “tradicionālajam” rumam piemērojamo valsts akcīzes nodokli līdz pat 50 % no parastā valsts akcīzes nodokļa alkoholam. Minētais lēmums neietvēra to samazināto VSS likmi “tradicionālajam” rumam, kas tika ieviesta tikai kā kompensējošs pasākums papildu slogam, ko minētajam rumam radīja VSS sistēmas reforma no 2012. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

(12)

Ar Lēmumu 2007/659/EK Francijai tika atļauts samazināt “tradicionālajam” rumam piemērojamo valsts akcīzes nodokli līdz pat 50 % no parastā valsts akcīzes nodokļa alkoholam. Minētais lēmums neietvēra to samazināto VSS likmi “tradicionālajam” rumam, kas tika ieviesta tikai kā kompensējošs pasākums papildu slogam, ko minētajam rumam radīja VSS sistēmas reforma no 2012. gada 1. janvāra.

| (13) | Ir nepieciešams minēto situāciju labot, tos pašus principus, kas tika piemēroti atkāpei no LESD 110. panta attiecībā uz saskaņotiem akcīzes nodokļiem, piemērojot arī VSS. Tajā pašā laikā no 2014. gada 1. janvāra būtu jānosaka maksimālā robežvērtība nodokļu priekšrocībai, ko no saskaņotā akcīzes nodokļa stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem un VSS var piešķirt ar parasto likmju maksimālu procentu par hektolitru tīra spirta. |
| --- | --- |

(13)

Ir nepieciešams minēto situāciju labot, tos pašus principus, kas tika piemēroti atkāpei no LESD 110. panta attiecībā uz saskaņotiem akcīzes nodokļiem, piemērojot arī VSS. Tajā pašā laikā no 2014. gada 1. janvāra būtu jānosaka maksimālā robežvērtība nodokļu priekšrocībai, ko no saskaņotā akcīzes nodokļa stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem un VSS var piešķirt ar parasto likmju maksimālu procentu par hektolitru tīra spirta.

| (14) | Būtu jāpiešķir jauna atkāpe uz septiņiem gadiem – no 2014. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(14)

Būtu jāpiešķir jauna atkāpe uz septiņiem gadiem – no 2014. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim.

| (15) | Francijai būtu jāiesniedz starpposma ziņojums, lai Komisija varētu novērtēt, vai joprojām pastāv iemesli, kas pamato atkāpi, vai Francijas piešķirtā nodokļu priekšrocība vēl ir proporcionāla un vai var paredzēt nodokļu atkāpju sistēmai alternatīvus pasākumus, kas ir pietiekami, lai atbalstītu cukurniedru–cukura–ruma vērtības ķēdi, ņemot vērā to starptautisko dimensiju. |
| --- | --- |

(15)

Francijai būtu jāiesniedz starpposma ziņojums, lai Komisija varētu novērtēt, vai joprojām pastāv iemesli, kas pamato atkāpi, vai Francijas piešķirtā nodokļu priekšrocība vēl ir proporcionāla un vai var paredzēt nodokļu atkāpju sistēmai alternatīvus pasākumus, kas ir pietiekami, lai atbalstītu cukurniedru–cukura–ruma vērtības ķēdi, ņemot vērā to starptautisko dimensiju.

| (16) | Lēmumā 2007/659/EK sākotnēji nevarēja ņemt vērā jaunos apstākļus pēc VSS sistēmas reformas. Tādēļ izņēmuma kārtā un ņemot vērā attiecīgo četru tālāko reģionu īpašo strukturāli sociālo un ekonomisko stāvokli, ir pamatoti no 2012. gada 1. janvāra piemērot attiecīgo samazinātās VSS likmes režīmu. |
| --- | --- |

(16)

Lēmumā 2007/659/EK sākotnēji nevarēja ņemt vērā jaunos apstākļus pēc VSS sistēmas reformas. Tādēļ izņēmuma kārtā un ņemot vērā attiecīgo četru tālāko reģionu īpašo strukturāli sociālo un ekonomisko stāvokli, ir pamatoti no 2012. gada 1. janvāra piemērot attiecīgo samazinātās VSS likmes režīmu.

| (17) | Šis lēmums neskar iespējamo LESD 107. un 108. panta piemērošanu. |
| --- | --- |

(17)

Šis lēmums neskar iespējamo LESD 107. un 108. panta piemērošanu.

| (18) | Lēmums 2007/659/EK tādēļ būtu jāatceļ, |
| --- | --- |

(18)

Lēmums 2007/659/EK tādēļ būtu jāatceļ,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Atkāpjoties no LESD 110. panta, Francijai ir atļauts kontinentālajā Francijā “tradicionālajam” rumam, kas ražots Gvadelupā, Francijas Gviānā, Martinikā un Reinjonā, pagarināt piemērošanas termiņu akcīzes nodokļa likmei, kas ir zemāka nekā pilna alkoholisko dzērienu likme, kā noteikts Direktīvas 92/84/EEK 3. pantā, un piemērot tādu likmi nodevai, ko sauc par cotisation sur les boissons alcooliques (VSS), kas ir zemāka nekā pilna likme, kas piemērojama saskaņā ar Francijas tiesību aktiem.

2. pants

1. pantā noteiktā atkāpe attiecas tikai uz tādu rumu, kurš definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 110/2008 (4) II pielikuma 1. punkta f) apakšpunktā un kurš ražots Gvadelupā, Francijas Gviānā, Martinikā vai Reinjonā no ražošanas vietā ievāktām cukurniedrēm, kurā gaistošo vielu daudzums (izņemot etilspirtu un metilspirtu) ir 225 grami vai vairāk uz hektolitru tīra spirta un spirta tilpumkoncentrācija ir 40° vai vairāk.

3. pants

1.   Attiecībā uz 1. pantā minētajām akcīzes nodokļa un VSS samazinātajām likmēm, kas piemērojamas 2. pantā minētajam rumam, ir noteikta ikgadēja kvota, kuras apjoms nepārsniedz 120 000 hl tīra spirta.

2.   Šā lēmuma 1. pantā minētās VSS un akcīzes nodokļa samazinātās likmes katra var būt zemāka par minimālo akcīzes nodokļa likmi alkoholiskajiem dzērieniem, kas noteikta Direktīvā 92/84/EEK, bet nav zemāka par 50 % no pilnās likmes alkoholiskajiem dzērieniem, kas noteikta saskaņā ar Direktīvas 92/84/EEK 3. pantu, vai pilna likme alkoholiskajiem dzērieniem attiecībā uz VSS.

3.   Kumulatīvā fiskālā priekšrocība, kas atļauta saskaņā ar šā panta 2. punktu, ir ne vairāk kā 50 % no pilnas likmes alkoholiskajiem dzērieniem, kas noteikta saskaņā ar Direktīvas 92/84/EEK 3. pantu.

4. pants

Francija līdz 2017. gada 31. jūlijam iesniedz Komisijai ziņojumu, lai varētu novērtēt, vai joprojām pastāv iemesli, kas pamato atkāpi, un vai Francijas piešķirtās nodokļu priekšrocības joprojām ir un, kā var paredzēt, joprojām būs proporcionālas un pietiekamas, lai atbalstītu konkurētspējīgu cukurniedru–cukura–ruma vērtības ķēdi Gvadelupā, Francijas Gviānā, Martinikā un Reinjonā.

5. pants

Šo lēmumu piemēro no 2014. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim, izņemot 1. pantu un 3. panta 1. un 2. punktu, kurus piemēro no 2012. gada 1. janvāra.

6. pants

1.   Ar šo tiek atcelts Lēmums 2007/659/EK.

2.   Atsauces uz minēto atcelto lēmumu uzskata par atsaucēm uz šo lēmumu.

7. pants

Šis lēmums ir adresēts Francijas Republikai.

Briselē, 2014. gada 20. februārī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

K. HATZIDAKIS

---

(1)  2014. gada 16. janvāra atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  Padomes Lēmums 2007/659/EK (2007. gada 9. oktobris), ar kuru Francijai atļauj piemērot samazinātu akcīzes nodokļa likmi Gvadelupā, Francijas Gviānā, Martinikā un Reinjonā ražotam “tradicionālajam” rumam (OV L 270, 13.10.2007., 12. lpp.).

2

(3)  Padomes Direktīva 92/84/EEK (1992. gada 19. oktobris) par spirta un alkoholisko dzērienu akcīzes nodokļa likmju saskaņošanu (OV L 316, 31.10.1992., 29. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 110/2008 (2008. gada 15. janvāris) par stipro alkoholisko dzērienu definīciju, aprakstu, noformējumu, marķējumu un ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību un ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 1576/89 (OV L 39, 13.2.2008., 16. lpp.).

4

---

II Neleģislatīvi akti

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

| 28.2.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 59/4 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 59/4

---

PADOMES LĒMUMS

(2014. gada 11. februāris)

par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Azerbaidžānas Republiku par tādu personu atpakaļuzņemšanu, kuras uzturas neatļauti

(2014/107/ES)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 79. panta 3. punktu saistībā ar 218. panta 5. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2011. gada 19. decembrī atļāva Komisijai uzsākt sarunas ar Azerbaidžānas Republiku attiecībā uz Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Azerbaidžānas Republiku par tādu personu atpakaļuzņemšanu, kuras uzturas neatļauti (“nolīgums”). Sarunas tika sekmīgi pabeigtas, un nolīgumu parafēja 2013. gada 29. jūlijā. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2011. gada 19. decembrī atļāva Komisijai uzsākt sarunas ar Azerbaidžānas Republiku attiecībā uz Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Azerbaidžānas Republiku par tādu personu atpakaļuzņemšanu, kuras uzturas neatļauti (“nolīgums”). Sarunas tika sekmīgi pabeigtas, un nolīgumu parafēja 2013. gada 29. jūlijā.

| (2) | Nolīgums būtu jāparaksta Savienības vārdā, ņemot vērā tā noslēgšanu vēlāk. |
| --- | --- |

(2)

Nolīgums būtu jāparaksta Savienības vārdā, ņemot vērā tā noslēgšanu vēlāk.

| (3) | Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 21 par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, un neskarot minētā protokola 4. pantu, minētās dalībvalstis nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un šis nolīgums tām nav saistošs. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 21 par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, un neskarot minētā protokola 4. pantu, minētās dalībvalstis nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un šis nolīgums tām nav saistošs.

| (4) | Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un šis lēmums tai nav saistošs un nav jāpiemēro, |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un šis lēmums tai nav saistošs un nav jāpiemēro,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo tiek atļauts Savienības vārdā parakstīt Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Azerbaidžānas Republiku par tādu personu atpakaļuzņemšanu, kuras uzturas neatļauti, ņemot vērā minētā nolīguma noslēgšanu (1).

2. pants

Padomes priekšsēdētājs ar šo tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas ir tiesīgas parakstīt nolīgumu Savienības vārdā.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2014. gada 11. februārī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

E. VENIZELOS

---

(1)  Nolīguma tekstu publicēs kopā ar lēmumu par tā noslēgšanu.

1

---

REGULAS

| 28.2.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 59/5 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 59/5

---

PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 190/2014

(2014. gada 24. februāris),

ar ko groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 461/2013, ar ko pēc termiņa beigu pārskatīšanas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 597/2009 18. pantu nosaka galīgo kompensācijas maksājumu dažu Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta (PET) veidu importam

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 597/2009 (2009. gada 11. jūnijs) par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 13. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, kas iesniegts pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,

tā kā:

A.   IEPRIEKŠĒJĀ PROCEDŪRA

| (1) | Ar Regulu (EK) Nr. 2603/2000 (2) Padome noteica kompensācijas pasākumus polietilēntereftalāta (“PET”) importam, kura izcelsme ir Indijā. Pēc termiņa beigu pārskatīšanas minētie pasākumi tika pēdējo reizi saglabāti ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 461/2013 (3). |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulu (EK) Nr. 2603/2000 (2) Padome noteica kompensācijas pasākumus polietilēntereftalāta (“PET”) importam, kura izcelsme ir Indijā. Pēc termiņa beigu pārskatīšanas minētie pasākumi tika pēdējo reizi saglabāti ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 461/2013 (3).

| (2) | Ar Regulu (EK) Nr. 2604/2000 (4) Padome noteica antidempinga pasākumus PET importam, kura izcelsme ir Indijā. Pēc termiņa beigu pārskatīšanas minētie pasākumi tika pēdējo reizi saglabāti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 192/2007 (5). Komisija 2012. gada 24. februārī uzsāka nākamo termiņa beigu pārskatīšanu. Ar Īstenošanas lēmumu 2013/226/ES (6) Padome noraidīja Komisijas priekšlikumu Padomes īstenošanas regulai, ar ko saglabā antidempinga maksājumus attiecībā uz tāda PET importu, kura izcelsme cita starpā ir Indijā, tādēļ antidempinga pasākumu darbības termiņš ir beidzies. |
| --- | --- |

(2)

Ar Regulu (EK) Nr. 2604/2000 (4) Padome noteica antidempinga pasākumus PET importam, kura izcelsme ir Indijā. Pēc termiņa beigu pārskatīšanas minētie pasākumi tika pēdējo reizi saglabāti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 192/2007 (5). Komisija 2012. gada 24. februārī uzsāka nākamo termiņa beigu pārskatīšanu. Ar Īstenošanas lēmumu 2013/226/ES (6) Padome noraidīja Komisijas priekšlikumu Padomes īstenošanas regulai, ar ko saglabā antidempinga maksājumus attiecībā uz tāda PET importu, kura izcelsme cita starpā ir Indijā, tādēļ antidempinga pasākumu darbības termiņš ir beidzies.

| (3) | Komisija ar Lēmumu 2000/745/EK (7) 2000. gadā pieņēma cenu saistības, ko sakarā ar antidempinga un antisubsidēšanas procedūrām piedāvāja cita starpā Indijas uzņēmumi Pearl Engineering Polymers Limited (“Pearl”) un Reliance Industries Limited (“Reliance”). Ar Lēmumu 2005/697/EK (8) Komisija 2005. gadā pieņēma saistības no Indijas uzņēmuma South Asean Petrochem Limited, kas pēc apvienošanās mainīja savu nosaukumu uz Dhunseri Petrochem & Tea Limited (“Dhunseri”) (9). |
| --- | --- |

(3)

Komisija ar Lēmumu 2000/745/EK (7) 2000. gadā pieņēma cenu saistības, ko sakarā ar antidempinga un antisubsidēšanas procedūrām piedāvāja cita starpā Indijas uzņēmumi Pearl Engineering Polymers Limited (“Pearl”) un Reliance Industries Limited (“Reliance”). Ar Lēmumu 2005/697/EK (8) Komisija 2005. gadā pieņēma saistības no Indijas uzņēmuma South Asean Petrochem Limited, kas pēc apvienošanās mainīja savu nosaukumu uz Dhunseri Petrochem & Tea Limited (“Dhunseri”) (9).

B.   SAISTĪBU ATSAUKŠANA UN ĪSTENOŠANAS REGULAS (ES) Nr. 461/2013 GROZĪŠANA

| (4) | Ar Īstenošanas lēmumu 2014/109/ES (10) Komisija atsauca savu piekrišanu saistībām, ko piedāvāja trīs Indijas uzņēmumi – Dhunseri, Reliance un Pearl. Tādējādi būtu jāatceļ Īstenošanas regulas (ES) Nr. 461/2013 1. panta 4. punkts un 2. pants, kā arī minētās regulas pielikums. Galīgie kompensācijas maksājumi, kas noteikti ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 461/2013 1. panta 2. punktu, būtu attiecīgi jāpiemēro uzņēmumu Dhunseri, Reliance un Pearl ražotā PET importam (Taric papildkods A585 uzņēmumam Dhunseri, Taric papildkods A181 uzņēmumam Reliance un Taric papildkods A182 uzņēmumam Pearl). |
| --- | --- |

(4)

Ar Īstenošanas lēmumu 2014/109/ES (10) Komisija atsauca savu piekrišanu saistībām, ko piedāvāja trīs Indijas uzņēmumi – Dhunseri, Reliance un Pearl. Tādējādi būtu jāatceļ Īstenošanas regulas (ES) Nr. 461/2013 1. panta 4. punkts un 2. pants, kā arī minētās regulas pielikums. Galīgie kompensācijas maksājumi, kas noteikti ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 461/2013 1. panta 2. punktu, būtu attiecīgi jāpiemēro uzņēmumu Dhunseri, Reliance un Pearl ražotā PET importam (Taric papildkods A585 uzņēmumam Dhunseri, Taric papildkods A181 uzņēmumam Reliance un Taric papildkods A182 uzņēmumam Pearl).

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Īstenošanas regulas (ES) Nr. 461/2013 1. panta 4. punkts un 2. pants un minētās regulas pielikums ir atcelts.

2.   Īstenošanas regulas (ES) Nr. 461/2013 1. panta 5. punktu pārnumurē par 1. panta 4. punktu.

3.   Īstenošanas regulas (ES) Nr. 461/2013 3. pantu pārnumurē par 2. pantu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2014. gada 24. februārī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

K. ARVANITOPOULOS

---

(1)  OV L 188, 18.7.2009., 93. lpp.

1

(2)  Padomes Regula (EK) Nr. 2603/2000 (2000. gada 27. novembris), ar ko nosaka galīgu kompensācijas maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kurš noteikts par dažu Indijas, Malaizijas un Taizemes izcelsmes polietilēna tereftalātu importu, un izbeidz antisubsidēšanas procedūru attiecībā uz dažu Indonēzijas, Korejas Republikas un Taivānas izcelsmes polietilēna tereftalātu importu (OV L 301, 30.11.2000., 1. lpp.).

2

(3)  Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 461/2013 (2013. gada 21. maijs), ar ko pēc termiņa beigu pārskatīšanas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 597/2009 18. pantu nosaka galīgo kompensācijas maksājumu dažu Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta (PET) veidu importam (OV L 137, 23.5.2013., 1. lpp.).

3

(4)  Padomes Regula (EK) Nr. 2604/2000 (2000. gada 27. novembris), ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kurš uzlikts par dažu tādu polietilēntereftalāta veidu importu, kuru izcelsme ir Indijā, Indonēzijā, Malaizijā, Korejas Republikā, Taivānā un Taizemē (OV L 301, 30.11.2000., 21. lpp.).

4

(5)  Padomes Regula (EK) Nr. 192/2007 (2007. gada 22. februāris), ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu dažu Indijas, Indonēzijas, Malaizijas, Korejas Republikas, Taizemes un Taivānas izcelsmes polietilēntereftalātu importam pēc pārskatīšanas sakarā ar pasākumu termiņa beigšanos un daļējas starpposma pārskatīšanas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 2. un 3. punktu (OV L 59, 27.2.2007., 1. lpp.).

5

(6)  Padomes Īstenošanas lēmums 2013/226/ES (2013. gada 21. maijs), ar ko noraida priekšlikumu Padomes īstenošanas regulai, ar ko pēc termiņa beigu pārskatīšanas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktu nosaka galīgo antidempinga maksājumu dažu Indijas, Taivānas un Taizemes izcelsmes polietilēntereftalāta veidu importam un izbeidz termiņa beigu pārskatīšanas procedūru attiecībā uz dažu Indonēzijas un Malaizijas izcelsmes polietilēntereftalāta veidu importu, ciktāl šis priekšlikums noteiktu galīgo antidempinga maksājumu dažu Indijas, Taivānas un Taizemes izcelsmes polietilēntereftalāta veidu importam (OV L 136, 23.5.2013., 12. lpp.).

6

(7)  Komisijas Lēmums 2000/745/EK (2000. gada 29. novembris), ar ko pieņem piedāvātās saistības sakarā ar antidempinga un antisubsidēšanas procedūrām attiecībā uz tāda polietilēntereftalāta (PET) ievešanu, kura izcelsme ir Indijā, Indonēzijā, Malaizijā, Korejas Republikā, Taivānā un Taizemē (OV L 301, 30.11.2000., 88. lpp.).

7

(8)  Komisijas Lēmums 2005/697/EK (2005. gada 12. septembris) par grozījumiem Lēmumā 2000/745/EK, ar ko pieņem piedāvātās saistības sakarā ar antidempinga un antisubsidēšanas procedūrām attiecībā uz tāda polietilēntereftalāta (PET) ievešanu, kura izcelsme, citu starpā, ir Indijā (OV L 266, 11.10.2005., 62. lpp.).

8

(9)  Paziņojums par kompensācijas pasākumiem, kuri ir spēkā attiecībā uz dažu tāda polietilēntereftalāta veidu importu Savienībā, kura izcelsme cita starpā ir Indijā: uzņēmuma, kam piemēro individuālo kompensācijas maksājumu, nosaukuma maiņa (OV C 335, 11.12.2010., 7. lpp.).

9

(10)  Komisijas Īstenošanas lēmums 2014/109/ES (2014. gada 4. februāris), ar kuru atceļ Lēmumu 2000/745/EK, ar ko pieņem sakarā ar antidempinga un antisubsidēšanas procedūrām piedāvātās saistības attiecībā uz tāda polietilēntereftalāta (PET) ievešanu, kura izcelsme cita starpā ir Indijā (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 35. lpp.).

10

Oficiālā Vēstneša

---

| 28.2.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 59/7 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 59/7

---

PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 191/2014

(2014. gada 24. februāris),

ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktam nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Dienvidāfrikas Republikas izcelsmes mangāna dioksīdu importam

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas (“Komisija”) priekšlikumu, kas iesniegts pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,

tā kā:

A.   PROCEDŪRA

1.   Spēkā esošie pasākumi

| (1) | Padome pēc antidempinga izmeklēšanas (“sākotnējā izmeklēšana”) ar Padomes Regulu (EK) Nr. 221/2008 (2) noteica galīgo antidempinga maksājumu 17,1 % apmērā par tādu Dienvidāfrikas Republikas (“Dienvidāfrika”) izcelsmes elektrolītisko mangāna dioksīdu (t. i., elektrolītiskā procesā ražotu mangāna dioksīdu) importu, kuri nav termiski apstrādāti pēc elektrolītiskā procesa un kurus pašlaik klasificē ar KN kodu ex 2820 10 00 (“spēkā esošie antidempinga maksājumi”). |
| --- | --- |

(1)

Padome pēc antidempinga izmeklēšanas (“sākotnējā izmeklēšana”) ar Padomes Regulu (EK) Nr. 221/2008 (2) noteica galīgo antidempinga maksājumu 17,1 % apmērā par tādu Dienvidāfrikas Republikas (“Dienvidāfrika”) izcelsmes elektrolītisko mangāna dioksīdu (t. i., elektrolītiskā procesā ražotu mangāna dioksīdu) importu, kuri nav termiski apstrādāti pēc elektrolītiskā procesa un kurus pašlaik klasificē ar KN kodu ex 2820 10 00 (“spēkā esošie antidempinga maksājumi”).

2.   Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums

| (2) | Pēc tam, kad tika publicēts paziņojums (3) par spēkā esošo antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām, Komisija 2012. gada 11. decembrī saņēma pieprasījumu sākt termiņbeigu pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu. Pieprasījumu iesniedza uzņēmumi Cegasa Internacional SA un Tosoh Hellas A.I.C. (“pieprasījuma iesniedzēji”) – vienīgie divi EMD ražotāji Savienībā. |
| --- | --- |

(2)

Pēc tam, kad tika publicēts paziņojums (3) par spēkā esošo antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām, Komisija 2012. gada 11. decembrī saņēma pieprasījumu sākt termiņbeigu pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu. Pieprasījumu iesniedza uzņēmumi Cegasa Internacional SA un Tosoh Hellas A.I.C. (“pieprasījuma iesniedzēji”) – vienīgie divi EMD ražotāji Savienībā.

| (3) | Pieprasījums tika pamatots ar to, ka pēc spēkā esošo antidempinga pasākumu termiņbeigām dempings, kurš izraisa kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, varētu atkārtoties. |
| --- | --- |

(3)

Pieprasījums tika pamatots ar to, ka pēc spēkā esošo antidempinga pasākumu termiņbeigām dempings, kurš izraisa kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, varētu atkārtoties.

3.   Termiņbeigu pārskatīšanas sākšana

| (4) | Apspriedusies ar Padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi termiņbeigu pārskatīšanas sākšanai, Komisija 2013. gada 12. martā ar Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (4) publicētu paziņojumu (“paziņojums par procedūras sākšanu”) informēja par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(4)

Apspriedusies ar Padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi termiņbeigu pārskatīšanas sākšanai, Komisija 2013. gada 12. martā ar Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (4) publicētu paziņojumu (“paziņojums par procedūras sākšanu”) informēja par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu.

4.   Izmeklēšana

4.1.   Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

| (5) | Izmeklēšana par dempinga atkārtošanās iespējamību attiecās uz laikposmu no 2012. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 31. decembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Tendences, kas ir svarīgas, lai novērtētu kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, tika pētītas laikposmam no 2009. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(5)

Izmeklēšana par dempinga atkārtošanās iespējamību attiecās uz laikposmu no 2012. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 31. decembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Tendences, kas ir svarīgas, lai novērtētu kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, tika pētītas laikposmam no 2009. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

4.2.   Personas, uz kurām attiecas izmeklēšana

| (6) | Komisija par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu oficiāli informēja pieprasījuma iesniedzējus, ražotājus eksportētājus Dienvidāfrikā, importētājus, lietotājus Savienībā, kuri zināmi kā ieinteresētās personas, un to apvienības, kā arī attiecīgās eksportētājvalsts pārstāvjus. |
| --- | --- |

(6)

Komisija par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu oficiāli informēja pieprasījuma iesniedzējus, ražotājus eksportētājus Dienvidāfrikā, importētājus, lietotājus Savienībā, kuri zināmi kā ieinteresētās personas, un to apvienības, kā arī attiecīgās eksportētājvalsts pārstāvjus.

| (7) | Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa. |
| --- | --- |

(7)

Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.

| (8) | Ņemot vērā ierobežoto skaitu ieinteresēto personu, kas pieteicās, ieinteresēto personu atlase nebija vajadzīga. |
| --- | --- |

(8)

Ņemot vērā ierobežoto skaitu ieinteresēto personu, kas pieteicās, ieinteresēto personu atlase nebija vajadzīga.

| (9) | Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no ražotāja eksportētāja Dienvidāfrikā, abiem Savienības ražotājiem un diviem lietotājiem, kas pieder pie vienas saistīto uzņēmumu grupas. |
| --- | --- |

(9)

Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no ražotāja eksportētāja Dienvidāfrikā, abiem Savienības ražotājiem un diviem lietotājiem, kas pieder pie vienas saistīto uzņēmumu grupas.

| (10) | Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga un tā radītā kaitējuma atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumi tika veikti šādos uzņēmumos:






  a) | ražotāji Savienībā:






  — | Cegasa Internacional SA (“Cegasa”), |
| --- | --- | --- | --- |

(10)

Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga un tā radītā kaitējuma atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumi tika veikti šādos uzņēmumos:

a)

ražotāji Savienībā:

—

Cegasa Internacional SA (“Cegasa”),

| — | Tosoh Hellas A.I.C. (“THA”); |
| --- | --- |

—

Tosoh Hellas A.I.C. (“THA”);

| b) | ražotāji eksportētāji Dienvidāfrikā:






  — | Delta E.M.D. (Pty) Ltd; |
| --- | --- | --- |

b)

ražotāji eksportētāji Dienvidāfrikā:

—

Delta E.M.D. (Pty) Ltd;

| c) | lietotāji:






  — | Panasonic Energy Belgium NV. |
| --- | --- | --- |

c)

lietotāji:

—

Panasonic Energy Belgium NV.

| (11) | Komisija 2013. gada 29. oktobrī visām ieinteresētajām personām darīja zināmus būtiskos faktus un apsvērumus, pamatojoties uz kuriem tā plānoja ieteikt saglabāt spēkā esošos antidempinga pasākumus. Personām vēlreiz tika dota iespēja iesniegt piezīmes, un tām, kuras to vēlējās, tika nodrošināta iespēja tikt uzklausītām uzklausīšanas amatpersonas klātbūtnē. Komisija izvērtēja ieinteresēto pušu iesniegtās piezīmes, un tās atbildes ir sniegtas turpmāk. |
| --- | --- |

(11)

Komisija 2013. gada 29. oktobrī visām ieinteresētajām personām darīja zināmus būtiskos faktus un apsvērumus, pamatojoties uz kuriem tā plānoja ieteikt saglabāt spēkā esošos antidempinga pasākumus. Personām vēlreiz tika dota iespēja iesniegt piezīmes, un tām, kuras to vēlējās, tika nodrošināta iespēja tikt uzklausītām uzklausīšanas amatpersonas klātbūtnē. Komisija izvērtēja ieinteresēto pušu iesniegtās piezīmes, un tās atbildes ir sniegtas turpmāk.

B.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

| (12) | Ražojums, uz ko attiecas šī pārskatīšana, ir tas pats, kas definēts Regulā (EK) Nr. 221/2008, proti, tādi Dienvidāfrikas Republikas izcelsmes elektrolītiskie mangāna dioksīdi (t. i., elektrolītiskā procesā ražoti mangāna dioksīdi), kuri nav termiski apstrādāti pēc elektrolītiskā procesa (“pārskatāmais ražojums” vai “EMD”) un kurus pašlaik klasificē ar KN kodu ex 2820 10 00. Tos galvenokārt iedala oglekļa cinka kategorijas EMD un sārmu kategorijas EMD. |
| --- | --- |

(12)

Ražojums, uz ko attiecas šī pārskatīšana, ir tas pats, kas definēts Regulā (EK) Nr. 221/2008, proti, tādi Dienvidāfrikas Republikas izcelsmes elektrolītiskie mangāna dioksīdi (t. i., elektrolītiskā procesā ražoti mangāna dioksīdi), kuri nav termiski apstrādāti pēc elektrolītiskā procesa (“pārskatāmais ražojums” vai “EMD”) un kurus pašlaik klasificē ar KN kodu ex 2820 10 00. Tos galvenokārt iedala oglekļa cinka kategorijas EMD un sārmu kategorijas EMD.

| (13) | Pārskatīšanas izmeklēšanā tika apstiprināts, ka pārskatāmajam ražojumam, ko importē Savienības tirgū, un ražojumiem, kurus ražotājs eksportētājs ražo un pārdod iekšzemes tirgū, kā arī ražojumiem, ko Savienības ražošanas nozare ražo un pārdod Savienībā (turpmāk “līdzīgais ražojums”), ir vienas un tās pašas fizikālās un ķīmiskās īpašības un tos izmanto vienam un tam pašam mērķim. Tādēļ šie ražojumi uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(13)

Pārskatīšanas izmeklēšanā tika apstiprināts, ka pārskatāmajam ražojumam, ko importē Savienības tirgū, un ražojumiem, kurus ražotājs eksportētājs ražo un pārdod iekšzemes tirgū, kā arī ražojumiem, ko Savienības ražošanas nozare ražo un pārdod Savienībā (turpmāk “līdzīgais ražojums”), ir vienas un tās pašas fizikālās un ķīmiskās īpašības un tos izmanto vienam un tam pašam mērķim. Tādēļ šie ražojumi uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

C.   DEMPINGA ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

1.   Iepriekšējas piezīmes

| (14) | Komisija saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu pārbaudīja, vai spēkā esošo pasākumu izbeigšanas rezultātā dempings varētu atkārtoties. |
| --- | --- |

(14)

Komisija saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu pārbaudīja, vai spēkā esošo pasākumu izbeigšanas rezultātā dempings varētu atkārtoties.

2.   Imports par dempinga cenām PIP laikā

| (15) | Pēc pasākumu ieviešanas imports no Dienvidāfrikas Savienībā samazinājās gandrīz līdz nullei, un 2010. gadā, 2011. gadā un PIP laikā tika eksportēts pavisam neliels daudzums. Lai novērtētu, vai vienīgais zināmais ražotājs eksportētājs Delta E.M.D. (Pty) Ltd (“Delta”) PIP laikā eksportēja uz Savienību par dempinga cenām, Komisija uzņēmumam Delta nosūtīja anketu. Tā saņēma atbildi, tostarp datus par pārdošanu iekšzemes tirgū, eksportu uz Savienību un eksportu uz citiem galamērķiem. Sniegto atbildi pārbaudīja, kā sīkāk norādīts turpmāk. |
| --- | --- |

(15)

Pēc pasākumu ieviešanas imports no Dienvidāfrikas Savienībā samazinājās gandrīz līdz nullei, un 2010. gadā, 2011. gadā un PIP laikā tika eksportēts pavisam neliels daudzums. Lai novērtētu, vai vienīgais zināmais ražotājs eksportētājs Delta E.M.D. (Pty) Ltd (“Delta”) PIP laikā eksportēja uz Savienību par dempinga cenām, Komisija uzņēmumam Delta nosūtīja anketu. Tā saņēma atbildi, tostarp datus par pārdošanu iekšzemes tirgū, eksportu uz Savienību un eksportu uz citiem galamērķiem. Sniegto atbildi pārbaudīja, kā sīkāk norādīts turpmāk.

2.1.   Normālā vērtība

| (16) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu tika pārbaudīts, vai Delta līdzīgā ražojuma kopējais apjoms, kas iekšzemes tirgū pārdots neatkarīgiem klientiem, ir reprezentatīvs salīdzinājumā ar kopējo eksporta pārdošanas apjomu uz Savienību, t. i., vai šis kopējais pārdošanas apjoms ir vismaz 5 % no attiecīgā ražojuma kopējā eksporta pārdošanas apjoma Savienībā. |
| --- | --- |

(16)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu tika pārbaudīts, vai Delta līdzīgā ražojuma kopējais apjoms, kas iekšzemes tirgū pārdots neatkarīgiem klientiem, ir reprezentatīvs salīdzinājumā ar kopējo eksporta pārdošanas apjomu uz Savienību, t. i., vai šis kopējais pārdošanas apjoms ir vismaz 5 % no attiecīgā ražojuma kopējā eksporta pārdošanas apjoma Savienībā.

| (17) | Lai gan pārskatāmā ražojuma pārdošanas apjoms iekšējā tirgū bija reprezentatīvs, pārdošana netika veikta parastā tirdzniecības apritē, jo Delta EMD iekšējā tirgū pārdeva nerentabli. Tāpēc normālā vērtība tika aprēķināta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

(17)

Lai gan pārskatāmā ražojuma pārdošanas apjoms iekšējā tirgū bija reprezentatīvs, pārdošana netika veikta parastā tirdzniecības apritē, jo Delta EMD iekšējā tirgū pārdeva nerentabli. Tāpēc normālā vērtība tika aprēķināta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu.

| (18) | Tas tika darīts, pamatojoties uz EMD ražošanas faktiskajām izmaksām, kurām saskaņā ar pamtregulas 2. panta 6. punktu pieskaitīja samērīgu pārdošanas, vispārējo un administratīvo (PVA) izmaksu un peļņas apmēru. |
| --- | --- |

(18)

Tas tika darīts, pamatojoties uz EMD ražošanas faktiskajām izmaksām, kurām saskaņā ar pamtregulas 2. panta 6. punktu pieskaitīja samērīgu pārdošanas, vispārējo un administratīvo (PVA) izmaksu un peļņas apmēru.

| (19) | PVA izmaksas aprēķināja saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punkta c) apakšpunktu, tādēļ ka Delta pārdošanu neveica parastā tirdzniecības apritē un minētās regulas 2. panta 6. punkta a) un b) apakšpunkts nebija piemērojams, jo attiecīgi nav citu eksportētāju vai ražotāju, uz kuriem attiektos izmeklēšana, un Delta nepārdod citus tās pašas vispārējās kategorijas ražojumus. Tāpēc tika uzskatīts, ka saprātīga metode ir izmantot PVA izmaksas no sākotnējās izmeklēšanas, kurā konstatētā procentuālā attiecība bija gandrīz identiska faktiskajām PVA izmaksām. |
| --- | --- |

(19)

PVA izmaksas aprēķināja saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punkta c) apakšpunktu, tādēļ ka Delta pārdošanu neveica parastā tirdzniecības apritē un minētās regulas 2. panta 6. punkta a) un b) apakšpunkts nebija piemērojams, jo attiecīgi nav citu eksportētāju vai ražotāju, uz kuriem attiektos izmeklēšana, un Delta nepārdod citus tās pašas vispārējās kategorijas ražojumus. Tāpēc tika uzskatīts, ka saprātīga metode ir izmantot PVA izmaksas no sākotnējās izmeklēšanas, kurā konstatētā procentuālā attiecība bija gandrīz identiska faktiskajām PVA izmaksām.

| (20) | Pēc informācijas atklāšanas Delta lūdza Komisiju, lai tā aprēķina salikto normālo vērtību, iepriekš aprēķinātās PVA izmaksas izsakot kā ražošanas izmaksu procentuālo attiecību, nevis kā apgrozījuma procentuālo attiecību. Ņemot vērā to, ka visa pārdošana vietējā tirgū bija nerentabla, izmantojot apgrozījumu, tiktas palielinātas PVA izmaksas. Komisija piekrita Delta prasībai un, aprēķinot normālo vērtību, pieskaitīja PVA izmaksas kā procentuālo attiecību no šajā pārskatīšanas izmeklēšanā konstatētajām ražošanas izmaksām uz vienu kg. |
| --- | --- |

(20)

Pēc informācijas atklāšanas Delta lūdza Komisiju, lai tā aprēķina salikto normālo vērtību, iepriekš aprēķinātās PVA izmaksas izsakot kā ražošanas izmaksu procentuālo attiecību, nevis kā apgrozījuma procentuālo attiecību. Ņemot vērā to, ka visa pārdošana vietējā tirgū bija nerentabla, izmantojot apgrozījumu, tiktas palielinātas PVA izmaksas. Komisija piekrita Delta prasībai un, aprēķinot normālo vērtību, pieskaitīja PVA izmaksas kā procentuālo attiecību no šajā pārskatīšanas izmeklēšanā konstatētajām ražošanas izmaksām uz vienu kg.

| (21) | Arī peļņa tika aprēķināta, izmantojot to pašu metodoloģiju kā sākotnējā izmeklēšanā, t. i., saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punkta c) apakšpunktu pamatojoties uz ilgtermiņa aizdevumu tirgus procentu likmēm Dienvidāfrikā PIP laikā. Delta iekšzemes tirgū nepārdod citus ražojumus, un Dienvidāfrikā nav citu zināmu EMD ražotāju vai citu tās pašas vispārējās kategorijas ražojumu ražotāju, no kuriem varētu iegūt peļņas rādītājus. |
| --- | --- |

(21)

Arī peļņa tika aprēķināta, izmantojot to pašu metodoloģiju kā sākotnējā izmeklēšanā, t. i., saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punkta c) apakšpunktu pamatojoties uz ilgtermiņa aizdevumu tirgus procentu likmēm Dienvidāfrikā PIP laikā. Delta iekšzemes tirgū nepārdod citus ražojumus, un Dienvidāfrikā nav citu zināmu EMD ražotāju vai citu tās pašas vispārējās kategorijas ražojumu ražotāju, no kuriem varētu iegūt peļņas rādītājus.

| (22) | Pēc informācijas atklāšanas Savienības ražošanas nozare pieprasīja, lai Komisija normālās vērtības noteikšanai izmantotu datus par pārdošanu ASV, jo šādai pārdošanai saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu iekšzemes tirgū ir pārdošanas funkcija. |
| --- | --- |

(22)

Pēc informācijas atklāšanas Savienības ražošanas nozare pieprasīja, lai Komisija normālās vērtības noteikšanai izmantotu datus par pārdošanu ASV, jo šādai pārdošanai saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu iekšzemes tirgū ir pārdošanas funkcija.

| (23) | Tas tika noraidīts, jo normālo vērtību aprēķināja saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu, izmantojot to pašu metodoloģiju, ko sākotnējā izmeklēšanā, un tāpēc atbilstīgi minētās regulas 11. panta 9. punktam. |
| --- | --- |

(23)

Tas tika noraidīts, jo normālo vērtību aprēķināja saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu, izmantojot to pašu metodoloģiju, ko sākotnējā izmeklēšanā, un tāpēc atbilstīgi minētās regulas 11. panta 9. punktam.

2.2.   Eksporta cena

| (24) | Ļoti nelielais EMD daudzums, ko PIP laikā eksportēja uz Savienību, tika tieši pārdots nesaistītam importētājam Savienībā. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu kā eksporta cenu izmantoja cenu, ko importētājs samaksāja Delta. |
| --- | --- |

(24)

Ļoti nelielais EMD daudzums, ko PIP laikā eksportēja uz Savienību, tika tieši pārdots nesaistītam importētājam Savienībā. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu kā eksporta cenu izmantoja cenu, ko importētājs samaksāja Delta.

2.3.   Salīdzinājums

| (25) | Ņēma vērā pieprasītos un pārbaudītos pielāgojumus saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu, proti, kravu pārvadājumu izmaksas, apdrošināšanu, kredīta izmaksas un pārkraušanas izmaksas saistībā ar eksportu. Normālo vērtību aprēķināja EXW līmenī, atskaitot kravu pārvadājumu izmaksas un kredīta izmaksas. Iepakošanas un tehniskās palīdzības izmaksas netika atskaitītas, jo tās jau tika uzskaitītas ražošanas izmaksās un tādēļ bija iekļautas gan eksporta cenā, gan saliktajā normālajā vērtībā. |
| --- | --- |

(25)

Ņēma vērā pieprasītos un pārbaudītos pielāgojumus saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu, proti, kravu pārvadājumu izmaksas, apdrošināšanu, kredīta izmaksas un pārkraušanas izmaksas saistībā ar eksportu. Normālo vērtību aprēķināja EXW līmenī, atskaitot kravu pārvadājumu izmaksas un kredīta izmaksas. Iepakošanas un tehniskās palīdzības izmaksas netika atskaitītas, jo tās jau tika uzskaitītas ražošanas izmaksās un tādēļ bija iekļautas gan eksporta cenā, gan saliktajā normālajā vērtībā.

2.4.   Dempinga starpība

| (26) | Attiecībā uz EMD, ko Delta PIP laikā pārdeva uz Savienību, netika konstatēts, ka tas ticis pārdots par dempinga cenām. Tomēr attiecīgais daudzums bija ļoti mazs, un tādējādi uz šo secinājumu nevarēja pilnībā paļauties, lai konstatētu dempinga atkārtošanās iespējamību gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku. |
| --- | --- |

(26)

Attiecībā uz EMD, ko Delta PIP laikā pārdeva uz Savienību, netika konstatēts, ka tas ticis pārdots par dempinga cenām. Tomēr attiecīgais daudzums bija ļoti mazs, un tādējādi uz šo secinājumu nevarēja pilnībā paļauties, lai konstatētu dempinga atkārtošanās iespējamību gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku.

3.   Pierādījumi par dempinga atkārtošanās iespējamību

| (27) | Tā kā no pārdošanas Savienībā PIP laikā nevarēja izdarīt secinājumus, Komisija analizēja, vai pastāv pierādījumi par dempinga atkārtošanās iespējamību gadījumā, ja pasākums zaudētu spēku. Šajā nolūkā tika analizēti šādi elementi: eksporta cena eksportam no Dienvidāfrikas uz citiem galamērķiem, ražošanas jauda un neizmantotā jauda Dienvidāfrikā, kā arī Savienības tirgus un citu trešo tirgu pievilcība. |
| --- | --- |

(27)

Tā kā no pārdošanas Savienībā PIP laikā nevarēja izdarīt secinājumus, Komisija analizēja, vai pastāv pierādījumi par dempinga atkārtošanās iespējamību gadījumā, ja pasākums zaudētu spēku. Šajā nolūkā tika analizēti šādi elementi: eksporta cena eksportam no Dienvidāfrikas uz citiem galamērķiem, ražošanas jauda un neizmantotā jauda Dienvidāfrikā, kā arī Savienības tirgus un citu trešo tirgu pievilcība.

3.1.   Eksports no Dienvidāfrikas uz citiem galamērķiem

| (28) | Delta ražo gan sārmu kategorijas EMD, gan oglekļa cinka kategorijas EMD, un, ņemot vērā to, ka Savienībā pastāv tirgus sārmu kategorijas EMD un (mazākā mērā) arī oglekļa cinka kategorijas EMD, Komisija pārbaudīja cenu abu kategoriju eksportam uz trešām valstīm PIP laikā. Šo pārdošanu salīdzināja ar salikto normālo vērtību, kas bija aprēķināta, kā iepriekš aprakstīts, un ņēma vērā atšķirības, kuras ietekmē cenu salīdzināmību. |
| --- | --- |

(28)

Delta ražo gan sārmu kategorijas EMD, gan oglekļa cinka kategorijas EMD, un, ņemot vērā to, ka Savienībā pastāv tirgus sārmu kategorijas EMD un (mazākā mērā) arī oglekļa cinka kategorijas EMD, Komisija pārbaudīja cenu abu kategoriju eksportam uz trešām valstīm PIP laikā. Šo pārdošanu salīdzināja ar salikto normālo vērtību, kas bija aprēķināta, kā iepriekš aprakstīts, un ņēma vērā atšķirības, kuras ietekmē cenu salīdzināmību.

| (29) | Sārmu kategorijas EMD pārdošanas apjoms uz ASV – vissvarīgāko Delta eksporta tirgu – veidoja aptuveni divas trešdaļas no Delta kopējā eksporta PIP laikā, un tas nebija par dempinga cenām. Tomēr attiecībā uz sārmu kategorijas EMD, ko mazākos daudzumos pārdeva uz citiem galamērķiem (piemēram, Taizemi, Koreju, Ķīnu un Brazīliju), tika konstatēts, ka tos eksportē par dempinga cenām un ar dempinga starpību robežā no 2 % līdz 21 %. Turklāt, aplūkojot oglekļa cinka kategorijas EMD pārdošanu eksportam uz citiem galamērķiem – galvenokārt par zemām cenām un nelielā daudzumā –, dempinga starpība bija augstāka, robežojoties no 13 % līdz 66 %. |
| --- | --- |

(29)

Sārmu kategorijas EMD pārdošanas apjoms uz ASV – vissvarīgāko Delta eksporta tirgu – veidoja aptuveni divas trešdaļas no Delta kopējā eksporta PIP laikā, un tas nebija par dempinga cenām. Tomēr attiecībā uz sārmu kategorijas EMD, ko mazākos daudzumos pārdeva uz citiem galamērķiem (piemēram, Taizemi, Koreju, Ķīnu un Brazīliju), tika konstatēts, ka tos eksportē par dempinga cenām un ar dempinga starpību robežā no 2 % līdz 21 %. Turklāt, aplūkojot oglekļa cinka kategorijas EMD pārdošanu eksportam uz citiem galamērķiem – galvenokārt par zemām cenām un nelielā daudzumā –, dempinga starpība bija augstāka, robežojoties no 13 % līdz 66 %.

| (30) | Pēc informācijas atklāšanas Savienības ražošanas nozare apgalvoja, ka Komisijai nevajadzētu ņemt vērā pārdošanas apjomu uz ASV PIP laikā, jo pēc cenām šajā tirgū nav bijis iespējams vadīties, lai atbilstīgi noteiktu iespējamo cenu līmeni pārdošanai uz Savienības tirgu gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku. |
| --- | --- |

(30)

Pēc informācijas atklāšanas Savienības ražošanas nozare apgalvoja, ka Komisijai nevajadzētu ņemt vērā pārdošanas apjomu uz ASV PIP laikā, jo pēc cenām šajā tirgū nav bijis iespējams vadīties, lai atbilstīgi noteiktu iespējamo cenu līmeni pārdošanai uz Savienības tirgu gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku.

| (31) | Delta, no otras puses, pēc informācijas atklāšanas lūdza Komisiju pievērst īpašu uzmanību pārdošanas apjomam uz ASV, uz kurām tiek eksportēta liela daļa uzņēmuma sārmu kategorijas ražojumu un kuras ir ar Savienību vislabāk salīdzināmais tirgus. |
| --- | --- |

(31)

Delta, no otras puses, pēc informācijas atklāšanas lūdza Komisiju pievērst īpašu uzmanību pārdošanas apjomam uz ASV, uz kurām tiek eksportēta liela daļa uzņēmuma sārmu kategorijas ražojumu un kuras ir ar Savienību vislabāk salīdzināmais tirgus.

| (32) | Komisija analizēja visu pārdošanu eksportam uz visiem galamērķiem, aprēķināja vidējo svērto eksporta cenu Delta eksportam uz visiem citiem galamērķiem, kas nav Eiropas Savienībā, kā arī detalizēti apskatīja eksporta cenas uz atsevišķām trešām valstīm. Aplūkojot jautājumu par dempinga atkārtošanās iespējamību, tika konstatēts, ka visa pārdošana eksportam uz visiem galamērķiem ir svarīga, jo īpaši ņemot vērā ievērojamās cenu atšķirības dažādos eksporta tirgos. |
| --- | --- |

(32)

Komisija analizēja visu pārdošanu eksportam uz visiem galamērķiem, aprēķināja vidējo svērto eksporta cenu Delta eksportam uz visiem citiem galamērķiem, kas nav Eiropas Savienībā, kā arī detalizēti apskatīja eksporta cenas uz atsevišķām trešām valstīm. Aplūkojot jautājumu par dempinga atkārtošanās iespējamību, tika konstatēts, ka visa pārdošana eksportam uz visiem galamērķiem ir svarīga, jo īpaši ņemot vērā ievērojamās cenu atšķirības dažādos eksporta tirgos.

| (33) | ASV tirgum ir savas īpatnības, kas ļauj Delta iekasēt ievērojami augstākas cenas nekā citur. ASV pieprasījums ievērojami pārsniedz vietējo piedāvājumu. Turklāt daudziem potenciālajiem konkurentiem ir lieli šķēršļi iekļūšanai tirgū, jo attiecībā pret importu no Ķīnas un Austrālijas ir spēkā augsti antidempinga maksājumi. |
| --- | --- |

(33)

ASV tirgum ir savas īpatnības, kas ļauj Delta iekasēt ievērojami augstākas cenas nekā citur. ASV pieprasījums ievērojami pārsniedz vietējo piedāvājumu. Turklāt daudziem potenciālajiem konkurentiem ir lieli šķēršļi iekļūšanai tirgū, jo attiecībā pret importu no Ķīnas un Austrālijas ir spēkā augsti antidempinga maksājumi.

| (34) | Šādos apstākļos nav iemesla, kādēļ Komisijai būtu jābalsta tās secinājumi tikai uz vidējo eksporta cenu vai jāpārbauda tikai pārdošana eksportam uz vienu valsti, tā vietā lai analizētu visu pārdošanu eksportam uz visiem galamērķiem. |
| --- | --- |

(34)

Šādos apstākļos nav iemesla, kādēļ Komisijai būtu jābalsta tās secinājumi tikai uz vidējo eksporta cenu vai jāpārbauda tikai pārdošana eksportam uz vienu valsti, tā vietā lai analizētu visu pārdošanu eksportam uz visiem galamērķiem.

| (35) | Delta cenu politika eksporta tirgos, kas nav Savienībā, liecina, ka, lai gan uzņēmuma eksports uz tā vissvarīgāko tirgu (ASV) nebija par dempinga cenām, pārdošana uz citiem galamērķiem bija par dempinga cenām. Tāpēc ir vajadzīgi papildu rādītāji, kā norādīts turpmāk, lai novērtētu dempinga atkārtošanās iespējamību gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku. |
| --- | --- |

(35)

Delta cenu politika eksporta tirgos, kas nav Savienībā, liecina, ka, lai gan uzņēmuma eksports uz tā vissvarīgāko tirgu (ASV) nebija par dempinga cenām, pārdošana uz citiem galamērķiem bija par dempinga cenām. Tāpēc ir vajadzīgi papildu rādītāji, kā norādīts turpmāk, lai novērtētu dempinga atkārtošanās iespējamību gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku.

3.2.   Ražošanas jauda un neizmantotā jauda Dienvidāfrikā

| (36) | Uzņēmumam Delta EMD ražošanai ir neizmantotā jauda, kas gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku, ļautu uzņēmumam ievērojamos daudzumos atsākt eksportu uz Savienību. Delta aplēsa un Komisija apstiprināja, ka šī neizmantotā jauda ir no 4 000 līdz 6 000 metrisko tonnu gadā. Šajā aprēķinā ņemts vērā biežais elektroenerģijas deficīts un atkritumu apjoms Dienvidāfrikā. Ņemot vērā zināmas grūtības saglabāt kvalitātes līmeni manuāli kontrolējamā ražotnē, Komisija piesardzīgi novērtē, ka gadā tiktu saražoti 2 000 līdz 3 000 metrisko tonnu sārma kategorijas EMD, bet atlikusī daļa būtu oglekļa cinka kategorijas EMD. Tomēr abas kategorijas būtu piemērotas Savienības tirgum. Lai gan daļu no oglekļa cinka kategorijas EMD daudzuma varētu absorbēt citi trešo valstu tirgi, nekas neliecina, ka citi trešo valstu tirgi vai iekšzemes tirgus varētu absorbēt sārmu kategorijas EMD lielo neizmantoto jaudu. |
| --- | --- |

(36)

Uzņēmumam Delta EMD ražošanai ir neizmantotā jauda, kas gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku, ļautu uzņēmumam ievērojamos daudzumos atsākt eksportu uz Savienību. Delta aplēsa un Komisija apstiprināja, ka šī neizmantotā jauda ir no 4 000 līdz 6 000 metrisko tonnu gadā. Šajā aprēķinā ņemts vērā biežais elektroenerģijas deficīts un atkritumu apjoms Dienvidāfrikā. Ņemot vērā zināmas grūtības saglabāt kvalitātes līmeni manuāli kontrolējamā ražotnē, Komisija piesardzīgi novērtē, ka gadā tiktu saražoti 2 000 līdz 3 000 metrisko tonnu sārma kategorijas EMD, bet atlikusī daļa būtu oglekļa cinka kategorijas EMD. Tomēr abas kategorijas būtu piemērotas Savienības tirgum. Lai gan daļu no oglekļa cinka kategorijas EMD daudzuma varētu absorbēt citi trešo valstu tirgi, nekas neliecina, ka citi trešo valstu tirgi vai iekšzemes tirgus varētu absorbēt sārmu kategorijas EMD lielo neizmantoto jaudu.

| (37) | Delta pārbaudes laikā paziņoja, ka uzņēmums ir tirgū iedibināts “papildu” piegādātājs klientiem ASV tirgū, jo tas novērš iztrūkumu laikā, kad iekšzemes ražotāji nevar saražot pietiekamu daudzumu. Delta eksports uz ASV pēdējos četrus gadus ir bijis stabils, un tas liecina par to, ka Delta nepastāvēja iespēja palielināt savu pārdošanas apjomu ASV. Ja būtu bijis iespējams palielināt eksportu uz ASV, Delta to jau būtu izdarījis, lai gūtu labumu no augstākām cenām, kas valda ASV tirgū, un arī no lielākiem apjomradītiem ietaupījumiem, kuri rodas no lielāka daudzuma saražošanas. |
| --- | --- |

(37)

Delta pārbaudes laikā paziņoja, ka uzņēmums ir tirgū iedibināts “papildu” piegādātājs klientiem ASV tirgū, jo tas novērš iztrūkumu laikā, kad iekšzemes ražotāji nevar saražot pietiekamu daudzumu. Delta eksports uz ASV pēdējos četrus gadus ir bijis stabils, un tas liecina par to, ka Delta nepastāvēja iespēja palielināt savu pārdošanas apjomu ASV. Ja būtu bijis iespējams palielināt eksportu uz ASV, Delta to jau būtu izdarījis, lai gūtu labumu no augstākām cenām, kas valda ASV tirgū, un arī no lielākiem apjomradītiem ietaupījumiem, kuri rodas no lielāka daudzuma saražošanas.

| (38) | Delta veiktā pārdošana uz Āzijas tirgu tika vairāk vērsta uz oglekļa cinka kategorijas EMD. Delta pārdošanas apjoms uz Āziju veido 50 % no visiem Delta oglekļa cinka kategorijas EMD pārdošanas apjoma. Ķīnā ir iekšzemes EMD ražotāji, un Delta eksports uz Ķīnu PIP laikā arī turpmāk bija ierobežots tikai uz ļoti nelielu daudzumu sārmu kategorijas EMD. Tā kā pašreiz EMD eksportam uz Japānu piemēro antidempinga pasākumus un Japānā ir iekšzemes EMD ražotāji, ir maz ticams, ka šis tirgus absorbētu Delta neizmantoto jaudu. Tāpēc ir maz ticams, ka Āzijas tirgus varētu absorbēt Delta sārmu kategorijas EMD neizmantoto jaudu. |
| --- | --- |

(38)

Delta veiktā pārdošana uz Āzijas tirgu tika vairāk vērsta uz oglekļa cinka kategorijas EMD. Delta pārdošanas apjoms uz Āziju veido 50 % no visiem Delta oglekļa cinka kategorijas EMD pārdošanas apjoma. Ķīnā ir iekšzemes EMD ražotāji, un Delta eksports uz Ķīnu PIP laikā arī turpmāk bija ierobežots tikai uz ļoti nelielu daudzumu sārmu kategorijas EMD. Tā kā pašreiz EMD eksportam uz Japānu piemēro antidempinga pasākumus un Japānā ir iekšzemes EMD ražotāji, ir maz ticams, ka šis tirgus absorbētu Delta neizmantoto jaudu. Tāpēc ir maz ticams, ka Āzijas tirgus varētu absorbēt Delta sārmu kategorijas EMD neizmantoto jaudu.

| (39) | Pēc informācijas atklāšanas Savienības ražošanas nozare atzīmēja, ka Delta neizmantotā jauda bija daudz lielāka nekā iepriekš minētā, un norādīja uz vairākiem faktoriem, kas par to liecinātu. Turklāt tā paziņoja, ka visa Delta neizmantotā jauda varētu tikt pielietota, lai ražotu tādas kvalitātes sārmu kategorijas EMD, lai tos varētu pārdot Savienības tirgū par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(39)

Pēc informācijas atklāšanas Savienības ražošanas nozare atzīmēja, ka Delta neizmantotā jauda bija daudz lielāka nekā iepriekš minētā, un norādīja uz vairākiem faktoriem, kas par to liecinātu. Turklāt tā paziņoja, ka visa Delta neizmantotā jauda varētu tikt pielietota, lai ražotu tādas kvalitātes sārmu kategorijas EMD, lai tos varētu pārdot Savienības tirgū par dempinga cenām.

| (40) | Savienības ražošanas nozare paziņoja arī, ka Delta eksports uz ASV, visticamāk, samazinātos tuvākajā nākotnē, jo kāds ASV ražotājs jau bija paziņojis par tā ražošanas jaudas palielināšanu un ļoti lielo iespēju, ka ASV pieprasījums pēc EMD samazināsies saistībā ar EMD lietotāja paziņoto izvešanu no EMD tirgus. Turklāt Savienības ražošanas nozare apgalvoja, ka pārdošanas apjoms no Dienvidāfrikas uz ASV pēc izmeklēšanas perioda beigām jau bija sācis samazināties. Tas nozīmētu, ka Delta potenciāli būtu papildu daudzums sārmu kategorijas EMD, kas ļoti iespējami tiktu novirzīts uz Savienības tirgu gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku. |
| --- | --- |

(40)

Savienības ražošanas nozare paziņoja arī, ka Delta eksports uz ASV, visticamāk, samazinātos tuvākajā nākotnē, jo kāds ASV ražotājs jau bija paziņojis par tā ražošanas jaudas palielināšanu un ļoti lielo iespēju, ka ASV pieprasījums pēc EMD samazināsies saistībā ar EMD lietotāja paziņoto izvešanu no EMD tirgus. Turklāt Savienības ražošanas nozare apgalvoja, ka pārdošanas apjoms no Dienvidāfrikas uz ASV pēc izmeklēšanas perioda beigām jau bija sācis samazināties. Tas nozīmētu, ka Delta potenciāli būtu papildu daudzums sārmu kategorijas EMD, kas ļoti iespējami tiktu novirzīts uz Savienības tirgu gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku.

| (41) | Komisija izmeklēšanas laikā pārbaudīja Delta ražotni, jaudu un ražošanas jaudu. Kā minēts iepriekš, Komisija savus aprēķinus balstīja uz piesardzīgiem aprēķiniem, jo īpaši piesardzīgām aplēsēm par sadalījumu starp sārmu un oglekļa cinka ražošanas apjomu, pamatojoties uz neizmantoto jaudu. Pat ar šīm piesardzīgajām aplēsēm tika konstatēts, ka, ņemot vērā attiecīgā ražojuma patēriņu Savienībā, pastāv būtiska neizmantotā jauda, ko var izmantot sārmu kategorijas EMD ražošanai. |
| --- | --- |

(41)

Komisija izmeklēšanas laikā pārbaudīja Delta ražotni, jaudu un ražošanas jaudu. Kā minēts iepriekš, Komisija savus aprēķinus balstīja uz piesardzīgiem aprēķiniem, jo īpaši piesardzīgām aplēsēm par sadalījumu starp sārmu un oglekļa cinka ražošanas apjomu, pamatojoties uz neizmantoto jaudu. Pat ar šīm piesardzīgajām aplēsēm tika konstatēts, ka, ņemot vērā attiecīgā ražojuma patēriņu Savienībā, pastāv būtiska neizmantotā jauda, ko var izmantot sārmu kategorijas EMD ražošanai.

| (42) | Saistībā ar apgalvojumu, ka Delta eksports uz ASV varētu pieaugt, Komisijai iesniegtie pierādījumi liecina, ka uz eksportu varētu tikt izdarīts spiediens, ja ASV EMD jauda turpinās pieaugt un pieprasījums turpinās samazināties. |
| --- | --- |

(42)

Saistībā ar apgalvojumu, ka Delta eksports uz ASV varētu pieaugt, Komisijai iesniegtie pierādījumi liecina, ka uz eksportu varētu tikt izdarīts spiediens, ja ASV EMD jauda turpinās pieaugt un pieprasījums turpinās samazināties.

| (43) | Pēc informācijas atklāšanas viens lietotājs apgalvoja, ka Delta neizmantotā jauda ir zema, ņemot vērā to, ka Delta tirgus daļa pirms pasākumu noteikšanas bija 60–70 %. Tomēr, pat izmantojot piesardzīgas aplēses par Delta neizmantoto jaudu, gadījumā, ja šo neizmantoto jaudu izmantotu eksportam uz Savienību, Delta viegli varētu ievērojami palielināt savu tirgus daļu, neņemot vērā iespēju, ka eksports uz citiem galamērķiem varētu tikt pārvirzīts uz Savienību. Šādas situācijas iespaidā vēl vairāk samazinātos Delta potenciālā tirgus daļa. |
| --- | --- |

(43)

Pēc informācijas atklāšanas viens lietotājs apgalvoja, ka Delta neizmantotā jauda ir zema, ņemot vērā to, ka Delta tirgus daļa pirms pasākumu noteikšanas bija 60–70 %. Tomēr, pat izmantojot piesardzīgas aplēses par Delta neizmantoto jaudu, gadījumā, ja šo neizmantoto jaudu izmantotu eksportam uz Savienību, Delta viegli varētu ievērojami palielināt savu tirgus daļu, neņemot vērā iespēju, ka eksports uz citiem galamērķiem varētu tikt pārvirzīts uz Savienību. Šādas situācijas iespaidā vēl vairāk samazinātos Delta potenciālā tirgus daļa.

3.3.   Savienības tirgus un citu trešo valstu tirgu pievilcība

| (44) | Uzņēmumam Delta ir sens un rentabls pārdošanas kanāls uz ASV, un netika rasti pierādījumi, kas liecinātu, ka būtu uzņēmuma interesēs ar nolūku novirzīt šos pārdevumus uz Savienību. Tomēr izmeklēšanas laikā konstatētā neizmantotā jauda vai vismaz būtiska tās daļa, visticamāk, varētu tikt novirzīta uz Savienību tikai iepriekšējos apsvērumos minēto iemeslu dēļ. Turklāt tas ir tāpēc, ka Savienības tirgus ir viens no lielākajiem pasaulē. Tāpat, pirms tika ieviesti spēkā esošie antidempinga pasākumi, Savienības tirgus bija ļoti pievilcīgs uzņēmumam Delta, jo tā tirgus daļa bija 60–70 %. |
| --- | --- |

(44)

Uzņēmumam Delta ir sens un rentabls pārdošanas kanāls uz ASV, un netika rasti pierādījumi, kas liecinātu, ka būtu uzņēmuma interesēs ar nolūku novirzīt šos pārdevumus uz Savienību. Tomēr izmeklēšanas laikā konstatētā neizmantotā jauda vai vismaz būtiska tās daļa, visticamāk, varētu tikt novirzīta uz Savienību tikai iepriekšējos apsvērumos minēto iemeslu dēļ. Turklāt tas ir tāpēc, ka Savienības tirgus ir viens no lielākajiem pasaulē. Tāpat, pirms tika ieviesti spēkā esošie antidempinga pasākumi, Savienības tirgus bija ļoti pievilcīgs uzņēmumam Delta, jo tā tirgus daļa bija 60–70 %.

| (45) | Ja Delta konkurētu par cenu ar Savienības ražotājiem, tas būtu spiests samazināt eksporta cenas un līdz ar to pārdot par dempinga cenām, lai cenas atbilstu tām, ko iekasē viens Savienības ražotājs PIP laikā. Delta varētu arī pašreiz uz trešām valstīm pārdoto (izņemot ASV) sārmu kategorijas EMD eksportu novirzīt uz Savienību par dempinga cenām, jo Savienības tirgus tā izmēra un kopumā augstāko cenu dēļ ir pievilcīgāks par citiem tirgiem, kas nav ASV tirgi. Turklāt, ja Delta nākotnē varētu nākties samazināt uz ASV eksportēto EMD daudzumu, tad Savienības tirgus ļoti iespējami būtu šāda papildus pieejama daudzuma galamērķis. |
| --- | --- |

(45)

Ja Delta konkurētu par cenu ar Savienības ražotājiem, tas būtu spiests samazināt eksporta cenas un līdz ar to pārdot par dempinga cenām, lai cenas atbilstu tām, ko iekasē viens Savienības ražotājs PIP laikā. Delta varētu arī pašreiz uz trešām valstīm pārdoto (izņemot ASV) sārmu kategorijas EMD eksportu novirzīt uz Savienību par dempinga cenām, jo Savienības tirgus tā izmēra un kopumā augstāko cenu dēļ ir pievilcīgāks par citiem tirgiem, kas nav ASV tirgi. Turklāt, ja Delta nākotnē varētu nākties samazināt uz ASV eksportēto EMD daudzumu, tad Savienības tirgus ļoti iespējami būtu šāda papildus pieejama daudzuma galamērķis.

| (46) | Pēc informācijas atklāšanas Delta norādīja, ka tā cenu politika bija pārdot Savienības tirgū tikai tad, ja varētu panākt rentablu cenu. |
| --- | --- |

(46)

Pēc informācijas atklāšanas Delta norādīja, ka tā cenu politika bija pārdot Savienības tirgū tikai tad, ja varētu panākt rentablu cenu.

| (47) | Tā var būt vai nebūt patiesība, taču rentabla pārdošana var būt arī par dempinga cenām, ja eksporta cena tiek saglabāta zemāka par normālo vērtību. Jebkurā gadījumā netika sniegti nekādi pierādījumi, lai pamatotu šādu apgalvojumu, jo Delta pēdējo piecu gadu laikā nebija eksportējis ievērojamus daudzumus uz Savienību. Turklāt Savienības ražošanas nozare apgalvoja, ka mazie EMD daudzumi, ko Delta PIP laikā pārdeva uz Savienību, tika pārdoti, lai saglabātu uzņēmuma Savienības klientu sertifikāciju. |
| --- | --- |

(47)

Tā var būt vai nebūt patiesība, taču rentabla pārdošana var būt arī par dempinga cenām, ja eksporta cena tiek saglabāta zemāka par normālo vērtību. Jebkurā gadījumā netika sniegti nekādi pierādījumi, lai pamatotu šādu apgalvojumu, jo Delta pēdējo piecu gadu laikā nebija eksportējis ievērojamus daudzumus uz Savienību. Turklāt Savienības ražošanas nozare apgalvoja, ka mazie EMD daudzumi, ko Delta PIP laikā pārdeva uz Savienību, tika pārdoti, lai saglabātu uzņēmuma Savienības klientu sertifikāciju.

| (48) | Delta piebilda arī, ka vidējās EMD importa cenas uz Savienību 2012. gadā bija EUR 1 809 par metrisko tonnu un tās pārsniedza normālo vērtību, norādot, pēc Delta uzskatiem, ka uzņēmums varētu konkurēt ar citiem importētājiem, nevis pārdot par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(48)

Delta piebilda arī, ka vidējās EMD importa cenas uz Savienību 2012. gadā bija EUR 1 809 par metrisko tonnu un tās pārsniedza normālo vērtību, norādot, pēc Delta uzskatiem, ka uzņēmums varētu konkurēt ar citiem importētājiem, nevis pārdot par dempinga cenām.

| (49) | Tomēr šo vidējo rādītāju veido daži ārkārtīgi dārgi importa ievedumi no ASV un daži daudz lētāki importa ievedumi no Ķīnas. Importu no ASV nevarēja iekļaut šajā salīdzinājumā, jo ārkārtīgi augstais cenu līmenis, kas bija līdz pat trim vai četrām reizēm lielāks par normālajām cenām Savienības tirgū, lika apšaubīt šo cenu un/vai importēto ražojumu ticamību. Ja Delta konkurētu ar Ķīnas importa cenu, kas ir aptuveni EUR 1 200 par metrisko tonnu, tad Delta Savienības tirgū tirgotos par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(49)

Tomēr šo vidējo rādītāju veido daži ārkārtīgi dārgi importa ievedumi no ASV un daži daudz lētāki importa ievedumi no Ķīnas. Importu no ASV nevarēja iekļaut šajā salīdzinājumā, jo ārkārtīgi augstais cenu līmenis, kas bija līdz pat trim vai četrām reizēm lielāks par normālajām cenām Savienības tirgū, lika apšaubīt šo cenu un/vai importēto ražojumu ticamību. Ja Delta konkurētu ar Ķīnas importa cenu, kas ir aptuveni EUR 1 200 par metrisko tonnu, tad Delta Savienības tirgū tirgotos par dempinga cenām.

4.   Secinājumi par dempinga atsākšanās iespējamību

| (50) | Ņemot vērā iepriekš minēto, pastāv iespējamība, ka gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku, dempings varētu atkārtoties. Sārmu kategorijas EMD ir Delta ražotais ražojuma veids, kas, visticamāk, tiktu pārdots uz Savienību gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku, jo šā veida ražojums tika eksportēts jau agrāk. Turklāt pašlaik Savienībā joprojām visvairāk tiek pieprasīti sārmu kategorijas EMD. Izmeklēšanā attiecībā uz sārmu kategorijas EMD, ko mazākos daudzumos pārdeva uz citiem galamērķiem, piemēram, Dienvidkoreju, Ķīnu un Brazīliju, tika konstatēts, ka tos eksportē par dempinga cenām un ar dempinga starpību robežā no 2 % līdz 21 %. |
| --- | --- |

(50)

Ņemot vērā iepriekš minēto, pastāv iespējamība, ka gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku, dempings varētu atkārtoties. Sārmu kategorijas EMD ir Delta ražotais ražojuma veids, kas, visticamāk, tiktu pārdots uz Savienību gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku, jo šā veida ražojums tika eksportēts jau agrāk. Turklāt pašlaik Savienībā joprojām visvairāk tiek pieprasīti sārmu kategorijas EMD. Izmeklēšanā attiecībā uz sārmu kategorijas EMD, ko mazākos daudzumos pārdeva uz citiem galamērķiem, piemēram, Dienvidkoreju, Ķīnu un Brazīliju, tika konstatēts, ka tos eksportē par dempinga cenām un ar dempinga starpību robežā no 2 % līdz 21 %.

| (51) | Turklāt uzņēmumam Delta salīdzinājumā ar Savienības patēriņu PIP laikā ir ievērojams neizmantotās jaudas apjoms. Ja šo jaudu izmanto eksportam uz Savienību un cenu konkurencei ar Savienības ražotājiem vai ar lielāko importu no trešām valstīm, tad pastāv liela iespējamība, ka šāds eksportu varētu būt par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(51)

Turklāt uzņēmumam Delta salīdzinājumā ar Savienības patēriņu PIP laikā ir ievērojams neizmantotās jaudas apjoms. Ja šo jaudu izmanto eksportam uz Savienību un cenu konkurencei ar Savienības ražotājiem vai ar lielāko importu no trešām valstīm, tad pastāv liela iespējamība, ka šāds eksportu varētu būt par dempinga cenām.

D.   SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARES DEFINĪCIJA

| (52) | PIP laikā līdzīgo ražojumu ražoja divi ražotāji Savienībā, THA un Cegasa, kas pilnībā sadarbojās izmeklēšanā. Sākotnējā izmeklēšanā Cegasa, kas tobrīd neražoja atvērtajam tirgum, bet tikai pašu vajadzībām, nebija sūdzības iesniedzējs un nesadarbojās, bet arī neiebilda pret izmeklēšanu. |
| --- | --- |

(52)

PIP laikā līdzīgo ražojumu ražoja divi ražotāji Savienībā, THA un Cegasa, kas pilnībā sadarbojās izmeklēšanā. Sākotnējā izmeklēšanā Cegasa, kas tobrīd neražoja atvērtajam tirgum, bet tikai pašu vajadzībām, nebija sūdzības iesniedzējs un nesadarbojās, bet arī neiebilda pret izmeklēšanu.

| (53) | Pēc informācijas atklāšanas kāda ieinteresētā persona apšaubīja, vai Cegasa ir pieņemams kā pieprasījuma iesniedzējs termiņa beigu pārskatīšanā, jo tas nebija sūdzības iesniedzējs sākotnējā izmeklēšanā, neražoja atvērtajam tirgum un tādējādi tam netika nodarīts kaitējums minētajā laikā. Šo apgalvojumu noraidīja, jo termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums ir jāiesniedz Savienības ražotājiem vai to vārdā, bet ne obligāti (tikai) sākotnējam sūdzības iesniedzējam(-iem). |
| --- | --- |

(53)

Pēc informācijas atklāšanas kāda ieinteresētā persona apšaubīja, vai Cegasa ir pieņemams kā pieprasījuma iesniedzējs termiņa beigu pārskatīšanā, jo tas nebija sūdzības iesniedzējs sākotnējā izmeklēšanā, neražoja atvērtajam tirgum un tādējādi tam netika nodarīts kaitējums minētajā laikā. Šo apgalvojumu noraidīja, jo termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums ir jāiesniedz Savienības ražotājiem vai to vārdā, bet ne obligāti (tikai) sākotnējam sūdzības iesniedzējam(-iem).

| (54) | Abi Savienības ražotāji ir vienīgie EMD ražotāji Savienībā, un tie veido “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(54)

Abi Savienības ražotāji ir vienīgie EMD ražotāji Savienībā, un tie veido “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē.

| (55) | Lai veiktu kaitējuma analīzi, ņemot vērā visas Savienības ražošanas nozares sadarbību, visi kaitējuma rādītāji ir konstatēti mikroekonomikas līmenī. Lai garantētu konfidencialitāti, visi dati ir norādīti indeksētā veidā vai diapazonos. |
| --- | --- |

(55)

Lai veiktu kaitējuma analīzi, ņemot vērā visas Savienības ražošanas nozares sadarbību, visi kaitējuma rādītāji ir konstatēti mikroekonomikas līmenī. Lai garantētu konfidencialitāti, visi dati ir norādīti indeksētā veidā vai diapazonos.

E.   STĀVOKLIS SAVIENĪBAS TIRGŪ

1.   Patēriņš Savienības tirgū

| (56) | Patēriņš Savienībā tika noteikts, balstoties uz i) pārbaudīto Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu Savienības tirgū, ii) pārbaudīto importa apjomu no vienīgā Dienvidāfrikas ražotāja un iii) importu no citām valstīm saskaņā ar Eurostat datiem. |
| --- | --- |

(56)

Patēriņš Savienībā tika noteikts, balstoties uz i) pārbaudīto Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu Savienības tirgū, ii) pārbaudīto importa apjomu no vienīgā Dienvidāfrikas ražotāja un iii) importu no citām valstīm saskaņā ar Eurostat datiem.

| (57) | EMD patēriņš Savienībā saglabājās nemainīgs laikā no 2009. gada līdz PIP. Tas palielinājās 2010. un 2011. gadā, bet 2012. gadā noslīdēja līdz 2009. gada līmenim.

  1.   tabula | 2009 | 2010 | 2011 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indekss (2009 = 100) | 100 | 102 | 108 | 100 |

(57)

EMD patēriņš Savienībā saglabājās nemainīgs laikā no 2009. gada līdz PIP. Tas palielinājās 2010. un 2011. gadā, bet 2012. gadā noslīdēja līdz 2009. gada līmenim.

1.   tabula

2009

2010

2011

PIP

Indekss (2009 = 100)

100

102

108

100

2.   Imports no Dienvidāfrikas

2.1.   Apjoms un tirgus daļa

| (58) | Pēc pasākumu ieviešanas imports no Dienvidāfrikas praktiski tika pārtraukts.

  2.   tabula | 2009 | 2010 | 2011 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tā importa apjoms no Dienvidāfrikas, kam piemēro pasākumus | 100 | 2 | 3 | 1 |
| Tā importa daļa no Dienvidāfrikas tirgus, kam piemēro pasākumus | 100 | 2 | 4 | 1 |

(58)

Pēc pasākumu ieviešanas imports no Dienvidāfrikas praktiski tika pārtraukts.

2.   tabula

2009

2010

2011

PIP

Tā importa apjoms no Dienvidāfrikas, kam piemēro pasākumus

100

2

3

1

Tā importa daļa no Dienvidāfrikas tirgus, kam piemēro pasākumus

100

2

4

1

2.2.   Cenas un cenu samazinājums

| (59) | Nelielais apjoms, kas PIP laikā tika pārdots no Dienvidāfrikas uz Savienību, nebija par cenām, kas ir zemākas par Savienības ražošanas cenām. Tomēr, ņemot vērā ļoti nelielo apjomu, no tā nevar izdarītu jēgpilnus secinājumus. |
| --- | --- |

(59)

Nelielais apjoms, kas PIP laikā tika pārdots no Dienvidāfrikas uz Savienību, nebija par cenām, kas ir zemākas par Savienības ražošanas cenām. Tomēr, ņemot vērā ļoti nelielo apjomu, no tā nevar izdarītu jēgpilnus secinājumus.

| (60) | Tādēļ arī tika veikts salīdzinājums starp Savienības ražošanas nozares ražoto un pārdoto EMD cenu un Dienvidāfrikā ražoto, bet pārējai pasaulei pārdoto EMD cenu; salīdzinājumu veica, pamatojoties uz diviem scenārijiem – iekļaujot un neiekļaujot pārdošanu ASV. Iemesls, kādēļ analīze tiek veikta, neiekļaujot Delta eksporta cenu uz ASV, bija saistīts ar konkrēto tirgus situāciju ASV, kuras rezultātā salīdzinājumā ar Delta eksporta cenām uz citām valstīm tika iegūtas ļoti augstas cenas (sk. iepriekšējos apsvērumus). |
| --- | --- |

(60)

Tādēļ arī tika veikts salīdzinājums starp Savienības ražošanas nozares ražoto un pārdoto EMD cenu un Dienvidāfrikā ražoto, bet pārējai pasaulei pārdoto EMD cenu; salīdzinājumu veica, pamatojoties uz diviem scenārijiem – iekļaujot un neiekļaujot pārdošanu ASV. Iemesls, kādēļ analīze tiek veikta, neiekļaujot Delta eksporta cenu uz ASV, bija saistīts ar konkrēto tirgus situāciju ASV, kuras rezultātā salīdzinājumā ar Delta eksporta cenām uz citām valstīm tika iegūtas ļoti augstas cenas (sk. iepriekšējos apsvērumus).

| (61) | Šis salīdzinājums atklāja, ka, ja pārdošana uz ASV tika ņemta vērā, PIP laikā pārdošana no Dienvidāfrikas uz pārējo pasauli nebija par cenām, kas mazākas par Savienības ražošanas nozares cenām, tomēr, ja pārdošana uz ASV netika iekļauta, cenas bija mazākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas. Turklāt, neiekļaujot pārdošanu uz ASV, Delta eksporta cenas bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām. |
| --- | --- |

(61)

Šis salīdzinājums atklāja, ka, ja pārdošana uz ASV tika ņemta vērā, PIP laikā pārdošana no Dienvidāfrikas uz pārējo pasauli nebija par cenām, kas mazākas par Savienības ražošanas nozares cenām, tomēr, ja pārdošana uz ASV netika iekļauta, cenas bija mazākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas. Turklāt, neiekļaujot pārdošanu uz ASV, Delta eksporta cenas bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām.

| (62) | Pēc informācijas atklāšanas Savienības ražošanas nozare apgalvoja, ka Delta cenas ASV neliecina par tā cenām Savienībā nākotnē un ka, ņemot vērā strukturālās atšķirības starp Savienības un ASV tirgu, šādas cenas nebūtu jāņem vērā. No otras puses, Delta apgalvoja, ka ASV tirgus ir nobriedis EMD tirgus, kur iekšzemes ražotāji un importētāji brīvi konkurē un kur pastāv daudzi lietotāji, tostarp lietotāji, kas darbojas arī Savienībā. Tādējādi Delta veiktā pārdošana uz ASV nebūtu izslēdzama. Turklāt Delta uzskatīja, ka cenu samazinājuma aprēķina nolūkos Komisijai nevajadzēja izmantot mērķa peļņu, ko Savienības ražošanas nozare guva sākotnējās izmeklēšanas laikā, kad nebija importa par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(62)

Pēc informācijas atklāšanas Savienības ražošanas nozare apgalvoja, ka Delta cenas ASV neliecina par tā cenām Savienībā nākotnē un ka, ņemot vērā strukturālās atšķirības starp Savienības un ASV tirgu, šādas cenas nebūtu jāņem vērā. No otras puses, Delta apgalvoja, ka ASV tirgus ir nobriedis EMD tirgus, kur iekšzemes ražotāji un importētāji brīvi konkurē un kur pastāv daudzi lietotāji, tostarp lietotāji, kas darbojas arī Savienībā. Tādējādi Delta veiktā pārdošana uz ASV nebūtu izslēdzama. Turklāt Delta uzskatīja, ka cenu samazinājuma aprēķina nolūkos Komisijai nevajadzēja izmantot mērķa peļņu, ko Savienības ražošanas nozare guva sākotnējās izmeklēšanas laikā, kad nebija importa par dempinga cenām.

| (63) | Šajā konkrētajā gadījumā, kad imports no attiecīgās valsts praktiski tika pārtraukts pēc sākotnējo pasākumu ieviešanas, izmeklēšanas iestādei ir jāveic tālredzīga analīze, kas balstīta uz vairākiem pamatotiem pieņēmumiem, tostarp iespējamo cenu, par kādu Delta varētu pārdot tā EMD Savienībā, ja spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem ļautu zaudēt spēku. |
| --- | --- |

(63)

Šajā konkrētajā gadījumā, kad imports no attiecīgās valsts praktiski tika pārtraukts pēc sākotnējo pasākumu ieviešanas, izmeklēšanas iestādei ir jāveic tālredzīga analīze, kas balstīta uz vairākiem pamatotiem pieņēmumiem, tostarp iespējamo cenu, par kādu Delta varētu pārdot tā EMD Savienībā, ja spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem ļautu zaudēt spēku.

| (64) | Netiek apstrīdēts, ka katrs EMD tirgus (ASV, ES, Āzija) ir atšķirīgs un ka EMD ražotāji piemēro atšķirīgas cenu stratēģijas, ņemot vērā ne tikai to ražošanas izmaksas, bet arī ražošanas jaudu mērķa valstī, nepieciešamību (no jauna) iegūt tirgus daļu un vietējās konkurences apstākļus. Tāpat netiek apstrīdēts, ka Delta tā EMD pārdod ASV tirgū par ievērojami augstākām cenām nekā citos tirgos. Tāpēc gaidāms, ka Delta nākotnes cenas Savienībā netiks noteiktas, pamatojoties uz uzņēmuma pašreizējām cenām ASV, bet sekojot konkrētiem Savienības tirgus nosacījumiem un apstākļiem. |
| --- | --- |

(64)

Netiek apstrīdēts, ka katrs EMD tirgus (ASV, ES, Āzija) ir atšķirīgs un ka EMD ražotāji piemēro atšķirīgas cenu stratēģijas, ņemot vērā ne tikai to ražošanas izmaksas, bet arī ražošanas jaudu mērķa valstī, nepieciešamību (no jauna) iegūt tirgus daļu un vietējās konkurences apstākļus. Tāpat netiek apstrīdēts, ka Delta tā EMD pārdod ASV tirgū par ievērojami augstākām cenām nekā citos tirgos. Tāpēc gaidāms, ka Delta nākotnes cenas Savienībā netiks noteiktas, pamatojoties uz uzņēmuma pašreizējām cenām ASV, bet sekojot konkrētiem Savienības tirgus nosacījumiem un apstākļiem.

| (65) | Dempinga aprēķinu nolūkā informācijas atklāšanas dokumentā Delta pārdošanas cenas tikai sārmu kategorijas EMD dažādos tirgos tika salīdzinātas ar salikto normālo vērtību, savukārt cenu samazinājuma aprēķinu nolūkā tika ņemtas vērā arī Delta pārdošanas cenas viena veida oglekļa cinka kategorijai. Pēc informācijas atklāšanas Savienības ražošanas nozare norādīja, ka dempinga un zaudējumu aprēķinā būtu jāņem vērā visa Delta veiktā sārmu un oglekļa cinka kategorijas EMD pārdošana. Turpretim Delta apgalvoja, ka lielāko daļu patēriņa Savienībā un Delta eksporta uz Savienību veidoja tikai sārmu kategorijas EMD, tādēļ oglekļa cinka kategorijas EMD pārdošanas apjoms vispār nebūtu jāņem vērā. |
| --- | --- |

(65)

Dempinga aprēķinu nolūkā informācijas atklāšanas dokumentā Delta pārdošanas cenas tikai sārmu kategorijas EMD dažādos tirgos tika salīdzinātas ar salikto normālo vērtību, savukārt cenu samazinājuma aprēķinu nolūkā tika ņemtas vērā arī Delta pārdošanas cenas viena veida oglekļa cinka kategorijai. Pēc informācijas atklāšanas Savienības ražošanas nozare norādīja, ka dempinga un zaudējumu aprēķinā būtu jāņem vērā visa Delta veiktā sārmu un oglekļa cinka kategorijas EMD pārdošana. Turpretim Delta apgalvoja, ka lielāko daļu patēriņa Savienībā un Delta eksporta uz Savienību veidoja tikai sārmu kategorijas EMD, tādēļ oglekļa cinka kategorijas EMD pārdošanas apjoms vispār nebūtu jāņem vērā.

| (66) | Komisija ir nonākusi pie secinājuma, ka dempinga un kaitējuma aprēķinā gan sārmu, gan oglekļa cinka kategorijas EMD, ieskaitot visus veidus, ir jāņem vērā šādu iemeslu dēļ: pirmkārt, kā minēts iepriekš, Savienībā pastāv oglekļa cinka kategorijas EMD tirgus – kaut arī tas ir mazākas par sārmu kategorijas EMD tirgu – un līdz ar to pastāv pieprasījums pēc EMD, un šis tirgus varētu būt interesants saistībā ar Delta eksportu uz Savienību; otrkārt, sārmu un oglekļa cinka kategorijas EMD ražo tajā pašā ražotnē un tajā pašā ražošanas līnijā, kurā tiek izmantota tā pati izejviela un tas pats ražošanas process. Atkarībā no parametru iestatījumiem elektrolīzes procesā (strāvas blīvuma, temperatūras, elektrolītu koncentrācijas utt.) EMD ražotāji var izvēlēties ražot sārmu vai oglekļa cinka EMD. Tāpēc cenu samazinājumu ir lietderīgāk aprēķināt, Delta EMD (gan sārmu, gan oglekļa cinka) vidējo eksporta cenu salīdzinot ar Savienības ražotāju EMD (gan sārmu, gan oglekļa cinka) vidējo pārdošanas cenu. |
| --- | --- |

(66)

Komisija ir nonākusi pie secinājuma, ka dempinga un kaitējuma aprēķinā gan sārmu, gan oglekļa cinka kategorijas EMD, ieskaitot visus veidus, ir jāņem vērā šādu iemeslu dēļ: pirmkārt, kā minēts iepriekš, Savienībā pastāv oglekļa cinka kategorijas EMD tirgus – kaut arī tas ir mazākas par sārmu kategorijas EMD tirgu – un līdz ar to pastāv pieprasījums pēc EMD, un šis tirgus varētu būt interesants saistībā ar Delta eksportu uz Savienību; otrkārt, sārmu un oglekļa cinka kategorijas EMD ražo tajā pašā ražotnē un tajā pašā ražošanas līnijā, kurā tiek izmantota tā pati izejviela un tas pats ražošanas process. Atkarībā no parametru iestatījumiem elektrolīzes procesā (strāvas blīvuma, temperatūras, elektrolītu koncentrācijas utt.) EMD ražotāji var izvēlēties ražot sārmu vai oglekļa cinka EMD. Tāpēc cenu samazinājumu ir lietderīgāk aprēķināt, Delta EMD (gan sārmu, gan oglekļa cinka) vidējo eksporta cenu salīdzinot ar Savienības ražotāju EMD (gan sārmu, gan oglekļa cinka) vidējo pārdošanas cenu.

| (67) | Attiecībā uz cenu samazinājuma analīzi Komisija kā atsauci izmantoja mērķa peļņu, ko Savienības ražošanas nozare bija guvusi sākotnējās izmeklēšanas laikā, kad nebija importa par dempinga cenām, un kas atbilst peļņai, ko tāda kapitālietilpīga nozare kā EMD ražošana var cerēt sasniegt normālas konkurences apstākļos. Tomēr jautājums par piemērotāko mērķa peļņu nav būtisks saistībā ar šo konkrēto termiņa beigu pārskatīšanu. Komisija atzīst, ka dempings neturpinājās un tāpēc vairs netika nodarīts kaitējums sakarā ar cenu samazinājumu. Tādēļ analīze ir tālredzīga, un tās mērķis ir paredzēt kaitējuma atkārtošanās iespējamību gadījumā, ja iespējami atkārtotos dempings. |
| --- | --- |

(67)

Attiecībā uz cenu samazinājuma analīzi Komisija kā atsauci izmantoja mērķa peļņu, ko Savienības ražošanas nozare bija guvusi sākotnējās izmeklēšanas laikā, kad nebija importa par dempinga cenām, un kas atbilst peļņai, ko tāda kapitālietilpīga nozare kā EMD ražošana var cerēt sasniegt normālas konkurences apstākļos. Tomēr jautājums par piemērotāko mērķa peļņu nav būtisks saistībā ar šo konkrēto termiņa beigu pārskatīšanu. Komisija atzīst, ka dempings neturpinājās un tāpēc vairs netika nodarīts kaitējums sakarā ar cenu samazinājumu. Tādēļ analīze ir tālredzīga, un tās mērķis ir paredzēt kaitējuma atkārtošanās iespējamību gadījumā, ja iespējami atkārtotos dempings.

| (68) | Delta apgalvoja, ka pēcimportēšanas izmaksas šķita pārāk zemas, jo tajās netika ņemtas vērā transporta izmaksas par ražojumu, kas klientiem tika piegādāts no Antverpenes ostas. |
| --- | --- |

(68)

Delta apgalvoja, ka pēcimportēšanas izmaksas šķita pārāk zemas, jo tajās netika ņemtas vērā transporta izmaksas par ražojumu, kas klientiem tika piegādāts no Antverpenes ostas.

| (69) | Tomēr Komisija Savienības ražošanas nozares cenas EXW līmenī salīdzināja ar eksportētāju cenu pie Savienības robežas, un tāpēc pēcimporta izmaksas attiecās tikai uz apstrādi un testēšanu, bet ne transporta izmaksām. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(69)

Tomēr Komisija Savienības ražošanas nozares cenas EXW līmenī salīdzināja ar eksportētāju cenu pie Savienības robežas, un tāpēc pēcimporta izmaksas attiecās tikai uz apstrādi un testēšanu, bet ne transporta izmaksām. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

3.   Imports no citām trešām valstīm

| (70) | Turpmākajā tabulā parādīts imports no citām trešām valstīm attiecīgajā periodā – tā apjoms, tirgus daļa un vidējā cena.

  3.   tabula | 2009 | 2010 | 2011 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importa apjoms no citām trešām valstīm (tonnas) | 5 000– 10 000 | 10 000– 15 000 | 5 000– 10 000 | 5 000– 10 000 |
| Indekss 2009 = 100 | 100 | 113 | 92 | 88 |
| Importa no citām trešām valstīm tirgus daļa | 25–30 % | 30–35 % | 20–25 % | 20–25 % |
| Importa vērtība no citām trešām valstīm (EUR) | 10– 15 milj. | 15– 20 milj. | 10– 15 milj. | 10– 15 milj. |
| Indekss 2009 = 100 | 100 | 113 | 93 | 102 |
| Importa cena (EUR/t) | 1 566 | 1 572 | 1 590 | 1 809 |
| Avots: Eurostat. |

(70)

Turpmākajā tabulā parādīts imports no citām trešām valstīm attiecīgajā periodā – tā apjoms, tirgus daļa un vidējā cena.

3.   tabula

2009

2010

2011

PIP

Importa apjoms no citām trešām valstīm (tonnas)

5 000– 10 000

10 000– 15 000

5 000– 10 000

5 000– 10 000

Indekss 2009 = 100

100

113

92

88

Importa no citām trešām valstīm tirgus daļa

25–30 %

30–35 %

20–25 %

20–25 %

Importa vērtība no citām trešām valstīm (EUR)

10– 15 milj.

15– 20 milj.

10– 15 milj.

10– 15 milj.

Indekss 2009 = 100

100

113

93

102

Importa cena (EUR/t)

1 566

1 572

1 590

1 809

Avots: Eurostat.

| (71) | EMD importa apjoms Savienībā no citām trešām valstīm attiecīgajā periodā samazinājās. Šā importa cenas PIP laikā ir augstākas par vidējo Savienības ražošanas nozares un Delta cenu līmeni citiem tirgiem, izņemot ASV. Kā minēts iepriekš, EUR 1 809 par tonnu ir ļoti dažādu importa cenu vidējais rādītājs, sākot ar zemu cenu importu no Ķīnas un beidzot ar ļoti dārgu cenu importu no ASV. Reģistrētie importa no ASV cenu līmeņi ir ļoti augsti salīdzinājumā ar jebkuru citu cenu diapazonu no Savienības ražotājiem, Delta un pārējiem eksportētājiem, tāpēc uz šiem līmeņiem nevar pamatoti paļauties, lai veiktu analīzi. Tādēļ šo vidējo rādītāju pašu par sevi nevar uzskatīt par atsauces cenu turpmākam importam no Dienvidāfrikas. Delta nekonkurētu par cenu ar ASV importu, bet gan ar Savienības ražošanas nozares cenām. |
| --- | --- |

(71)

EMD importa apjoms Savienībā no citām trešām valstīm attiecīgajā periodā samazinājās. Šā importa cenas PIP laikā ir augstākas par vidējo Savienības ražošanas nozares un Delta cenu līmeni citiem tirgiem, izņemot ASV. Kā minēts iepriekš, EUR 1 809 par tonnu ir ļoti dažādu importa cenu vidējais rādītājs, sākot ar zemu cenu importu no Ķīnas un beidzot ar ļoti dārgu cenu importu no ASV. Reģistrētie importa no ASV cenu līmeņi ir ļoti augsti salīdzinājumā ar jebkuru citu cenu diapazonu no Savienības ražotājiem, Delta un pārējiem eksportētājiem, tāpēc uz šiem līmeņiem nevar pamatoti paļauties, lai veiktu analīzi. Tādēļ šo vidējo rādītāju pašu par sevi nevar uzskatīt par atsauces cenu turpmākam importam no Dienvidāfrikas. Delta nekonkurētu par cenu ar ASV importu, bet gan ar Savienības ražošanas nozares cenām.

4.   Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

| (72) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu tika izvērtēti visi attiecīgie ekonomiskie faktori un rādītāji, kas raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā. |
| --- | --- |

(72)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu tika izvērtēti visi attiecīgie ekonomiskie faktori un rādītāji, kas raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā.

a)   Ražošanas apjoms

| (73) | Ražošanas apjoms Savienībā no 2009. gada līdz PIP palielinājās par 6 %. Konkrētāk, tas palielinājās par septiņiem procentu punktiem laikposmā no 2009. līdz 2011. gadam un tad samazinājās par vienu procentu punktu izmeklēšanas periodā.

  4.   tabula | 2009 | 2010 | 2011 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indekss 2009 = 100 | 100 | 102 | 107 | 106 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un pārskatīšanas pieprasījums. |

(73)

Ražošanas apjoms Savienībā no 2009. gada līdz PIP palielinājās par 6 %. Konkrētāk, tas palielinājās par septiņiem procentu punktiem laikposmā no 2009. līdz 2011. gadam un tad samazinājās par vienu procentu punktu izmeklēšanas periodā.

4.   tabula

2009

2010

2011

PIP

Indekss 2009 = 100

100

102

107

106

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un pārskatīšanas pieprasījums.

b)   Ražošanas jauda un jaudas izmantojums

| (74) | Savienības ražotāju ražošanas jauda palielinājās par 9 % attiecīgajā periodā, galvenokārt saistībā ar nelieliem uzlabojumiem ražošanas procesā (t. i., netika veikti būtiski ieguldījumi jaunās rūpnīcās vai iekārtās). |
| --- | --- |

(74)

Savienības ražotāju ražošanas jauda palielinājās par 9 % attiecīgajā periodā, galvenokārt saistībā ar nelieliem uzlabojumiem ražošanas procesā (t. i., netika veikti būtiski ieguldījumi jaunās rūpnīcās vai iekārtās).

| (75) | Tā kā jaudas pieaugums bija lielāks par ražošanas apjoma pieaugumu, jaudas izmantojums samazinājās par trim procentu punktiem.

  5.   tabula | 2009 | 2010 | 2011 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošanas jauda
  Indekss 2009 = 100 | 100 | 103 | 108 | 109 |
| Jaudas izmantojums
  Indekss 2009 = 100 | 100 | 99 | 99 | 97 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un pārskatīšanas pieprasījums. |

(75)

Tā kā jaudas pieaugums bija lielāks par ražošanas apjoma pieaugumu, jaudas izmantojums samazinājās par trim procentu punktiem.

5.   tabula

2009

2010

2011

PIP

Ražošanas jauda

Indekss 2009 = 100

100

103

108

109

Jaudas izmantojums

Indekss 2009 = 100

100

99

99

97

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un pārskatīšanas pieprasījums.

c)   Krājumi

| (76) | Krājumu apjoms attiecīgajā periodā saglabājās stabils. Tas samazinājās 2011. gadā, bet atgriezās 2009. gada līmeni PIP laikā.

  6.   tabula | 2009 | 2010 | 2011 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indekss 2009 = 100 | 100 | 103 | 86 | 100 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem. |

(76)

Krājumu apjoms attiecīgajā periodā saglabājās stabils. Tas samazinājās 2011. gadā, bet atgriezās 2009. gada līmeni PIP laikā.

6.   tabula

2009

2010

2011

PIP

Indekss 2009 = 100

100

103

86

100

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

d)   Pārdošanas apjoms

| (77) | Laikā no 2009. gada līdz PIP Savienības ražotāju pārdošanas apjoms Savienības tirgū nesaistītiem pircējiem palielinājās par 10 %. 2011. gadā tas salīdzinājumā ar 2009. gadu palielinājās par 20 %, bet pēc tam PIP laikā strauji samazinājās par 10 procentu punktiem.

  7.   tabula | 2009 | 2010 | 2011 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indekss 2009 = 100 | 100 | 103 | 120 | 110 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un pārskatīšanas pieprasījums. |

(77)

Laikā no 2009. gada līdz PIP Savienības ražotāju pārdošanas apjoms Savienības tirgū nesaistītiem pircējiem palielinājās par 10 %. 2011. gadā tas salīdzinājumā ar 2009. gadu palielinājās par 20 %, bet pēc tam PIP laikā strauji samazinājās par 10 procentu punktiem.

7.   tabula

2009

2010

2011

PIP

Indekss 2009 = 100

100

103

120

110

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un pārskatīšanas pieprasījums.

e)   Tirgus daļa

| (78) | Laikā no 2009. gada līdz PIP Savienības ražotāji ieguva 10 procentu punktus tirgus daļas. Šis tirgus daļas pieaugums ir skaidrojams ar to, ka Savienībā samazinājās importa tirgus daļa.

  8.   tabula | 2009 | 2010 | 2011 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Savienības ražošanas nozares tirgus daļa | 65–70 % | 65–70 % | 75–80 % | 75–80 % |
| Indekss 2009 = 100 | 100 | 101 | 111 | 110 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem, pārskatīšanas pieprasījums un Eurostat dati. |

(78)

Laikā no 2009. gada līdz PIP Savienības ražotāji ieguva 10 procentu punktus tirgus daļas. Šis tirgus daļas pieaugums ir skaidrojams ar to, ka Savienībā samazinājās importa tirgus daļa.

8.   tabula

2009

2010

2011

PIP

Savienības ražošanas nozares tirgus daļa

65–70 %

65–70 %

75–80 %

75–80 %

Indekss 2009 = 100

100

101

111

110

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem, pārskatīšanas pieprasījums un Eurostat dati.

f)   Izaugsme

| (79) | Savienības patēriņš saglabājās stabils no 2009. gada līdz PIP, kā redzams 1. tabulā. Visi pārējie rādītāji neliecina par būtisku pieaugumu Savienības tirgū saistībā ar pārskatāmo ražojumu. |
| --- | --- |

(79)

Savienības patēriņš saglabājās stabils no 2009. gada līdz PIP, kā redzams 1. tabulā. Visi pārējie rādītāji neliecina par būtisku pieaugumu Savienības tirgū saistībā ar pārskatāmo ražojumu.

g)   Nodarbinātība

| (80) | Savienības ražošanas nozarē nodarbinātības līmenis no 2009. gada līdz PIP samazinājās par deviņiem procentu punktiem.

  9.   tabula | 2009 | 2010 | 2011 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indekss 2009 = 100 | 100 | 91 | 90 | 91 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un pārskatīšanas pieprasījums. |

(80)

Savienības ražošanas nozarē nodarbinātības līmenis no 2009. gada līdz PIP samazinājās par deviņiem procentu punktiem.

9.   tabula

2009

2010

2011

PIP

Indekss 2009 = 100

100

91

90

91

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un pārskatīšanas pieprasījums.

h)   Ražīgums

| (81) | Savienības ražošanas nozares darbaspēka ražīgums, ko mēra kā produkcijas izlaidi (tonnās) uz vienu darbinieku gadā, attiecīgajā periodā pieauga par 18 %. Tas atspoguļo ražošanas apjoma pieaugumu par 6 % vienlaikus ar nodarbinātības līmeņa samazināšanos par 9 %. Tas ir īpaši pamanāms 2011. gadā, kad, neraugoties uz to, ka nodarbinātības līmenis turpināja samazināties, ražošanas apjoms palielinājās un ražīgums bija par 20 procentu punktiem augstāks nekā 2009. gadā.

  10.   tabula | 2009 | 2010 | 2011 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indekss 2009 = 100 | 100 | 112 | 120 | 118 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un pārskatīšanas pieprasījums. |

(81)

Savienības ražošanas nozares darbaspēka ražīgums, ko mēra kā produkcijas izlaidi (tonnās) uz vienu darbinieku gadā, attiecīgajā periodā pieauga par 18 %. Tas atspoguļo ražošanas apjoma pieaugumu par 6 % vienlaikus ar nodarbinātības līmeņa samazināšanos par 9 %. Tas ir īpaši pamanāms 2011. gadā, kad, neraugoties uz to, ka nodarbinātības līmenis turpināja samazināties, ražošanas apjoms palielinājās un ražīgums bija par 20 procentu punktiem augstāks nekā 2009. gadā.

10.   tabula

2009

2010

2011

PIP

Indekss 2009 = 100

100

112

120

118

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un pārskatīšanas pieprasījums.

i)   Faktori, kas ietekmē pārdošanas cenas

| (82) | Savienības ražošanas nozares gada vidējās pārdošanas cenas Savienības tirgū nesaistītiem klientiem laikā no 2009. gada līdz PIP samazinājās par 11 %.

  11.   tabula | 2009 | 2010 | 2011 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indekss 2009 = 100 | 100 | 95 | 93 | 89 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un pārskatīšanas pieprasījums. |

(82)

Savienības ražošanas nozares gada vidējās pārdošanas cenas Savienības tirgū nesaistītiem klientiem laikā no 2009. gada līdz PIP samazinājās par 11 %.

11.   tabula

2009

2010

2011

PIP

Indekss 2009 = 100

100

95

93

89

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un pārskatīšanas pieprasījums.

j)   Dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga

| (83) | Tā kā imports no Dienvidāfrikas praktiski tika pārtraukts pēc spēkā esošo antidempinga pasākumu ieviešanas, dempinga starpības lielumu nevar novērtēt. Tomēr, ņemot vērā iepriekš un turpmāk minētos galvenos ekonomiskos rādītājus, tika konstatēts, ka Savienības ražošanas nozare joprojām ir nestabilā un neaizsargātā stāvoklī. |
| --- | --- |

(83)

Tā kā imports no Dienvidāfrikas praktiski tika pārtraukts pēc spēkā esošo antidempinga pasākumu ieviešanas, dempinga starpības lielumu nevar novērtēt. Tomēr, ņemot vērā iepriekš un turpmāk minētos galvenos ekonomiskos rādītājus, tika konstatēts, ka Savienības ražošanas nozare joprojām ir nestabilā un neaizsargātā stāvoklī.

k)   Algas

| (84) | Neraugoties uz to, ka kopējās darbaspēka izmaksas samazinājās, vidējās darbaspēka izmaksas attiecīgajā periodā palielinājās, jo darbaspēka skaits kopumā tika samazināts.

  12.   tabula | 2009 | 2010 | 2011 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indekss 2009 = 100 | 100 | 102 | 103 | 103 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem. |

(84)

Neraugoties uz to, ka kopējās darbaspēka izmaksas samazinājās, vidējās darbaspēka izmaksas attiecīgajā periodā palielinājās, jo darbaspēka skaits kopumā tika samazināts.

12.   tabula

2009

2010

2011

PIP

Indekss 2009 = 100

100

102

103

103

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

l)   Rentabilitāte un ienākums no ieguldījumiem

| (85) | Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares pārdošanas rentabilitāte, kas izteikta procentos no tīrajiem pārdošanas ienākumiem, attiecībā uz līdzīgo ražojumu pārdošanu nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū divkārt samazinājās laikā no 2009. gada līdz PIP. Rentabilitāte PIP laikā ir ievērojami zemāka par mērķa peļņu, kas noteikta sākotnējā izmeklēšanā, proti, peļņas līmeni, ko Savienības ražošanas nozare būtu sasniegusi, ja nebūtu kaitējumu radoša dempinga. |
| --- | --- |

(85)

Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares pārdošanas rentabilitāte, kas izteikta procentos no tīrajiem pārdošanas ienākumiem, attiecībā uz līdzīgo ražojumu pārdošanu nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū divkārt samazinājās laikā no 2009. gada līdz PIP. Rentabilitāte PIP laikā ir ievērojami zemāka par mērķa peļņu, kas noteikta sākotnējā izmeklēšanā, proti, peļņas līmeni, ko Savienības ražošanas nozare būtu sasniegusi, ja nebūtu kaitējumu radoša dempinga.

| (86) | Ienākums no ieguldījumiem, ko izsaka kā peļņu procentos no ieguldījumu neto uzskaites neto vērtības, kopumā atbilda rentabilitātes tendencei.

  13.   tabula | 2009 | 2010 | 2011 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Savienības ražošanas nozares rentabilitāte | 5–10 % | 5–10 % | 5–10 % | 0–5 % |
| Indekss 2009 = 100 | 100 | 63 | 63 | 50 |
| INI (peļņa % no ieguldījumu neto uzskaites vērtības) | 15– 20 % | 5– 10 % | 10– 15 % | 5– 10 % |
| Indekss 2009 = 100 | 100 | 64 | 84 | 51 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem. |

(86)

Ienākums no ieguldījumiem, ko izsaka kā peļņu procentos no ieguldījumu neto uzskaites neto vērtības, kopumā atbilda rentabilitātes tendencei.

13.   tabula

2009

2010

2011

PIP

Savienības ražošanas nozares rentabilitāte

5–10 %

5–10 %

5–10 %

0–5 %

Indekss 2009 = 100

100

63

63

50

INI (peļņa % no ieguldījumu neto uzskaites vērtības)

15– 20 %

5– 10 %

10– 15 %

5– 10 %

Indekss 2009 = 100

100

64

84

51

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

m)   Naudas plūsma un spēja piesaistīt kapitālu

| (87) | Neto naudas plūsma no pamatdarbības attiecīgajā periodā ievērojami samazinājās, lai gan tā saglabājās pozitīva (izņemot 2010. gadu).

  14.   tabula | 2009 | 2010 | 2011 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indekss 2009 = 100 | 100 | –34 | 71 | 10 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem. |

(87)

Neto naudas plūsma no pamatdarbības attiecīgajā periodā ievērojami samazinājās, lai gan tā saglabājās pozitīva (izņemot 2010. gadu).

14.   tabula

2009

2010

2011

PIP

Indekss 2009 = 100

100

–34

71

10

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

| (88) | Nav norāžu par to, ka Savienības ražošanas nozare būtu saskārusies ar grūtībām kapitāla piesaistē, ja tā būtu mēģinājusi, bet attiecīgajā periodā nebija būtisku ieguldījumu, un tādēļ Savienības ražošanas nozare netika “pārbaudīta”. |
| --- | --- |

(88)

Nav norāžu par to, ka Savienības ražošanas nozare būtu saskārusies ar grūtībām kapitāla piesaistē, ja tā būtu mēģinājusi, bet attiecīgajā periodā nebija būtisku ieguldījumu, un tādēļ Savienības ražošanas nozare netika “pārbaudīta”.

n)   Ieguldījumi

| (89) | Savienības ražošanas nozares gada ieguldījumi līdzīgā ražojuma ražošanā no 2009. gada līdz PIP samazinājās gandrīz divkārt. Proti, tie samazinājās 2010. gadā, palielinājās 2011. gadā un atkal samazinājās PIP laikā. Ieguldījumu straujo kritumu, kas tika novērots no 2011. gada līdz PIP, var daļēji skaidrot ar to, ka Savienības ražošanas nozare jau attiecīgajā periodā bija veikusi galvenos plānotos ieguldījumus.

  15.   tabula | 2009 | 2010 | 2011 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indekss 2009 = 100 | 100 | 45 | 115 | 52 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem. |

(89)

Savienības ražošanas nozares gada ieguldījumi līdzīgā ražojuma ražošanā no 2009. gada līdz PIP samazinājās gandrīz divkārt. Proti, tie samazinājās 2010. gadā, palielinājās 2011. gadā un atkal samazinājās PIP laikā. Ieguldījumu straujo kritumu, kas tika novērots no 2011. gada līdz PIP, var daļēji skaidrot ar to, ka Savienības ražošanas nozare jau attiecīgajā periodā bija veikusi galvenos plānotos ieguldījumus.

15.   tabula

2009

2010

2011

PIP

Indekss 2009 = 100

100

45

115

52

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

5.   Secinājums par stāvokli Savienības ražošanas nozarē

| (90) | Ekonomisko rādītāju analīze liecina, ka Savienības ražošanas nozare attiecīgajā periodā palielināja ražošanas un pārdošanas apjomus. Tomēr konstatētais apjoma pieaugums, kas savā būtībā nebija ievērojams, būtu jāaplūko pieaugošās ražošanas jaudas un samazināto pārdošanas cenu kontekstā, kuru rezultātā Savienības ražotāju jaudas izmantojums un vienības pārdošanas cenas samazinājās attiecīgi par 3 un 11 procentu punktiem. |
| --- | --- |

(90)

Ekonomisko rādītāju analīze liecina, ka Savienības ražošanas nozare attiecīgajā periodā palielināja ražošanas un pārdošanas apjomus. Tomēr konstatētais apjoma pieaugums, kas savā būtībā nebija ievērojams, būtu jāaplūko pieaugošās ražošanas jaudas un samazināto pārdošanas cenu kontekstā, kuru rezultātā Savienības ražotāju jaudas izmantojums un vienības pārdošanas cenas samazinājās attiecīgi par 3 un 11 procentu punktiem.

| (91) | Tajā pašā laikā Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis liecināja par pasliktināšanos rentabilitātes, ieguldījumu ienesīguma, nodarbinātības un naudas plūsmas ziņā. Jo īpaši rentabilitāte, kas ir svarīgs Savienības ražošanas nozares stāvokļa rādītājs, joprojām ir ievērojami zemāka par mērķa peļņu, kā konstatēts sākotnējā izmeklēšanā. Savienības ražošanas nozare vēl nav pilnībā atguvusies no iepriekšējās dempinga ietekmes, un situācija joprojām ir nestabila un līdz ar to viegli ietekmējama gadījumā, ja atkārtotos imports par dempinga cenām. Vidējās pārdošanas cenas pēdējos gados ir samazinājušās un, visticamāk, turpinātu samazināties, ja imports par dempinga cenām no Dienvidāfrikas atkārtotos, tādējādi saasinot jau tā nestabilo Savienības ražošanas nozares situāciju. |
| --- | --- |

(91)

Tajā pašā laikā Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis liecināja par pasliktināšanos rentabilitātes, ieguldījumu ienesīguma, nodarbinātības un naudas plūsmas ziņā. Jo īpaši rentabilitāte, kas ir svarīgs Savienības ražošanas nozares stāvokļa rādītājs, joprojām ir ievērojami zemāka par mērķa peļņu, kā konstatēts sākotnējā izmeklēšanā. Savienības ražošanas nozare vēl nav pilnībā atguvusies no iepriekšējās dempinga ietekmes, un situācija joprojām ir nestabila un līdz ar to viegli ietekmējama gadījumā, ja atkārtotos imports par dempinga cenām. Vidējās pārdošanas cenas pēdējos gados ir samazinājušās un, visticamāk, turpinātu samazināties, ja imports par dempinga cenām no Dienvidāfrikas atkārtotos, tādējādi saasinot jau tā nestabilo Savienības ražošanas nozares situāciju.

| (92) | Pēc informācijas atklāšanas dažas ieinteresētās personas iebilda, ka pašreizējais nestabilais un neaizsargātais Savienības ražošanas nozares stāvoklis nav saistīts ne ar importu par dempinga cenām no Dienvidāfrikas, ne ar iepriekšējā dempinga ietekmi. |
| --- | --- |

(92)

Pēc informācijas atklāšanas dažas ieinteresētās personas iebilda, ka pašreizējais nestabilais un neaizsargātais Savienības ražošanas nozares stāvoklis nav saistīts ne ar importu par dempinga cenām no Dienvidāfrikas, ne ar iepriekšējā dempinga ietekmi.

| (93) | Tās norādīja, ka iepriekš norādītās galveno ekonomisko rādītāju tendences attiecas uz periodu (no 2009. gada līdz PIP beigām), kad: i) sākotnējie antidempinga pasākumi jau zināmu laiku bija bijuši spēkā; ii) imports no Dienvidāfrikas faktiski tika pārtraukts; un iii) jauns dalībnieks (Cegasa) ienāca brīvajā Savienības tirgū. Ieinteresētās personas abu Savienības ražotāju ekonomiskos rādītājus aplūkoja par katru ražotāju atsevišķi, nevis apvienojot rādītājus, un secināja, ka Savienības ražošanas nozare ir sarežģītā situācijā sakarā ar nesen piedzīvoto iekšējo konkurenci starp vienīgajiem diviem Savienības ražotājiem tirgū. |
| --- | --- |

(93)

Tās norādīja, ka iepriekš norādītās galveno ekonomisko rādītāju tendences attiecas uz periodu (no 2009. gada līdz PIP beigām), kad: i) sākotnējie antidempinga pasākumi jau zināmu laiku bija bijuši spēkā; ii) imports no Dienvidāfrikas faktiski tika pārtraukts; un iii) jauns dalībnieks (Cegasa) ienāca brīvajā Savienības tirgū. Ieinteresētās personas abu Savienības ražotāju ekonomiskos rādītājus aplūkoja par katru ražotāju atsevišķi, nevis apvienojot rādītājus, un secināja, ka Savienības ražošanas nozare ir sarežģītā situācijā sakarā ar nesen piedzīvoto iekšējo konkurenci starp vienīgajiem diviem Savienības ražotājiem tirgū.

| (94) | Šīs ieinteresētās personas apgalvoja, ka Komisija nav atzinusi fundamentālās izmaiņas, kas Savienības ražošanas nozarē bija notikušas kopš 2009. gada. Tās norādīja, ka pēc spēkā esošo antidempinga pasākumu ieviešanas sākotnējā un vienīgā sūdzības iesniedzēja (THA) ekonomiskie rādītāji ievērojami uzlabojās, tādējādi novēršot jebkādu iepriekšējā dempinga negatīvo ietekmi. Tomēr pēc tam otrs Savienības ražotājs, Cegasa, kas iepriekš EMD bija ražojis tikai pašu vajadzībām, pārvietoja tā akumulatoru ražotni ārpus Savienības. Līdz ar to ražotājs tirdzniecībai atvērtā tirgū piedāvāja ievērojamu daļu EMD un sāka tos pārdot par zemu cenu, tādējādi konkurējot ar vienīgo otru Savienības ražotāju un izdarot spēcīgu lejupvērstu spiedienu uz cenām, jaudas izmantojumu un rentabilitāti. |
| --- | --- |

(94)

Šīs ieinteresētās personas apgalvoja, ka Komisija nav atzinusi fundamentālās izmaiņas, kas Savienības ražošanas nozarē bija notikušas kopš 2009. gada. Tās norādīja, ka pēc spēkā esošo antidempinga pasākumu ieviešanas sākotnējā un vienīgā sūdzības iesniedzēja (THA) ekonomiskie rādītāji ievērojami uzlabojās, tādējādi novēršot jebkādu iepriekšējā dempinga negatīvo ietekmi. Tomēr pēc tam otrs Savienības ražotājs, Cegasa, kas iepriekš EMD bija ražojis tikai pašu vajadzībām, pārvietoja tā akumulatoru ražotni ārpus Savienības. Līdz ar to ražotājs tirdzniecībai atvērtā tirgū piedāvāja ievērojamu daļu EMD un sāka tos pārdot par zemu cenu, tādējādi konkurējot ar vienīgo otru Savienības ražotāju un izdarot spēcīgu lejupvērstu spiedienu uz cenām, jaudas izmantojumu un rentabilitāti.

| (95) | Informācijas atklāšanas dokumentā Komisija jau bija atzinusi izmaiņas, kas salīdzinājumā ar sākotnējo izmeklēšanu bija notikušas Savienības ražošanas nozares konfigurācijā. Tā ir bijusi pozitīva tendence, kas liecina par tirgus atvērtību un pastiprinātu konkurenci starp dažādajām ieinteresētajām pusēm, tostarp importu. |
| --- | --- |

(95)

Informācijas atklāšanas dokumentā Komisija jau bija atzinusi izmaiņas, kas salīdzinājumā ar sākotnējo izmeklēšanu bija notikušas Savienības ražošanas nozares konfigurācijā. Tā ir bijusi pozitīva tendence, kas liecina par tirgus atvērtību un pastiprinātu konkurenci starp dažādajām ieinteresētajām pusēm, tostarp importu.

| (96) | Komisija arī piekrīt, ka šādos apstākļos, un jo īpaši gadījumā, kad nav importa no Dienvidāfrikas, pašreizējais Savienības ražošanas nozares stāvoklis nevar būt saistīts ar dempingu no Dienvidāfrikas un tādēļ nav kvalificējams kā “kaitējuma turpināšanās”. |
| --- | --- |

(96)

Komisija arī piekrīt, ka šādos apstākļos, un jo īpaši gadījumā, kad nav importa no Dienvidāfrikas, pašreizējais Savienības ražošanas nozares stāvoklis nevar būt saistīts ar dempingu no Dienvidāfrikas un tādēļ nav kvalificējams kā “kaitējuma turpināšanās”.

| (97) | Komisija ir izskatījusi abu Savienības ražotāju kopējās tendences kopš 2009. gada un secinājusi, ka galvenie ekonomiskie rādītāji nav labvēlīgi un ka Savienības ražošanas nozare ir nestabilā un neaizsargātā stāvoklī. Acīmredzami, ka Delta dempinga prakse nevar būt vainojama, ja nav importa no Dienvidāfrikas. Tomēr termiņbeigu pārskatīšanā, kurā galvenā uzmanība ir vērsta uz dempinga un kaitējuma atkārtošanās iespējamību gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku, dempings, kaitējums un cēloņsakarība PIP laikā nav noteicošie analīzes faktori. |
| --- | --- |

(97)

Komisija ir izskatījusi abu Savienības ražotāju kopējās tendences kopš 2009. gada un secinājusi, ka galvenie ekonomiskie rādītāji nav labvēlīgi un ka Savienības ražošanas nozare ir nestabilā un neaizsargātā stāvoklī. Acīmredzami, ka Delta dempinga prakse nevar būt vainojama, ja nav importa no Dienvidāfrikas. Tomēr termiņbeigu pārskatīšanā, kurā galvenā uzmanība ir vērsta uz dempinga un kaitējuma atkārtošanās iespējamību gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku, dempings, kaitējums un cēloņsakarība PIP laikā nav noteicošie analīzes faktori.

| (98) | Komisija secina, ka Savienības ražošanas nozare joprojām ir nestabilā un neaizsargātā stāvoklī un ka tās rentabilitāte neatbilst līmenim, ko varētu sagaidīt šādā kapitālietilpīgā nozarē. Salīdzinājumu ar sākotnējo izmeklēšanu var veikt tikai attiecībā uz vienu Savienības ražotāju, jo otrs ražotājs tajā laikā netirgojās atvērtajā Savienības tirgū. Šā Savienības ražotāja peļņa PIP laikā bija ievērojami zemāka, nekā konstatēts sākotnējā izmeklēšanā laikā, kad nebija importa par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(98)

Komisija secina, ka Savienības ražošanas nozare joprojām ir nestabilā un neaizsargātā stāvoklī un ka tās rentabilitāte neatbilst līmenim, ko varētu sagaidīt šādā kapitālietilpīgā nozarē. Salīdzinājumu ar sākotnējo izmeklēšanu var veikt tikai attiecībā uz vienu Savienības ražotāju, jo otrs ražotājs tajā laikā netirgojās atvērtajā Savienības tirgū. Šā Savienības ražotāja peļņa PIP laikā bija ievērojami zemāka, nekā konstatēts sākotnējā izmeklēšanā laikā, kad nebija importa par dempinga cenām.

F.   DEMPINGA ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

1.   Paredzamā importa apjoma un cenas ietekme pasākumu atcelšanas gadījumā

| (99) | Vienīgajam zināmajam EMD ražotājam Dienvidāfrikā (Delta) ir neizmantotā jauda un potenciāls ievērojamos daudzumos atsākt eksportu uz Savienību tirgu. Sākotnējā attiecīgajā periodā (no 2002. gada līdz 2005. gada jūnijam) Delta tirgus daļa spēcīgi palielinājās aptuveni no 30–40 % līdz 60–70 %. Tādējādi Delta jau ir demonstrējis spēju strauji palielināt eksporta apjomu uz Savienību. |
| --- | --- |

(99)

Vienīgajam zināmajam EMD ražotājam Dienvidāfrikā (Delta) ir neizmantotā jauda un potenciāls ievērojamos daudzumos atsākt eksportu uz Savienību tirgu. Sākotnējā attiecīgajā periodā (no 2002. gada līdz 2005. gada jūnijam) Delta tirgus daļa spēcīgi palielinājās aptuveni no 30–40 % līdz 60–70 %. Tādējādi Delta jau ir demonstrējis spēju strauji palielināt eksporta apjomu uz Savienību.

| (100) | Delta CIF eksporta cenas uz citiem tirgiem, izņemot ASV un iekļaujot visu veidu un kategoriju EMD, bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām PIP laikā un samazināja tās. Zemākas cenas citos tirgos varētu stimulēt Delta novirzīt šo eksportu uz Savienības tirgu gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku. |
| --- | --- |

(100)

Delta CIF eksporta cenas uz citiem tirgiem, izņemot ASV un iekļaujot visu veidu un kategoriju EMD, bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām PIP laikā un samazināja tās. Zemākas cenas citos tirgos varētu stimulēt Delta novirzīt šo eksportu uz Savienības tirgu gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku.

| (101) | Ņemot vērā izmeklēšanas laikā konstatēto neizmantoto jaudu, citu eksporta tirgu piesātinātību apvienojumā ar Savienības tirgus pievilcību, Delta, visticamāk, mēģinātu atgūt to ievērojamo tirgus daļu Savienībā, kas tika zaudēta pēc spēkā esošo pasākumu ieviešanas. Kā secināts iepriekš, lai Delta varētu atgūt tirgus daļu, tam būtu jāveic eksports par dempinga cenām. Tādējādi, ja nebūtu antidempinga maksājumu par Dienvidāfrikas izcelsmes EMD importu, jebkāda šā importa par dempinga cenām atkārtošanās izdarītu vēl lielāku cenu spiedienu uz Savienības ražošanas nozari un, visticamāk, radītu būtisku kaitējumu. |
| --- | --- |

(101)

Ņemot vērā izmeklēšanas laikā konstatēto neizmantoto jaudu, citu eksporta tirgu piesātinātību apvienojumā ar Savienības tirgus pievilcību, Delta, visticamāk, mēģinātu atgūt to ievērojamo tirgus daļu Savienībā, kas tika zaudēta pēc spēkā esošo pasākumu ieviešanas. Kā secināts iepriekš, lai Delta varētu atgūt tirgus daļu, tam būtu jāveic eksports par dempinga cenām. Tādējādi, ja nebūtu antidempinga maksājumu par Dienvidāfrikas izcelsmes EMD importu, jebkāda šā importa par dempinga cenām atkārtošanās izdarītu vēl lielāku cenu spiedienu uz Savienības ražošanas nozari un, visticamāk, radītu būtisku kaitējumu.

2.   Secinājums par kaitējuma atkārtošanās iespējamību

| (102) | Pasākumu atcelšanas rezultātā, visticamāk, atjaunotos imports par dempinga cenām no Dienvidāfrikas, izraisot lejupvērstu spiedienu uz Savienības ražošanas nozares cenām un pasliktinot tās ekonomisko stāvokli. Tādēļ pret Dienvidāfriku vērsto pasākumu atcelšanas rezultātā, iespējams, rastos atkārtots kaitējums, jo iespējams, ka tiktu saasināts jau tā nestabilais un neaizsargātais stāvoklis, kurā, pēc pašreizējiem konstatējumiem, atrodas Savienības ražošanas nozare. |
| --- | --- |

(102)

Pasākumu atcelšanas rezultātā, visticamāk, atjaunotos imports par dempinga cenām no Dienvidāfrikas, izraisot lejupvērstu spiedienu uz Savienības ražošanas nozares cenām un pasliktinot tās ekonomisko stāvokli. Tādēļ pret Dienvidāfriku vērsto pasākumu atcelšanas rezultātā, iespējams, rastos atkārtots kaitējums, jo iespējams, ka tiktu saasināts jau tā nestabilais un neaizsargātais stāvoklis, kurā, pēc pašreizējiem konstatējumiem, atrodas Savienības ražošanas nozare.

G.   SAVIENĪBAS INTERESES

1.   Ievads

| (103) | Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu Komisija pārbaudīja, vai spēkā esošo pret Dienvidāfriku vērsto antidempinga pasākumu saglabāšana būtu pretrunā Savienības interesēm kopumā. Nosakot Savienības intereses, tika ņemtas vērā visas dažādās iesaistītās intereses. |
| --- | --- |

(103)

Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu Komisija pārbaudīja, vai spēkā esošo pret Dienvidāfriku vērsto antidempinga pasākumu saglabāšana būtu pretrunā Savienības interesēm kopumā. Nosakot Savienības intereses, tika ņemtas vērā visas dažādās iesaistītās intereses.

| (104) | Visām ieinteresētajām personām tika dota iespēja paust viedokli saskaņā ar pamatregulas 21. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(104)

Visām ieinteresētajām personām tika dota iespēja paust viedokli saskaņā ar pamatregulas 21. panta 2. punktu.

| (105) | Sākotnējā izmeklēšanā tika atzīts, ka pasākumu ieviešana nav pretrunā Savienības interesēm. Tā kā šī izmeklēšana ir pārskatīšana, tajā analizēta situācija pēc antidempinga pasākumu noteikšanas, tādējādi ļaujot novērtēt, vai pašreizējie antidempinga pasākumi nerada pārmērīgi negatīvu ietekmi uz ieinteresētajām personām. |
| --- | --- |

(105)

Sākotnējā izmeklēšanā tika atzīts, ka pasākumu ieviešana nav pretrunā Savienības interesēm. Tā kā šī izmeklēšana ir pārskatīšana, tajā analizēta situācija pēc antidempinga pasākumu noteikšanas, tādējādi ļaujot novērtēt, vai pašreizējie antidempinga pasākumi nerada pārmērīgi negatīvu ietekmi uz ieinteresētajām personām.

| (106) | Neņemot vērā secinājumus par kaitējumu izraisoša dempinga atkārtošanās iespēju, Komisija pārbaudīja, vai ir kādi vērā ņemami iemesli, kas ļautu secināt, ka tas nav Savienības interesēs saglabāt pasākumus pret Dienvidāfrikas izcelsmes EMD importu. |
| --- | --- |

(106)

Neņemot vērā secinājumus par kaitējumu izraisoša dempinga atkārtošanās iespēju, Komisija pārbaudīja, vai ir kādi vērā ņemami iemesli, kas ļautu secināt, ka tas nav Savienības interesēs saglabāt pasākumus pret Dienvidāfrikas izcelsmes EMD importu.

2.   Savienības ražošanas nozares un citu Savienības ražotāju intereses

| (107) | Lai gan spēkā esošie antidempinga pasākumi neļauj Savienības tirgū iekļūt importam par dempinga cenām, Savienības ražošanas nozare joprojām ir nestabilā un neaizsargātā stāvoklī, kā liecina dažu galveno kaitējuma rādītāju negatīvās tendences. |
| --- | --- |

(107)

Lai gan spēkā esošie antidempinga pasākumi neļauj Savienības tirgū iekļūt importam par dempinga cenām, Savienības ražošanas nozare joprojām ir nestabilā un neaizsargātā stāvoklī, kā liecina dažu galveno kaitējuma rādītāju negatīvās tendences.

| (108) | Ja pasākumiem ļautu zaudēt spēku, iespējams, ka Savienības ražošanas nozares pašreizējais stāvoklis turpināsies un vēl vairāk pasliktināties, ņemot vērā to, ka imports par dempinga cenām no Dienvidāfrikas, iespējams, pieplūstu būtiskā apjomā. Šis pieplūdums – cita starpā – varētu radīt tirgus daļas, pārdošanas cenas un jaudas izmantojuma samazinājumu un kopumā nopietni pasliktināt Savienības ražošanas nozares finansiālo stāvokli. |
| --- | --- |

(108)

Ja pasākumiem ļautu zaudēt spēku, iespējams, ka Savienības ražošanas nozares pašreizējais stāvoklis turpināsies un vēl vairāk pasliktināties, ņemot vērā to, ka imports par dempinga cenām no Dienvidāfrikas, iespējams, pieplūstu būtiskā apjomā. Šis pieplūdums – cita starpā – varētu radīt tirgus daļas, pārdošanas cenas un jaudas izmantojuma samazinājumu un kopumā nopietni pasliktināt Savienības ražošanas nozares finansiālo stāvokli.

| (109) | Tāpēc ir acīmredzami, ka pret Dienvidāfriku vērsto antidempinga pasākumu saglabāšana neapšaubāmi būtu Savienības ražošanas nozares interesēs. |
| --- | --- |

(109)

Tāpēc ir acīmredzami, ka pret Dienvidāfriku vērsto antidempinga pasākumu saglabāšana neapšaubāmi būtu Savienības ražošanas nozares interesēs.

3.   Importētāju intereses

| (110) | Sākotnējā izmeklēšanā tika konstatēts, ka pasākumu ieviešana, visticamāk, neradītu būtisku negatīvu ietekmi uz importētāju stāvokli Savienībā. Neviens tirgotājs/importētājs pašreizējā izmeklēšanā nesadarbojās. Tā kā nav informācijas, kas liecinātu, ka spēkā esošie pasākumi ir būtiski ietekmējuši importētājus, var secināt, ka pasākumu turpināšana neradīs būtisku ietekmi uz Savienības importētājiem. |
| --- | --- |

(110)

Sākotnējā izmeklēšanā tika konstatēts, ka pasākumu ieviešana, visticamāk, neradītu būtisku negatīvu ietekmi uz importētāju stāvokli Savienībā. Neviens tirgotājs/importētājs pašreizējā izmeklēšanā nesadarbojās. Tā kā nav informācijas, kas liecinātu, ka spēkā esošie pasākumi ir būtiski ietekmējuši importētājus, var secināt, ka pasākumu turpināšana neradīs būtisku ietekmi uz Savienības importētājiem.

4.   Lietotāju intereses

| (111) | Sazinājās ar visiem zināmajiem EMD (ko akumulatoru ražotāji izmanto kā izejvielu) lietotājiem Savienībā. Atbildes tika saņemtas no diviem uzņēmumiem, kuri pieder pie vienas starptautiskas grupas. Sākotnējā izmeklēšanā sadarbojās vēl divi citi akumulatoru ražotāji, kas iebilda pret pasākumu ieviešanu. |
| --- | --- |

(111)

Sazinājās ar visiem zināmajiem EMD (ko akumulatoru ražotāji izmanto kā izejvielu) lietotājiem Savienībā. Atbildes tika saņemtas no diviem uzņēmumiem, kuri pieder pie vienas starptautiskas grupas. Sākotnējā izmeklēšanā sadarbojās vēl divi citi akumulatoru ražotāji, kas iebilda pret pasākumu ieviešanu.

| (112) | Lietotājs, kurš sadarbojās, paskaidroja sarežģīto ekonomikas situāciju, ar ko akumulatoru ražotāji Savienībā saskaras dēļ lejupvērstā spiediena, ko uz cenām izdara to galvenie klienti (mazumtirgotāji), un no tā izrietošā riska zaudēt darba vietas. Tomēr lietotājs nevarēja sniegt paskaidrojumus vai argumentus par to, kāpēc un kā situācija uzlabotos, ja tiktu izbeigti pasākumi pret EMD importu no Dienvidāfrikas. |
| --- | --- |

(112)

Lietotājs, kurš sadarbojās, paskaidroja sarežģīto ekonomikas situāciju, ar ko akumulatoru ražotāji Savienībā saskaras dēļ lejupvērstā spiediena, ko uz cenām izdara to galvenie klienti (mazumtirgotāji), un no tā izrietošā riska zaudēt darba vietas. Tomēr lietotājs nevarēja sniegt paskaidrojumus vai argumentus par to, kāpēc un kā situācija uzlabotos, ja tiktu izbeigti pasākumi pret EMD importu no Dienvidāfrikas.

| (113) | EMD veido tikai 10–15 % no kopējām akumulatoru ražošanas izmaksām. Šī vērtība samazinājās salīdzinājumā ar sākotnējo izmeklēšanu. Turklāt pēc pasākumu ieviešanas EMD vidējās pārdošanas cenas Savienībā faktiski pazeminājās. Patiesībā netika sniegti nekādi pierādījumi tam, ka spēkā esošo pasākumu saglabāšanai būtu nenoliedzama ietekme uz akumulatoru ražotāju ražošanas izmaksām. |
| --- | --- |

(113)

EMD veido tikai 10–15 % no kopējām akumulatoru ražošanas izmaksām. Šī vērtība samazinājās salīdzinājumā ar sākotnējo izmeklēšanu. Turklāt pēc pasākumu ieviešanas EMD vidējās pārdošanas cenas Savienībā faktiski pazeminājās. Patiesībā netika sniegti nekādi pierādījumi tam, ka spēkā esošo pasākumu saglabāšanai būtu nenoliedzama ietekme uz akumulatoru ražotāju ražošanas izmaksām.

| (114) | Tā kā nebija šādu pierādījumu, Komisija secina, ka pasākumu turpināšana neradītu pārmērīgu ietekmi uz EMD lietotājiem. |
| --- | --- |

(114)

Tā kā nebija šādu pierādījumu, Komisija secina, ka pasākumu turpināšana neradītu pārmērīgu ietekmi uz EMD lietotājiem.

| (115) | Pēc informācijas izpaušanas tas pats lietotājs nepiekrita Komisijas novērtējumam par situāciju un norādīja, ka pēc pasākumu ieviešanas viens labas kvalitātes EMD avots izzudis un EMD cenas pieaugušas un ka pat tad, ja EMD veido tikai 10–15 % no ražošanas izmaksām, tiem ir būtiska ietekme uz Savienības akumulatoru ražotāju jau tā nelielo rentabilitāti. |
| --- | --- |

(115)

Pēc informācijas izpaušanas tas pats lietotājs nepiekrita Komisijas novērtējumam par situāciju un norādīja, ka pēc pasākumu ieviešanas viens labas kvalitātes EMD avots izzudis un EMD cenas pieaugušas un ka pat tad, ja EMD veido tikai 10–15 % no ražošanas izmaksām, tiem ir būtiska ietekme uz Savienības akumulatoru ražotāju jau tā nelielo rentabilitāti.

| (116) | Neraugoties uz apgalvojumu, lietas materiālos pieejamie pierādījumi liecina, ka lietotāja izvēle neizmantot Delta EMD nebija saistīta ar antidempinga maksājumu ieviešanu un ka lietotāja rentabilitāti un darba vietas neapdraud EMD cenu pieaugums, bet gan faktiski lejupvērstais spiediens, ko uz cenām izdarīja lietotāja galvenie klienti (starptautiski mazumtirdzniecības uzņēmumi ar ievērojamu pirktspēju) un Ķīnas akumulatoru ražotāji. |
| --- | --- |

(116)

Neraugoties uz apgalvojumu, lietas materiālos pieejamie pierādījumi liecina, ka lietotāja izvēle neizmantot Delta EMD nebija saistīta ar antidempinga maksājumu ieviešanu un ka lietotāja rentabilitāti un darba vietas neapdraud EMD cenu pieaugums, bet gan faktiski lejupvērstais spiediens, ko uz cenām izdarīja lietotāja galvenie klienti (starptautiski mazumtirdzniecības uzņēmumi ar ievērojamu pirktspēju) un Ķīnas akumulatoru ražotāji.

| (117) | Tas pats EMD lietotājs pauda viedokli, ka pasākumi nebūtu jāturpina, jo izmeklēšanā nekonstatēja dempingu Savienībā PIP laikā, un ka nepastāv dempinga atkārtošanās iespējamība, jo Delta būtu iespējams iegūt tikai nelielu tirgus daļu, ja visa tā neizmantotā jauda tiktu novirzīta uz Savienību. |
| --- | --- |

(117)

Tas pats EMD lietotājs pauda viedokli, ka pasākumi nebūtu jāturpina, jo izmeklēšanā nekonstatēja dempingu Savienībā PIP laikā, un ka nepastāv dempinga atkārtošanās iespējamība, jo Delta būtu iespējams iegūt tikai nelielu tirgus daļu, ja visa tā neizmantotā jauda tiktu novirzīta uz Savienību.

| (118) | Šis arguments tika noraidīts, jo Delta potenciālā tirgus daļa, kas tika identificēta, noteikti būtu ievērojama un šis eksports uz Savienību, visticamāk, tiktu veikts par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(118)

Šis arguments tika noraidīts, jo Delta potenciālā tirgus daļa, kas tika identificēta, noteikti būtu ievērojama un šis eksports uz Savienību, visticamāk, tiktu veikts par dempinga cenām.

5.   Turpmākā attīstība

| (119) | Sūdzības iesniedzēji pieprasījumā par termiņbeigu pārskatīšanu minēja, ka gadījumā, ja Savienībā nākotnē pieaugtu pieprasījums pēc elektromobiļiem, palielināsies pieprasījums pēc EMD, kas esot izejviela, ko visbiežāk izmanto, lai ražotu litija mangāna oksīdu (LMO), kuru savukārt izmanto kā katodmateriālu atkārtoti uzlādējamos litija jonu akumulatoros (LJA), ko lieto daudzos elektrotransportlīdzekļu modeļos. Sūdzības iesniedzēji apgalvoja, ka gadījumā, ja atkārtotos imports par dempinga cenām no Dienvidāfrikas, Savienības ražošanas nozare varētu nespēt apkalpot šo potenciālo nākotnes pieprasījumu pēc jaunām tehnoloģijām. |
| --- | --- |

(119)

Sūdzības iesniedzēji pieprasījumā par termiņbeigu pārskatīšanu minēja, ka gadījumā, ja Savienībā nākotnē pieaugtu pieprasījums pēc elektromobiļiem, palielināsies pieprasījums pēc EMD, kas esot izejviela, ko visbiežāk izmanto, lai ražotu litija mangāna oksīdu (LMO), kuru savukārt izmanto kā katodmateriālu atkārtoti uzlādējamos litija jonu akumulatoros (LJA), ko lieto daudzos elektrotransportlīdzekļu modeļos. Sūdzības iesniedzēji apgalvoja, ka gadījumā, ja atkārtotos imports par dempinga cenām no Dienvidāfrikas, Savienības ražošanas nozare varētu nespēt apkalpot šo potenciālo nākotnes pieprasījumu pēc jaunām tehnoloģijām.

| (120) | Izmeklēšanā netika atrasti neapstrīdami pierādījumi, lai pamatotu vai apgāztu apgalvojumu, ka jebkāda turpmākā attīstība elektromobiļu nozarē varētu būtiski ietekmēt EMD nozari un pieprasījumu pēc EMD. Tomēr tas ir fakts, ka Savienības ražošanas nozare testē iespēju ražot LMO no EMD un ka tā var iegūt zināšanas un aprīkojumu, lai nākotnē varētu šādi ražot, un piedalās vairākos Savienības finansētos projektos, kas saistīti ar litija jonu akumulatoru pētniecību un izstrādi. |
| --- | --- |

(120)

Izmeklēšanā netika atrasti neapstrīdami pierādījumi, lai pamatotu vai apgāztu apgalvojumu, ka jebkāda turpmākā attīstība elektromobiļu nozarē varētu būtiski ietekmēt EMD nozari un pieprasījumu pēc EMD. Tomēr tas ir fakts, ka Savienības ražošanas nozare testē iespēju ražot LMO no EMD un ka tā var iegūt zināšanas un aprīkojumu, lai nākotnē varētu šādi ražot, un piedalās vairākos Savienības finansētos projektos, kas saistīti ar litija jonu akumulatoru pētniecību un izstrādi.

| (121) | Pēc informācijas atklāšanas minēto jautājumu īsi pieminēja dažas ieinteresētās personas, bet arī šajā ziņā netika sniegti neapstrīdami pierādījumi par iespējamo ietekmi, kādu turpmāka elektromobiļu nozares attīstība Savienībā un/vai citos tirgos varētu radīt uz attiecīgo ražojumu. |
| --- | --- |

(121)

Pēc informācijas atklāšanas minēto jautājumu īsi pieminēja dažas ieinteresētās personas, bet arī šajā ziņā netika sniegti neapstrīdami pierādījumi par iespējamo ietekmi, kādu turpmāka elektromobiļu nozares attīstība Savienībā un/vai citos tirgos varētu radīt uz attiecīgo ražojumu.

6.   Secinājums par Savienības interesēm

| (122) | Ņemot vērā iepriekš minētos pierādījumus, nepastāv pamatoti iemesli, kādēļ nevajadzētu saglabāt spēkā esošos antidempinga pasākumus. |
| --- | --- |

(122)

Ņemot vērā iepriekš minētos pierādījumus, nepastāv pamatoti iemesli, kādēļ nevajadzētu saglabāt spēkā esošos antidempinga pasākumus.

| (123) | Tādēļ saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu antidempinga pasākumi, ko piemēro konkrētu Dienvidāfrikas izcelsmes elektrolītisku mangāna dioksīdu importam, būtu jāsaglabā vēl uz pieciem gadiem, |
| --- | --- |

(123)

Tādēļ saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu antidempinga pasākumi, ko piemēro konkrētu Dienvidāfrikas izcelsmes elektrolītisku mangāna dioksīdu importam, būtu jāsaglabā vēl uz pieciem gadiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ar šo piemēro galīgu antidempinga maksājumu tādu konkrētu Dienvidāfrikas Republikas izcelsmes elektrolītisku mangāna dioksīdu (t. i., mangāna dioksīdu, kas ražoti elektrolītiskā procesā) importam, kuri pēc elektrolītiskā procesa nav termiski apstrādāti un kurus pašlaik klasificē ar KN kodu ex 2820 10 00 (Taric kods 2820100010).

2.   Galīgā antidempinga maksājuma likme, ko piemēro turpmāk minēto uzņēmumu ražojumu neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa samaksas, ir šāda:

| Uzņēmums | Antidempinga maksājums | Taric papildu kods |
| --- | --- | --- |
| Delta E.M.D. (Pty) Ltd | 17,1 % | A828 |
| Visi pārējie uzņēmumi | 17,1 % | A999 |

Uzņēmums

Antidempinga maksājums

Taric papildu kods

Delta E.M.D. (Pty) Ltd

17,1 %

A828

Visi pārējie uzņēmumi

17,1 %

A999

3.   Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2014. gada 24. februārī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

K. ARVANITOPOULOS

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

1

(2)  Padomes Regula (EK) Nr. 221/2008 (2008. gada 10. marts), ar ko piemēro galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas uzlikts konkrētu Dienvidāfrikas izcelsmes mangāna dioksīdu ievedumiem (OV L 69, 13.3.2008., 1. lpp.).

2

(3)  OV C 180, 21.6.2012., 15. lpp.

3

(4)  OV C 72, 12.3.2013., 8. lpp.

4

---

| 28.2.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 59/20 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 59/20

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 192/2014

(2014. gada 27. februāris),

ar ko apstiprina darbīgo vielu 1,4-dimetilnaftalīnu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū un groza Īstenošanas Regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (1), un jo īpaši tās 13. panta 2. punktu un 78. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 80. panta 1. punkta a) apakšpunktu Padomes Direktīva 91/414/EEK (2) attiecībā uz apstiprinājuma procedūru un nosacījumiem jāpiemēro darbīgajām vielām, par kurām lēmums pieņemts saskaņā ar minētās direktīvas 6. panta 3. punktu pirms 2011. gada 14. jūnija. Regulas (EK) Nr. 1107/2009 80. panta 1. punkta a) apakšpunkta nosacījumi attiecībā uz 1,4-dimetilnaftalīnu ir izpildīti ar Komisijas Lēmumu 2010/244/ES (3). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 80. panta 1. punkta a) apakšpunktu Padomes Direktīva 91/414/EEK (2) attiecībā uz apstiprinājuma procedūru un nosacījumiem jāpiemēro darbīgajām vielām, par kurām lēmums pieņemts saskaņā ar minētās direktīvas 6. panta 3. punktu pirms 2011. gada 14. jūnija. Regulas (EK) Nr. 1107/2009 80. panta 1. punkta a) apakšpunkta nosacījumi attiecībā uz 1,4-dimetilnaftalīnu ir izpildīti ar Komisijas Lēmumu 2010/244/ES (3).

| (2) | Saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK 6. panta 2. punktu Nīderlande 2009. gada 25. jūnijā saņēma pieteikumu no DormFresh Ltd par darbīgās vielas 1,4-dimetilnaftalīna iekļaušanu Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā. Ar Lēmumu 2010/244/EK tika apstiprināts, ka dokumentācija ir pilnīga, proti, principā to var uzskatīt par atbilstošu Direktīvas 91/414/EEK II un III pielikumā noteiktajām datu un informācijas prasībām. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK 6. panta 2. punktu Nīderlande 2009. gada 25. jūnijā saņēma pieteikumu no DormFresh Ltd par darbīgās vielas 1,4-dimetilnaftalīna iekļaušanu Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā. Ar Lēmumu 2010/244/EK tika apstiprināts, ka dokumentācija ir pilnīga, proti, principā to var uzskatīt par atbilstošu Direktīvas 91/414/EEK II un III pielikumā noteiktajām datu un informācijas prasībām.

| (3) | Attiecībā uz lietojuma veidiem, kurus ierosinājis pieteikuma iesniedzējs, šīs darbīgās vielas iedarbība uz cilvēku un dzīvnieku veselību un vidi ir novērtēta saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK 6. panta 2. un 4. punkta noteikumiem. Izraudzītā ziņotāja dalībvalsts 2012. gada 21. martā iesniedza novērtējuma ziņojuma projektu. |
| --- | --- |

(3)

Attiecībā uz lietojuma veidiem, kurus ierosinājis pieteikuma iesniedzējs, šīs darbīgās vielas iedarbība uz cilvēku un dzīvnieku veselību un vidi ir novērtēta saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK 6. panta 2. un 4. punkta noteikumiem. Izraudzītā ziņotāja dalībvalsts 2012. gada 21. martā iesniedza novērtējuma ziņojuma projektu.

| (4) | Šo novērtējuma ziņojuma projektu izskatīja dalībvalstis un Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (turpmāk “iestāde”). Iestāde secinājumu par darbīgās vielas 1,4-dimetilnaftalīna pesticīdu riska novērtējumu (4)2013. gada 16. maijā iesniedza Komisijai. Dalībvalstis un Komisija novērtējuma ziņojuma projektu un iestādes secinājumu izskatīja Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgajā komitejā, un 2013. gada 13. decembrī tas tika pabeigts kā Komisijas pārskata ziņojums par 1,4-dimetilnaftalīnu. |
| --- | --- |

(4)

Šo novērtējuma ziņojuma projektu izskatīja dalībvalstis un Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (turpmāk “iestāde”). Iestāde secinājumu par darbīgās vielas 1,4-dimetilnaftalīna pesticīdu riska novērtējumu (4)2013. gada 16. maijā iesniedza Komisijai. Dalībvalstis un Komisija novērtējuma ziņojuma projektu un iestādes secinājumu izskatīja Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgajā komitejā, un 2013. gada 13. decembrī tas tika pabeigts kā Komisijas pārskata ziņojums par 1,4-dimetilnaftalīnu.

| (5) | Dažādajās veiktajās pārbaudēs tika konstatēts, ka 1,4-dimetilnaftalīnu saturoši augu aizsardzības līdzekļi kopumā ir uzskatāmi par atbilstošiem Direktīvas 91/414/EEK 5. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā un 5. panta 3. punktā noteiktajām prasībām, jo īpaši attiecībā uz lietošanas veidiem, kas tika pārbaudīti un sīki izklāstīti Komisijas pārskata ziņojumā. Tādēļ ir lietderīgi 1,4-dimetilnaftalīnu apstiprināt. |
| --- | --- |

(5)

Dažādajās veiktajās pārbaudēs tika konstatēts, ka 1,4-dimetilnaftalīnu saturoši augu aizsardzības līdzekļi kopumā ir uzskatāmi par atbilstošiem Direktīvas 91/414/EEK 5. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā un 5. panta 3. punktā noteiktajām prasībām, jo īpaši attiecībā uz lietošanas veidiem, kas tika pārbaudīti un sīki izklāstīti Komisijas pārskata ziņojumā. Tādēļ ir lietderīgi 1,4-dimetilnaftalīnu apstiprināt.

| (6) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 13. panta 2. punktu un saistībā ar tās 6. pantu, un ņemot vērā jaunākās zinātniskās un tehnoloģiskās atziņas, tomēr ir nepieciešams iekļaut atsevišķus nosacījumus un ierobežojumus. Īpaši lietderīgi ir pieprasīt papildu apstiprinošu informāciju. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 13. panta 2. punktu un saistībā ar tās 6. pantu, un ņemot vērā jaunākās zinātniskās un tehnoloģiskās atziņas, tomēr ir nepieciešams iekļaut atsevišķus nosacījumus un ierobežojumus. Īpaši lietderīgi ir pieprasīt papildu apstiprinošu informāciju.

| (7) | Pirms apstiprināšanas būtu jāatvēl pietiekami ilgs periods, lai dalībvalstis un ieinteresētās personas varētu sagatavoties no apstiprinājuma izrietošo jauno prasību izpildei. |
| --- | --- |

(7)

Pirms apstiprināšanas būtu jāatvēl pietiekami ilgs periods, lai dalībvalstis un ieinteresētās personas varētu sagatavoties no apstiprinājuma izrietošo jauno prasību izpildei.

| (8) | Neskarot saistības, kas apstiprināšanas rezultātā noteiktas ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009, un ņemot vērā īpašo situāciju, ko radījusi pāreja no Direktīvas 91/414/EEK uz Regulu (EK) Nr. 1107/2009, tomēr būtu jāpiemēro turpmāk minētie nosacījumi. Pēc apstiprināšanas dalībvalstīm būtu jāatvēl seši mēneši, lai pārskatītu 1,4-dimetilnaftalīnu saturošu augu aizsardzības līdzekļu atļaujas. Dalībvalstīm atļaujas attiecīgi būtu jāmaina, jāaizstāj vai jāatsauc. Atkāpjoties no iepriekš minētā termiņa, būtu jāparedz ilgāks laiks, lai iesniegtu un novērtētu visus III pielikumā minētos dokumentus par katru augu aizsardzības līdzekli katram paredzētajam lietojuma veidam un saskaņā ar vienotajiem principiem, kā noteikts Direktīvā 91/414/EEK. |
| --- | --- |

(8)

Neskarot saistības, kas apstiprināšanas rezultātā noteiktas ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009, un ņemot vērā īpašo situāciju, ko radījusi pāreja no Direktīvas 91/414/EEK uz Regulu (EK) Nr. 1107/2009, tomēr būtu jāpiemēro turpmāk minētie nosacījumi. Pēc apstiprināšanas dalībvalstīm būtu jāatvēl seši mēneši, lai pārskatītu 1,4-dimetilnaftalīnu saturošu augu aizsardzības līdzekļu atļaujas. Dalībvalstīm atļaujas attiecīgi būtu jāmaina, jāaizstāj vai jāatsauc. Atkāpjoties no iepriekš minētā termiņa, būtu jāparedz ilgāks laiks, lai iesniegtu un novērtētu visus III pielikumā minētos dokumentus par katru augu aizsardzības līdzekli katram paredzētajam lietojuma veidam un saskaņā ar vienotajiem principiem, kā noteikts Direktīvā 91/414/EEK.

| (9) | Kā liecina pieredze, kas gūta, Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā iekļaujot darbīgās vielas, kuras novērtētas saskaņā ar Komisijas Regulu (EEK) Nr. 3600/92 (5), var rasties grūtības, interpretējot spēkā esošo atļauju turētāju pienākumus attiecībā uz piekļuvi datiem. Lai izvairītos no turpmākiem sarežģījumiem, būtu jāprecizē dalībvalstu pienākumi, galvenokārt pienākums pārbaudīt, vai atļaujas turētājam ir piekļuve dokumentācijai, kas atbilst minētās direktīvas II pielikuma prasībām. Tomēr šāds precizējums, salīdzinot ar līdz šim pieņemtajām direktīvām par grozījumiem minētās direktīvas I pielikumā vai regulās, ar ko apstiprina darbīgās vielas, neparedz jaunus pienākumus nedz dalībvalstīm, nedz atļauju turētājiem. |
| --- | --- |

(9)

Kā liecina pieredze, kas gūta, Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā iekļaujot darbīgās vielas, kuras novērtētas saskaņā ar Komisijas Regulu (EEK) Nr. 3600/92 (5), var rasties grūtības, interpretējot spēkā esošo atļauju turētāju pienākumus attiecībā uz piekļuvi datiem. Lai izvairītos no turpmākiem sarežģījumiem, būtu jāprecizē dalībvalstu pienākumi, galvenokārt pienākums pārbaudīt, vai atļaujas turētājam ir piekļuve dokumentācijai, kas atbilst minētās direktīvas II pielikuma prasībām. Tomēr šāds precizējums, salīdzinot ar līdz šim pieņemtajām direktīvām par grozījumiem minētās direktīvas I pielikumā vai regulās, ar ko apstiprina darbīgās vielas, neparedz jaunus pienākumus nedz dalībvalstīm, nedz atļauju turētājiem.

| (10) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 13. panta 4. punktu būtu attiecīgi jāgroza Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 (6) pielikums. |
| --- | --- |

(10)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 13. panta 4. punktu būtu attiecīgi jāgroza Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 (6) pielikums.

| (11) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(11)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Darbīgās vielas apstiprināšana

Darbīgo vielu 1,4-dimetilnaftalīnu, kas aprakstīta I pielikumā, apstiprina atbilstīgi minētajā pielikumā izklāstītajiem nosacījumiem.

2. pants

Augu aizsardzības līdzekļu atkārtota novērtēšana

1.   Dalībvalstis saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009 līdz 2014. gada 31. decembrim vajadzības gadījumā groza vai atsauc spēkā esošās atļaujas darbīgo vielu 1,4-dimetilnaftalīnu saturošiem augu aizsardzības līdzekļiem.

Tās līdz minētajai dienai īpaši pārbauda, vai ir izpildīti šīs regulas I pielikuma nosacījumi, izņemot tos, kas norādīti minētā pielikuma ailē “Īpaši noteikumi”, un vai atļaujas turētājam saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK 13. panta 1.–4. punkta un Regulas (EK) Nr. 1107/2009 62. panta nosacījumiem ir tāda dokumentācija vai piekļuve tādai dokumentācijai, kas atbilst minētās direktīvas II pielikuma prasībām.

2.   Atkāpjoties no 1. punkta, katru atļauto augu aizsardzības līdzekli, kas satur 1,4-dimetilnaftalīnu kā vienīgo darbīgo vielu vai vienu no vairākām darbīgajām vielām, kuras visas vēlākais līdz 2014. gada 30. jūnijam ir iekļautas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumā, dalībvalstis atkārtoti novērtē saskaņā ar vienotajiem principiem, kas minēti Regulas (EK) Nr. 1107/2009 29. panta 6. punktā, pamatojoties uz dokumentāciju, kas atbilst Direktīvas 91/414/EEK III pielikuma prasībām, un ņemot vērā šīs regulas I pielikuma aili “Īpaši noteikumi”. Pamatojoties uz minēto novērtējumu, tās nosaka, vai līdzeklis atbilst Regulas (EK) Nr. 1107/2009 29. panta 1. punktā izklāstītajiem nosacījumiem.

Pēc tam, kad tas ir noteikts, dalībvalstis rīkojas šādi:

| a) | ja 1,4-dimetilnaftalīns ir vienīgā darbīgā viela līdzeklī — vajadzības gadījumā groza vai atsauc atļauju vēlākais līdz 2015. gada 31. decembrim, vai |
| --- | --- |

a)

ja 1,4-dimetilnaftalīns ir vienīgā darbīgā viela līdzeklī — vajadzības gadījumā groza vai atsauc atļauju vēlākais līdz 2015. gada 31. decembrim, vai

| b) | ja līdzeklis satur 1,4-dimetilnaftalīnu kā vienu no vairākām darbīgajām vielām, atļauju vajadzības gadījumā groza vai atsauc vēlākais līdz 2015. gada 31. decembrim vai līdz datumam, kas šādai grozīšanai vai atsaukšanai paredzēts attiecīgajā tiesību aktā vai aktos, ar kuriem attiecīgā viela vai vielas iekļautas Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā vai ar kuriem minētā viela vai vielas apstiprinātas, izvēloties vēlāko no šiem datumiem. |
| --- | --- |

b)

ja līdzeklis satur 1,4-dimetilnaftalīnu kā vienu no vairākām darbīgajām vielām, atļauju vajadzības gadījumā groza vai atsauc vēlākais līdz 2015. gada 31. decembrim vai līdz datumam, kas šādai grozīšanai vai atsaukšanai paredzēts attiecīgajā tiesību aktā vai aktos, ar kuriem attiecīgā viela vai vielas iekļautas Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā vai ar kuriem minētā viela vai vielas apstiprinātas, izvēloties vēlāko no šiem datumiem.

3. pants

Grozījumi Īstenošanas regulā (ES) Nr. 540/2011

Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas II pielikumu.

4. pants

Stāšanās spēkā un piemērošanas diena

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2014. gada 1. jūlija.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2014. gada 27. februārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 309, 24.11.2009., 1. lpp.

1

(2)  Padomes 1991. gada 15. jūlija Direktīva 91/414/EEK par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (OV L 230, 19.8.1991., 1. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2010. gada 26. aprīļa Lēmums 2010/244/ES, ar ko principā atzīst tās dokumentācijas pilnīgumu, kura iesniegta sīkākai izskatīšanai saistībā ar iespējamo 1,4-dimetilnaftalēna iekļaušanu Padomes Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā (OV L 107, 29.4.2010., 22. lpp.).

3

(4)  EFSA Journal 2013; 11(6):3229. Pieejams tiešsaistē: www.efsa.europa.eu

4

EFSA Journal

(5)  Komisijas 1992. gada 11. decembra Regula (EEK) Nr. 3600/92, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus tās darba programmas pirmā posma īstenošanai, kas minēta 8. panta 2. punktā Padomes Direktīvā 91/414/EEK (OV L 366, 15.12.1992., 10. lpp.).

5

(6)  Komisijas 2011. gada 25. maija Īstenošanas regula (ES) Nr. 540/2011, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 attiecībā uz darbīgo vielu sarakstu (OV L 153, 11.6.2011., 1. lpp.).

6

---

I PIELIKUMS

| Parastais nosaukums, identifikācijas numuri | IUPAC nosaukums | Tīrība (1) | Apstiprināšanas datums | Apstiprināšanas termiņa beigas | Īpaši noteikumi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1,4-dimetilnaftalīns

  CAS Nr. 571-58-4

  CIPAC Nr. 822 | 1,4-dimetilnaftalīns | ≥ 980 μg/kg | 2014. gada 1. jūlijs | 2024. gada 30. jūnijs | Lai īstenotu Regulas (EK) Nr. 1107/2009 29. panta 6. punktā minētos vienotos principus, ņem vērā Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas 2013. gada 13. decembrī pabeigtā pārskata ziņojuma secinājumus par 1,4-dimetilnaftalīnu un jo īpaši tā I un II papildinājumu.
  Šajā vispārējā novērtējumā dalībvalstis īpašu uzmanību pievērš:






  a) | to operatoru un strādnieku aizsardzībai, kuri atgriežas darba vietā pēc veiktās apstrādes un noliktavas pārbaudes laikā; |

Parastais nosaukums, identifikācijas numuri

IUPAC nosaukums

Tīrība (1)

Apstiprināšanas datums

Apstiprināšanas termiņa beigas

Īpaši noteikumi

1,4-dimetilnaftalīns

CAS Nr. 571-58-4

CIPAC Nr. 822

1,4-dimetilnaftalīns

≥ 980 μg/kg

2014. gada 1. jūlijs

2024. gada 30. jūnijs

Lai īstenotu Regulas (EK) Nr. 1107/2009 29. panta 6. punktā minētos vienotos principus, ņem vērā Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas 2013. gada 13. decembrī pabeigtā pārskata ziņojuma secinājumus par 1,4-dimetilnaftalīnu un jo īpaši tā I un II papildinājumu.

Šajā vispārējā novērtējumā dalībvalstis īpašu uzmanību pievērš:

a)

to operatoru un strādnieku aizsardzībai, kuri atgriežas darba vietā pēc veiktās apstrādes un noliktavas pārbaudes laikā;

| b) | ūdens organismu un zīdītājdzīvnieku, kuri ēd zivis, apdraudējumam, ja darbīgā viela bez turpmākas apstrādes no noliktavām nonāk gaisā un virszemes ūdeņos. |
| --- | --- |

b)

ūdens organismu un zīdītājdzīvnieku, kuri ēd zivis, apdraudējumam, ja darbīgā viela bez turpmākas apstrādes no noliktavām nonāk gaisā un virszemes ūdeņos.

Lietošanas nosacījumos vajadzības gadījumā ietver riska mazināšanas pasākumus.

Pieteikuma iesniedzējs iesniedz apstiprinošu informāciju par darbīgās vielas atlieku definīciju.

Minēto informāciju pieteikuma iesniedzējs iesniedz Komisijai, dalībvalstīm un iestādei līdz 2016. gada 30. jūnijam.

---

(1)  Sīkāka informācija par darbīgās vielas identitāti un specifikāciju sniegta pārskata ziņojumā.

---

II PIELIKUMS

Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikuma B daļā pievieno šādu ierakstu:

| Numurs | Parastais nosaukums, identifikācijas numuri | IUPAC nosaukums | Tīrība (1) | Apstiprināšanas datums | Apstiprināšanas termiņa beigas | Īpaši noteikumi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| “68 | 1,4-dimetilnaftalīns

  CAS Nr. 571-58-4

  CIPAC Nr. 822 | 1,4-dimetilnaftalīns | ≥ 980 μg/kg | 2014. gada 1. jūlijs | 2024. gada 30. jūnijs | Lai īstenotu Regulas (EK) Nr. 1107/2009 29. panta 6. punktā minētos vienotos principus, ņem vērā Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas 2013. gada 13. decembrī pabeigtā pārskata ziņojuma secinājumus par 1,4-dimetilnaftalīnu un jo īpaši tā I un II papildinājumu.
  Šajā vispārējā novērtējumā dalībvalstis īpašu uzmanību pievērš:






  a) | to operatoru un strādnieku aizsardzībai, kuri atgriežas darba vietā pēc veiktās apstrādes un noliktavas pārbaudes laikā; |

Numurs

Parastais nosaukums, identifikācijas numuri

IUPAC nosaukums

Tīrība (1)

Apstiprināšanas datums

Apstiprināšanas termiņa beigas

Īpaši noteikumi

“68

1,4-dimetilnaftalīns

CAS Nr. 571-58-4

CIPAC Nr. 822

1,4-dimetilnaftalīns

≥ 980 μg/kg

2014. gada 1. jūlijs

2024. gada 30. jūnijs

Lai īstenotu Regulas (EK) Nr. 1107/2009 29. panta 6. punktā minētos vienotos principus, ņem vērā Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas 2013. gada 13. decembrī pabeigtā pārskata ziņojuma secinājumus par 1,4-dimetilnaftalīnu un jo īpaši tā I un II papildinājumu.

Šajā vispārējā novērtējumā dalībvalstis īpašu uzmanību pievērš:

a)

to operatoru un strādnieku aizsardzībai, kuri atgriežas darba vietā pēc veiktās apstrādes un noliktavas pārbaudes laikā;

| b) | ūdens organismu un zīdītājdzīvnieku, kuri ēd zivis, apdraudējumam, ja darbīgā viela bez turpmākas apstrādes no noliktavām nonāk gaisā un virszemes ūdeņos. |
| --- | --- |

b)

ūdens organismu un zīdītājdzīvnieku, kuri ēd zivis, apdraudējumam, ja darbīgā viela bez turpmākas apstrādes no noliktavām nonāk gaisā un virszemes ūdeņos.

Lietošanas nosacījumos vajadzības gadījumā ietver riska mazināšanas pasākumus.

Pieteikuma iesniedzējs iesniedz apstiprinošu informāciju par darbīgās vielas atlieku definīciju.

Minēto informāciju pieteikuma iesniedzējs iesniedz Komisijai, dalībvalstīm un iestādei līdz 2016. gada 30. jūnijam.”

---

(1)  Sīkāka informācija par darbīgās vielas identitāti un specifikāciju sniegta pārskata ziņojumā.

1

---

| 28.2.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 59/25 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 59/25

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 193/2014

(2014. gada 27. februāris),

ar ko apstiprina darbīgo vielu amizulbromu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū un groza Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (1), un jo īpaši tās 13. panta 2. punktu un 78. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 80. panta 1. punkta a) apakšpunktu Padomes Direktīvu 91/414/EEK (2) piemēro tām darbīgajām vielām, par kurām saskaņā ar minētās direktīvas 6. panta 3. punktu pirms 2011. gada 14. jūnija pieņemts lēmums attiecībā uz apstiprinājuma procedūru un nosacījumiem. Attiecībā uz amizulbromu Regulas (EK) Nr. 1107/2009 80. panta 1. punkta a) apakšpunkta nosacījumi ir izpildīti ar Komisijas Lēmumu 2007/669/EK (3). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 80. panta 1. punkta a) apakšpunktu Padomes Direktīvu 91/414/EEK (2) piemēro tām darbīgajām vielām, par kurām saskaņā ar minētās direktīvas 6. panta 3. punktu pirms 2011. gada 14. jūnija pieņemts lēmums attiecībā uz apstiprinājuma procedūru un nosacījumiem. Attiecībā uz amizulbromu Regulas (EK) Nr. 1107/2009 80. panta 1. punkta a) apakšpunkta nosacījumi ir izpildīti ar Komisijas Lēmumu 2007/669/EK (3).

| (2) | Saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK 6. panta 2. punktu Apvienotā Karaliste 2006. gada 24. martā saņēma pieteikumu no Nissan Chemical Europe S.A.R.L. par darbīgās vielas amizulbroma iekļaušanu Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā. Ar Lēmumu 2007/669/EK tika apstiprināts, ka dokumentācija ir pilnīga, proti, principā to var uzskatīt par atbilstošu Direktīvas 91/414/EEK II un III pielikumā noteiktajām datu un informācijas prasībām. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK 6. panta 2. punktu Apvienotā Karaliste 2006. gada 24. martā saņēma pieteikumu no Nissan Chemical Europe S.A.R.L. par darbīgās vielas amizulbroma iekļaušanu Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā. Ar Lēmumu 2007/669/EK tika apstiprināts, ka dokumentācija ir pilnīga, proti, principā to var uzskatīt par atbilstošu Direktīvas 91/414/EEK II un III pielikumā noteiktajām datu un informācijas prasībām.

| (3) | Attiecībā uz lietojuma veidiem, kurus ierosinājis pieteikuma iesniedzējs, šīs darbīgās vielas iedarbība uz cilvēku un dzīvnieku veselību un vidi ir novērtēta saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK 6. panta 2. un 4. punkta noteikumiem. Izraudzītā ziņotāja dalībvalsts 2008. gada 15. jūlijā iesniedza novērtējuma ziņojuma projektu. Saskaņā ar Komisijas Regulas (ES) Nr. 188/2011 (4) 11. panta 6. punktu 2011. gada 20. maijā pieteikuma iesniedzējam tika lūgts sniegt papildu informāciju. Papildu informācijas novērtējumu Apvienotā Karaliste iesniedza 2012. gada februārī kā atjauninātu novērtējuma ziņojuma projektu. |
| --- | --- |

(3)

Attiecībā uz lietojuma veidiem, kurus ierosinājis pieteikuma iesniedzējs, šīs darbīgās vielas iedarbība uz cilvēku un dzīvnieku veselību un vidi ir novērtēta saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK 6. panta 2. un 4. punkta noteikumiem. Izraudzītā ziņotāja dalībvalsts 2008. gada 15. jūlijā iesniedza novērtējuma ziņojuma projektu. Saskaņā ar Komisijas Regulas (ES) Nr. 188/2011 (4) 11. panta 6. punktu 2011. gada 20. maijā pieteikuma iesniedzējam tika lūgts sniegt papildu informāciju. Papildu informācijas novērtējumu Apvienotā Karaliste iesniedza 2012. gada februārī kā atjauninātu novērtējuma ziņojuma projektu.

| (4) | Šo novērtējuma ziņojuma projektu izskatīja dalībvalstis un Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (turpmāk “iestāde”). Iestāde 2013. gada 27. maijā iesniedza Komisijai secinājumu par darbīgās vielas amizulbroma pesticīdu riska novērtējumu (5). Dalībvalstis un Komisija izskatīja novērtējuma ziņojuma projektu un iestādes secinājumu Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgajā komitejā, un 2013. gada 13. decembrī tas tika pabeigts kā Komisijas pārskata ziņojums par amizulbromu. |
| --- | --- |

(4)

Šo novērtējuma ziņojuma projektu izskatīja dalībvalstis un Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (turpmāk “iestāde”). Iestāde 2013. gada 27. maijā iesniedza Komisijai secinājumu par darbīgās vielas amizulbroma pesticīdu riska novērtējumu (5). Dalībvalstis un Komisija izskatīja novērtējuma ziņojuma projektu un iestādes secinājumu Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgajā komitejā, un 2013. gada 13. decembrī tas tika pabeigts kā Komisijas pārskata ziņojums par amizulbromu.

| (5) | Dažādajās veiktajās pārbaudēs tika konstatēts, ka amizulbromu saturoši augu aizsardzības līdzekļi kopumā ir uzskatāmi par atbilstošiem Direktīvas 91/414/EEK 5. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā un 5. panta 3. punktā noteiktajām prasībām, jo īpaši attiecībā uz lietošanas veidiem, kas tika pārbaudīti un sīki izklāstīti Komisijas pārskata ziņojumā. Tāpēc ir lietderīgi apstiprināt amizulbromu. |
| --- | --- |

(5)

Dažādajās veiktajās pārbaudēs tika konstatēts, ka amizulbromu saturoši augu aizsardzības līdzekļi kopumā ir uzskatāmi par atbilstošiem Direktīvas 91/414/EEK 5. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā un 5. panta 3. punktā noteiktajām prasībām, jo īpaši attiecībā uz lietošanas veidiem, kas tika pārbaudīti un sīki izklāstīti Komisijas pārskata ziņojumā. Tāpēc ir lietderīgi apstiprināt amizulbromu.

| (6) | Ievērojot Regulas (EK) Nr. 1107/2009 13. panta 2. punktu saistībā ar tās 6. pantu un ņemot vērā jaunākās zinātnes un tehnikas atziņas, tomēr ir jāparedz atsevišķi nosacījumi un ierobežojumi. Īpaši lietderīgi ir pieprasīt papildu apstiprinošu informāciju. |
| --- | --- |

(6)

Ievērojot Regulas (EK) Nr. 1107/2009 13. panta 2. punktu saistībā ar tās 6. pantu un ņemot vērā jaunākās zinātnes un tehnikas atziņas, tomēr ir jāparedz atsevišķi nosacījumi un ierobežojumi. Īpaši lietderīgi ir pieprasīt papildu apstiprinošu informāciju.

| (7) | Pirms apstiprināšanas būtu jāatvēl pietiekami ilgs periods, lai dalībvalstis un ieinteresētās personas varētu sagatavoties no apstiprinājuma izrietošo jauno prasību izpildei. |
| --- | --- |

(7)

Pirms apstiprināšanas būtu jāatvēl pietiekami ilgs periods, lai dalībvalstis un ieinteresētās personas varētu sagatavoties no apstiprinājuma izrietošo jauno prasību izpildei.

| (8) | Neskarot saistības, kas apstiprināšanas rezultātā noteiktas ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009, un ņemot vērā īpašo situāciju, ko radījusi pāreja no Direktīvas 91/414/EEK uz Regulu (EK) Nr. 1107/2009, tomēr būtu jāpiemēro turpmāk minētie nosacījumi. Pēc apstiprināšanas dalībvalstīm būtu jāatvēl seši mēneši amizulbromu saturošu augu aizsardzības līdzekļu atļauju pārskatīšanai. Dalībvalstīm atļaujas attiecīgi būtu jāmaina, jāaizstāj vai jāatsauc. Atkāpjoties no iepriekš minētā termiņa, būtu jāparedz ilgāks laiks, lai iesniegtu un novērtētu visus III pielikumā minētos dokumentus par katru augu aizsardzības līdzekli katram paredzētajam lietojuma veidam un saskaņā ar vienotajiem principiem, kā noteikts Direktīvā 91/414/EEK. |
| --- | --- |

(8)

Neskarot saistības, kas apstiprināšanas rezultātā noteiktas ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009, un ņemot vērā īpašo situāciju, ko radījusi pāreja no Direktīvas 91/414/EEK uz Regulu (EK) Nr. 1107/2009, tomēr būtu jāpiemēro turpmāk minētie nosacījumi. Pēc apstiprināšanas dalībvalstīm būtu jāatvēl seši mēneši amizulbromu saturošu augu aizsardzības līdzekļu atļauju pārskatīšanai. Dalībvalstīm atļaujas attiecīgi būtu jāmaina, jāaizstāj vai jāatsauc. Atkāpjoties no iepriekš minētā termiņa, būtu jāparedz ilgāks laiks, lai iesniegtu un novērtētu visus III pielikumā minētos dokumentus par katru augu aizsardzības līdzekli katram paredzētajam lietojuma veidam un saskaņā ar vienotajiem principiem, kā noteikts Direktīvā 91/414/EEK.

| (9) | Kā liecina pieredze, kas gūta, Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā iekļaujot darbīgās vielas, kuras novērtētas saskaņā ar Komisijas Regulu (EEK) Nr. 3600/92 (6), var rasties grūtības, interpretējot spēkā esošo atļauju turētāju pienākumus attiecībā uz piekļuvi datiem. Lai izvairītos no turpmākiem sarežģījumiem, būtu jāprecizē dalībvalstu pienākumi, galvenokārt pienākums pārbaudīt, vai atļaujas turētājam ir piekļuve dokumentācijai, kas atbilst minētās direktīvas II pielikuma prasībām. Tomēr šāds precizējums, salīdzinot ar līdz šim pieņemtajām direktīvām par grozījumiem minētās direktīvas I pielikumā vai regulās, ar ko apstiprina darbīgās vielas, neparedz nekādus jaunus pienākumus nedz dalībvalstīm, nedz atļauju turētājiem. |
| --- | --- |

(9)

Kā liecina pieredze, kas gūta, Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā iekļaujot darbīgās vielas, kuras novērtētas saskaņā ar Komisijas Regulu (EEK) Nr. 3600/92 (6), var rasties grūtības, interpretējot spēkā esošo atļauju turētāju pienākumus attiecībā uz piekļuvi datiem. Lai izvairītos no turpmākiem sarežģījumiem, būtu jāprecizē dalībvalstu pienākumi, galvenokārt pienākums pārbaudīt, vai atļaujas turētājam ir piekļuve dokumentācijai, kas atbilst minētās direktīvas II pielikuma prasībām. Tomēr šāds precizējums, salīdzinot ar līdz šim pieņemtajām direktīvām par grozījumiem minētās direktīvas I pielikumā vai regulās, ar ko apstiprina darbīgās vielas, neparedz nekādus jaunus pienākumus nedz dalībvalstīm, nedz atļauju turētājiem.

| (10) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 13. panta 4. punktu būtu attiecīgi jāgroza Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 (7) pielikums. |
| --- | --- |

(10)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 13. panta 4. punktu būtu attiecīgi jāgroza Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 (7) pielikums.

| (11) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(11)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Darbīgās vielas apstiprināšana

Darbīgo vielu amizulbromu, kā norādīts I pielikumā, apstiprina atbilstīgi minētajā pielikumā izklāstītajiem nosacījumiem.

2. pants

Augu aizsardzības līdzekļu atkārtota novērtēšana

1.   Dalībvalstis saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009 līdz 2014. gada 31. decembrim vajadzības gadījumā groza vai atsauc spēkā esošās atļaujas tādiem augu aizsardzības līdzekļiem, kas kā darbīgo vielu satur amizulbromu.

Tās līdz minētajai dienai īpaši pārbauda, vai ir izpildīti šīs regulas I pielikuma nosacījumi, izņemot tos, kas norādīti minētā pielikuma īpašo noteikumu ailē, un vai atļaujas turētājam saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK 13. panta 1.–4. punkta un Regulas (EK) Nr. 1107/2009 62. panta nosacījumiem ir tāda dokumentācija vai piekļuve tādai dokumentācijai, kas atbilst minētās direktīvas II pielikuma prasībām.

2.   Atkāpjoties no 1. punkta, attiecībā uz katru atļauto augu aizsardzības līdzekli, kas satur amizulbromu kā vienīgo darbīgo vielu vai vienu no vairākām darbīgajām vielām, kuras visas vēlākais līdz 2014. gada 30. jūnijam ir iekļautas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumā, dalībvalstis atkārtoti novērtē šo līdzekli saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 29. panta 6. punktā minētajiem vienotajiem principiem, pamatojoties uz dokumentāciju, kas atbilst Direktīvas 91/414/EEK III pielikuma prasībām, un ņemot vērā šīs regulas I pielikuma aili “Īpaši noteikumi”. Pamatojoties uz minēto novērtējumu, tās nosaka, vai līdzeklis atbilst Regulas (EK) Nr. 1107/2009 29. panta 1. punktā izklāstītajiem nosacījumiem.

Pēc tam, kad tas ir noteikts, dalībvalstis rīkojas šādi:

| a) | ja amizulbroms ir vienīgā darbīgā viela līdzeklī, vajadzības gadījumā atļauju groza vai atsauc vēlākais līdz 2015. gada 31. decembrim; vai |
| --- | --- |

a)

ja amizulbroms ir vienīgā darbīgā viela līdzeklī, vajadzības gadījumā atļauju groza vai atsauc vēlākais līdz 2015. gada 31. decembrim; vai

| b) | ja līdzeklis satur amizulbromu kā vienu no vairākām darbīgajām vielām, atļauju vajadzības gadījumā groza vai atsauc vēlākais līdz 2015. gada 31. decembrim vai līdz datumam, kas šādai grozīšanai vai atsaukšanai paredzēts attiecīgajā tiesību aktā vai aktos, ar kuriem attiecīgā viela vai vielas iekļautas Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā vai ar kuriem minētā viela vai vielas apstiprinātas, izvēloties vēlāko no šiem datumiem. |
| --- | --- |

b)

ja līdzeklis satur amizulbromu kā vienu no vairākām darbīgajām vielām, atļauju vajadzības gadījumā groza vai atsauc vēlākais līdz 2015. gada 31. decembrim vai līdz datumam, kas šādai grozīšanai vai atsaukšanai paredzēts attiecīgajā tiesību aktā vai aktos, ar kuriem attiecīgā viela vai vielas iekļautas Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā vai ar kuriem minētā viela vai vielas apstiprinātas, izvēloties vēlāko no šiem datumiem.

3. pants

Grozījumi Īstenošanas regulā (ES) Nr. 540/2011

Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas II pielikumu.

4. pants

Stāšanās spēkā un piemērošanas diena

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2014. gada 1. jūlija.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2014. gada 27. februārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 309, 24.11.2009., 1. lpp.

1

(2)  Padomes 1991. gada 15. jūlija Direktīva 91/414/EEK par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (OV L 230, 19.8.1991., 1. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2007. gada 15. oktobra Lēmums 2007/669/EK, ar ko principā atzīst tās dokumentācijas pilnīgumu, kas iesniegta sīkākai pārbaudei saistībā ar iespējamo Adoxophyes orana granulovirus, amizulbroma, emamektīna, piridalila un Spodoptera littoralis nucleopolyhedrovirus iekļaušanu Padomes Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā (OV L 274, 18.10.2007., 15. lpp.).

3

Adoxophyes orana granulovirus

Spodoptera littoralis nucleopolyhedrovirus

(4)  Komisijas 2011. gada 25. februāra Regula (ES) Nr. 188/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus īstenošanas noteikumus Padomes Direktīvai 91/414/EEK attiecībā uz to darbīgo vielu novērtēšanu, kuras nav bijušas tirgū divus gadus pēc minētās direktīvas paziņošanas (OV L 53, 26.2.2011., 51. lpp.).

4

(5)  EFSA Journal 2013; 11(6):3237. Pieejams tiešsaistē: www.efsa.europa.eu

5

EFSA Journal

(6)  Komisijas 1992. gada 11. decembra Regula (EEK) Nr. 3600/92, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus tās darba programmas pirmā posma īstenošanai, kas minēta 8. panta 2. punktā Padomes Direktīvā 91/414/EEK par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (OV L 366, 15.12.1992., 10. lpp.).

6

(7)  Komisijas 2011. gada 25. maija Īstenošanas regula (ES) Nr. 540/2011, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 attiecībā uz darbīgo vielu sarakstu (OV L 153, 11.6.2011., 1. lpp.).

7

---

I PIELIKUMS

| Parastais nosaukums, identifikācijas numuri | IUPAC nosaukums | Tīrība (1) | Apstiprināšanas datums | Apstiprināšanas termiņa beigas | Īpaši noteikumi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Amizulbroms

  CAS Nr. 348635-87-0

  CIPAC Nr. 789 | 3-(3-brom-6-fluor-2-metilindol-1-ilsulfonil)-N,N-dimetil-1H-1,2,4-triazol-1-sulfonamīds | ≥ 985 g/kg
  Nepārsniedz šādu attiecīgo piemaisījumu:
  3-brom-6-fluor-2-metil-1-(1H-1,2,4-triazol-3-ilsulfonil)-1H-indols: ≤ 2 g/kg | 2014. gada 1. jūlijs | 2024. gada 30. jūnijs | Lai īstenotu Regulas (EK) Nr. 1107/2009 29. panta 6. punktā minētos vienotos principus, ņem vērā pārskata ziņojuma secinājumus par amizulbromu, un jo īpaši tā I un II papildinājumu, ko Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja pabeidza 2013. gada 13. decembrī.
  Šajā kopējā novērtējumā dalībvalstis īpašu uzmanību velta ūdens un augsnes organismu apdraudējumam.
  Lietošanas nosacījumos vajadzības gadījumā ietver riska mazināšanas pasākumus.
  Pieteikuma iesniedzējs iesniedz apstiprinošu informāciju par:






  1) | fotoķīmiskās sadalīšanās nenozīmību amizilbroma augsnes metabolismā piesārņot gruntsūdeņus saistībā ar metabolītiem 3-brom-6-fluor-2-metil-1-(1H-1,2,4-triazol-3-ilsulfonil)-1H-indolu un 1-(dimetilsulfamoil)-1H-1,2,4-triazol-3-sulfoskābi; |

Parastais nosaukums, identifikācijas numuri

IUPAC nosaukums

Tīrība (1)

Apstiprināšanas datums

Apstiprināšanas termiņa beigas

Īpaši noteikumi

Amizulbroms

CAS Nr. 348635-87-0

CIPAC Nr. 789

3-(3-brom-6-fluor-2-metilindol-1-ilsulfonil)-N,N-dimetil-1H-1,2,4-triazol-1-sulfonamīds

≥ 985 g/kg

Nepārsniedz šādu attiecīgo piemaisījumu:

3-brom-6-fluor-2-metil-1-(1H-1,2,4-triazol-3-ilsulfonil)-1H-indols: ≤ 2 g/kg

2014. gada 1. jūlijs

2024. gada 30. jūnijs

Lai īstenotu Regulas (EK) Nr. 1107/2009 29. panta 6. punktā minētos vienotos principus, ņem vērā pārskata ziņojuma secinājumus par amizulbromu, un jo īpaši tā I un II papildinājumu, ko Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja pabeidza 2013. gada 13. decembrī.

Šajā kopējā novērtējumā dalībvalstis īpašu uzmanību velta ūdens un augsnes organismu apdraudējumam.

Lietošanas nosacījumos vajadzības gadījumā ietver riska mazināšanas pasākumus.

Pieteikuma iesniedzējs iesniedz apstiprinošu informāciju par:

1)

fotoķīmiskās sadalīšanās nenozīmību amizilbroma augsnes metabolismā piesārņot gruntsūdeņus saistībā ar metabolītiem 3-brom-6-fluor-2-metil-1-(1H-1,2,4-triazol-3-ilsulfonil)-1H-indolu un 1-(dimetilsulfamoil)-1H-1,2,4-triazol-3-sulfoskābi;

| 2) | amizilbroma (tikai FOCUS drenāžas scenārijos) un metabolītu 1-(dimetilsulfamoil)-1H-1,2,4-triazol-3-sulfoskābes, 1H-1,2,4-triazol-3-sulfoskābes, 1H-1,2,4-triazola, N,N-dimetil-1H-1,2,4-triazol-3-sulfonamīda, 2-acetamīd-4-fluorbenzoskābes, 2-acetamīd-4-fluor-hidroksibenzoskābes un 2,2′-oksibis(6-fluor-2-metil-1,2-dihidro-3H-indol-3-ona) zemo potenciālu piesārņot virszemes ūdeņus vai pakļaut ekspozīcijai ūdens organismus noteces rezultātā; |
| --- | --- |

2)

amizilbroma (tikai FOCUS drenāžas scenārijos) un metabolītu 1-(dimetilsulfamoil)-1H-1,2,4-triazol-3-sulfoskābes, 1H-1,2,4-triazol-3-sulfoskābes, 1H-1,2,4-triazola, N,N-dimetil-1H-1,2,4-triazol-3-sulfonamīda, 2-acetamīd-4-fluorbenzoskābes, 2-acetamīd-4-fluor-hidroksibenzoskābes un 2,2′-oksibis(6-fluor-2-metil-1,2-dihidro-3H-indol-3-ona) zemo potenciālu piesārņot virszemes ūdeņus vai pakļaut ekspozīcijai ūdens organismus noteces rezultātā;

| 3) | atkarībā no novērtējuma rezultātiem, kas iegūti saskaņā ar 1) un 2) punktu, ja konstatēta ievērojama fotoķīmiskā sadalīšanās augsnē vai ja konstatēts augsts piesārņošanas vai ekspozīcijas potenciāls, izmanto papildu analītiskās metodes, lai noteiktu visus atlieku savienojumus virszemes ūdeņu kontrolei; |
| --- | --- |

3)

atkarībā no novērtējuma rezultātiem, kas iegūti saskaņā ar 1) un 2) punktu, ja konstatēta ievērojama fotoķīmiskā sadalīšanās augsnē vai ja konstatēts augsts piesārņošanas vai ekspozīcijas potenciāls, izmanto papildu analītiskās metodes, lai noteiktu visus atlieku savienojumus virszemes ūdeņu kontrolei;

| 4) | sekundārās saindēšanās risku putniem un zīdītājiem, ko rada 3-brom-6-fluor-2-metil-1-(1H-1,2,4-triazol-3-ilsulfonil)-1H-indols; |
| --- | --- |

4)

sekundārās saindēšanās risku putniem un zīdītājiem, ko rada 3-brom-6-fluor-2-metil-1-(1H-1,2,4-triazol-3-ilsulfonil)-1H-indols;

| 5) | amizulbroma un tā metabolīta 3-brom-6-fluor-2-metil-1-(1H-1,2,4-triazol-3-ilsulfonil)-1H-indola potenciālu izraisīt endokrīnās sistēmas traucējumus putniem un zivīm. |
| --- | --- |

5)

amizulbroma un tā metabolīta 3-brom-6-fluor-2-metil-1-(1H-1,2,4-triazol-3-ilsulfonil)-1H-indola potenciālu izraisīt endokrīnās sistēmas traucējumus putniem un zivīm.

Pieteikuma iesniedzējs 1)–4) punktā minēto informāciju Komisijai, dalībvalstīm un iestādei iesniedz līdz 2016. gada 30. jūnijam, savukārt 5) punktā minēto informāciju – divu gadu laikā pēc attiecīgo ESAO pārbaužu vadlīniju par endokrīnās sistēmas traucējumiem pieņemšanas.

---

(1)  Sīkāka informācija par darbīgās vielas identitāti un specifikāciju sniegta pārskata ziņojumā.

---

II PIELIKUMS

Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikuma B daļā pievieno šādu ierakstu:

| Numurs | Parastais nosaukums, identifikācijas numuri | IUPAC nosaukums | Tīrība (1) | Apstiprināšanas datums | Apstiprināšanas termiņa beigas | Īpaši noteikumi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| “69 | Amizulbroms

  CAS Nr. 348635-87-0

  CIPAC Nr. 789 | 3-(3-brom-6-fluor-2-metilindol-1-ilsulfonil)-N,N-dimetil-1H-1,2,4-triazol-1-sulfonamīds | ≥ 985 g/kg
  Šādi būtiski piemaisījumi tehniskajā materiālā nedrīkst pārsniegt noteiktu robežvērtību:
  3-brom-6-fluor-2-metil-1-(1H-1,2,4-triazol-3-ilsulfonil)-1H-indols: ≤ 2 g/kg | 2014. gada 1. jūlijs | 2024. gada 30. jūnijs | Lai īstenotu Regulas (EK) Nr. 1107/2009 29. panta 6. punktā minētos vienotos principus, ņem vērā pārskata ziņojuma secinājumus par amizulbromu, un jo īpaši tā I un II papildinājumu, ko Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja pabeidza 2013. gada 13. decembrī.
  Šajā kopējā novērtējumā dalībvalstis īpašu uzmanību velta ūdens un augsnes organismu apdraudējumam.
  Lietošanas nosacījumos vajadzības gadījumā ietver riska mazināšanas pasākumus.
  Pieteikuma iesniedzējs iesniedz apstiprinošu informāciju par:






  1) | fotoķīmiskās sadalīšanās nenozīmību amizilbroma augsnes metabolismā piesārņot gruntsūdeņus saistībā ar metabolītiem 3-brom-6-fluor-2-metil-1-(1H-1,2,4-triazol-3-ilsulfonil)-1H-indolu un 1-(dimetilsulfamoil)-1H-1,2,4-triazol-3-sulfoskābi; |

Numurs

Parastais nosaukums, identifikācijas numuri

IUPAC nosaukums

Tīrība (1)

Apstiprināšanas datums

Apstiprināšanas termiņa beigas

Īpaši noteikumi

“69

Amizulbroms

CAS Nr. 348635-87-0

CIPAC Nr. 789

3-(3-brom-6-fluor-2-metilindol-1-ilsulfonil)-N,N-dimetil-1H-1,2,4-triazol-1-sulfonamīds

≥ 985 g/kg

Šādi būtiski piemaisījumi tehniskajā materiālā nedrīkst pārsniegt noteiktu robežvērtību:

3-brom-6-fluor-2-metil-1-(1H-1,2,4-triazol-3-ilsulfonil)-1H-indols: ≤ 2 g/kg

2014. gada 1. jūlijs

2024. gada 30. jūnijs

Lai īstenotu Regulas (EK) Nr. 1107/2009 29. panta 6. punktā minētos vienotos principus, ņem vērā pārskata ziņojuma secinājumus par amizulbromu, un jo īpaši tā I un II papildinājumu, ko Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja pabeidza 2013. gada 13. decembrī.

Šajā kopējā novērtējumā dalībvalstis īpašu uzmanību velta ūdens un augsnes organismu apdraudējumam.

Lietošanas nosacījumos vajadzības gadījumā ietver riska mazināšanas pasākumus.

Pieteikuma iesniedzējs iesniedz apstiprinošu informāciju par:

1)

fotoķīmiskās sadalīšanās nenozīmību amizilbroma augsnes metabolismā piesārņot gruntsūdeņus saistībā ar metabolītiem 3-brom-6-fluor-2-metil-1-(1H-1,2,4-triazol-3-ilsulfonil)-1H-indolu un 1-(dimetilsulfamoil)-1H-1,2,4-triazol-3-sulfoskābi;

| 2) | amizilbroma (tikai FOCUS drenāžas scenārijos) un metabolītu 1-(dimetilsulfamoil)-1H-1,2,4-triazol-3-sulfoskābes, 1H-1,2,4-triazol-3-sulfoskābes, 1H-1,2,4-triazola, N,N-dimetil-1H-1,2,4-triazol-3-sulfonamīda, 2-acetamīd-4-fluorbenzoskābes, 2-acetamīd-4-fluor-hidroksibenzoskābes un 2,2′-oksibis(6-fluor-2-metil-1,2-dihidro-3H-indol-3-ona) zemo potenciālu piesārņot virszemes ūdeņus vai pakļaut ekspozīcijai ūdens organismus noteces rezultātā; |
| --- | --- |

2)

amizilbroma (tikai FOCUS drenāžas scenārijos) un metabolītu 1-(dimetilsulfamoil)-1H-1,2,4-triazol-3-sulfoskābes, 1H-1,2,4-triazol-3-sulfoskābes, 1H-1,2,4-triazola, N,N-dimetil-1H-1,2,4-triazol-3-sulfonamīda, 2-acetamīd-4-fluorbenzoskābes, 2-acetamīd-4-fluor-hidroksibenzoskābes un 2,2′-oksibis(6-fluor-2-metil-1,2-dihidro-3H-indol-3-ona) zemo potenciālu piesārņot virszemes ūdeņus vai pakļaut ekspozīcijai ūdens organismus noteces rezultātā;

| 3) | atkarībā no novērtējuma rezultātiem, kas iegūti saskaņā ar 1) un 2) punktu, ja konstatēta ievērojama fotoķīmiskā sadalīšanās augsnē vai ja konstatēts augsts piesārņošanas vai ekspozīcijas potenciāls, izmanto papildu analītiskās metodes, lai noteiktu visus atlieku savienojumus virszemes ūdeņu kontrolei; |
| --- | --- |

3)

atkarībā no novērtējuma rezultātiem, kas iegūti saskaņā ar 1) un 2) punktu, ja konstatēta ievērojama fotoķīmiskā sadalīšanās augsnē vai ja konstatēts augsts piesārņošanas vai ekspozīcijas potenciāls, izmanto papildu analītiskās metodes, lai noteiktu visus atlieku savienojumus virszemes ūdeņu kontrolei;

| 4) | sekundārās saindēšanās risku putniem un zīdītājiem, ko rada 3-brom-6-fluor-2-metil-1-(1H-1,2,4-triazol-3-ilsulfonil)-1H-indols; |
| --- | --- |

4)

sekundārās saindēšanās risku putniem un zīdītājiem, ko rada 3-brom-6-fluor-2-metil-1-(1H-1,2,4-triazol-3-ilsulfonil)-1H-indols;

| 5) | amizulbroma un tā metabolīta 3-brom-6-fluor-2-metil-1-(1H-1,2,4-triazol-3-ilsulfonil)-1H-indola potenciālu izraisīt endokrīnās sistēmas traucējumus putniem un zivīm. |
| --- | --- |

5)

amizulbroma un tā metabolīta 3-brom-6-fluor-2-metil-1-(1H-1,2,4-triazol-3-ilsulfonil)-1H-indola potenciālu izraisīt endokrīnās sistēmas traucējumus putniem un zivīm.

Pieteikuma iesniedzējs 1)–4) punktā minēto informāciju Komisijai, dalībvalstīm un iestādei iesniedz līdz 2016. gada 30. jūnijam, savukārt 5) punktā minēto informāciju – divu gadu laikā pēc attiecīgo ESAO pārbaužu vadlīniju par endokrīnās sistēmas traucējumiem pieņemšanas.”

---

(1)  Sīkāka informācija par darbīgās vielas identitāti un specifikāciju sniegta pārskata ziņojumā.

1

---

| 28.2.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 59/30 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 59/30

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 194/2014

(2014. gada 27. februāris),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

| (2) | Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(2)

Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2014. gada 27. februārī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta importa vērtība |
| 0702 00 00 | MA | 57,0 |
| TN | 71,7 |
| TR | 89,4 |
| ZZ | 72,7 |
| 0707 00 05 | EG | 182,1 |
| JO | 188,1 |
| MA | 114,7 |
| TR | 158,0 |
| ZZ | 160,7 |
| 0709 91 00 | EG | 72,9 |
| ZZ | 72,9 |
| 0709 93 10 | MA | 31,6 |
| TR | 91,9 |
| ZZ | 61,8 |
| 0805 10 20 | EG | 47,7 |
| IL | 60,3 |
| MA | 57,7 |
| TN | 46,7 |
| TR | 64,0 |
| ZZ | 55,3 |
| 0805 20 10 | IL | 129,9 |
| MA | 95,0 |
| ZZ | 112,5 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 137,1 |
| MA | 121,1 |
| PK | 46,0 |
| TR | 72,9 |
| US | 134,1 |
| ZZ | 102,2 |
| 0805 50 10 | EG | 57,3 |
| TR | 67,5 |
| ZZ | 62,4 |
| 0808 10 80 | CN | 115,7 |
| MK | 30,8 |
| US | 157,0 |
| ZZ | 101,2 |
| 0808 30 90 | AR | 120,1 |
| CL | 207,1 |
| CN | 72,1 |
| TR | 156,2 |
| US | 124,7 |
| ZA | 104,6 |
| ZZ | 130,8 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta importa vērtība

0702 00 00

MA

57,0

TN

71,7

TR

89,4

ZZ

72,7

0707 00 05

EG

182,1

JO

188,1

MA

114,7

TR

158,0

ZZ

160,7

0709 91 00

EG

72,9

ZZ

72,9

0709 93 10

MA

31,6

TR

91,9

ZZ

61,8

0805 10 20

EG

47,7

IL

60,3

MA

57,7

TN

46,7

TR

64,0

ZZ

55,3

0805 20 10

IL

129,9

MA

95,0

ZZ

112,5

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

137,1

MA

121,1

PK

46,0

TR

72,9

US

134,1

ZZ

102,2

0805 50 10

EG

57,3

TR

67,5

ZZ

62,4

0808 10 80

CN

115,7

MK

30,8

US

157,0

ZZ

101,2

0808 30 90

AR

120,1

CL

207,1

CN

72,1

TR

156,2

US

124,7

ZA

104,6

ZZ

130,8

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.

---

DIREKTĪVAS

| 28.2.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 59/32 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 59/32

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS DIREKTĪVA 2014/37/ES

(2014. gada 27. februāris),

ar ko groza Padomes Direktīvu 91/671/EEK par drošības jostu un bērnu ierobežotājsistēmu obligātu lietošanu transportlīdzekļos

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Direktīvu 91/671/EEK par drošības jostu un bērnu ierobežotājsistēmu obligātu lietošanu transportlīdzekļos (1) un jo īpaši tās 7.a pantu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Padomes Lēmumu 97/836/EK (2) Eiropas Kopiena 1998. gada 24. martā pievienojās Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Nolīgumam vienotu tehnisko prasību apstiprināšanai riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam un detaļām, ko var uzstādīt un/vai izmantot riteņu transportlīdzekļos, un par nosacījumiem to apstiprinājumu savstarpējai atzīšanai, kas piešķirti, pamatojoties uz šīm prasībām (turpmāk “Pārskatītais 1958. gada nolīgums”). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Padomes Lēmumu 97/836/EK (2) Eiropas Kopiena 1998. gada 24. martā pievienojās Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Nolīgumam vienotu tehnisko prasību apstiprināšanai riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam un detaļām, ko var uzstādīt un/vai izmantot riteņu transportlīdzekļos, un par nosacījumiem to apstiprinājumu savstarpējai atzīšanai, kas piešķirti, pamatojoties uz šīm prasībām (turpmāk “Pārskatītais 1958. gada nolīgums”).

| (2) | Saskaņā ar 1. punktu Lēmuma 97/836/EK II pielikumā atbilstīgi Pārskatītajam 1958. gada nolīgumam tehniskās prasības ANO EEK noteikumos kļūst par alternatīvu tehniskajiem pielikumiem attiecīgajām atsevišķajām Savienības direktīvām, ja tām ir tāda pati darbības joma un ja ANO EEK noteikumiem atbilst atsevišķas Savienības direktīvas. Tomēr direktīvu papildu noteikumi, piemēram, attiecībā uz montāžas prasībām vai apstiprināšanas procedūru, paliek spēkā. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar 1. punktu Lēmuma 97/836/EK II pielikumā atbilstīgi Pārskatītajam 1958. gada nolīgumam tehniskās prasības ANO EEK noteikumos kļūst par alternatīvu tehniskajiem pielikumiem attiecīgajām atsevišķajām Savienības direktīvām, ja tām ir tāda pati darbības joma un ja ANO EEK noteikumiem atbilst atsevišķas Savienības direktīvas. Tomēr direktīvu papildu noteikumi, piemēram, attiecībā uz montāžas prasībām vai apstiprināšanas procedūru, paliek spēkā.

| (3) | ANO EEK vadībā ir izstrādāti un pieņemti jauni ANO EEK noteikumi, proti, Vienoti noteikumi par mehāniskajos transportlīdzekļos izmantotu uzlabotu bērnu ierobežotājsistēmu (ECRS) apstiprināšanu (turpmāk “Noteikumi Nr. 129”). |
| --- | --- |

(3)

ANO EEK vadībā ir izstrādāti un pieņemti jauni ANO EEK noteikumi, proti, Vienoti noteikumi par mehāniskajos transportlīdzekļos izmantotu uzlabotu bērnu ierobežotājsistēmu (ECRS) apstiprināšanu (turpmāk “Noteikumi Nr. 129”).

| (4) | Noteikumi Nr. 129 stājās spēkā 2013. gada 9. jūlijā kā pielikums Pārskatītajam 1958. gada nolīgumam. |
| --- | --- |

(4)

Noteikumi Nr. 129 stājās spēkā 2013. gada 9. jūlijā kā pielikums Pārskatītajam 1958. gada nolīgumam.

| (5) | Standartizētās Noteikumu Nr. 129 prasības ir alternatīvas paaugstinātas prasības salīdzinājumā ar tām, kas noteiktas Noteikumos Nr. 44 — Vienoti noteikumi par mehānisko transportlīdzekļu pasažieru bērnu ierobežotājierīču apstiprināšanu (bērnu ierobežotājsistēmas) (3) un atspoguļo tehnikas attīstību vairākos bērnu ierobežotājsistēmu aspektos, piemēram, sānu trieciena testi, uz aizmuguri vērsts stāvoklis bērniem vecumā līdz 15 mēnešiem, saderība ar dažādiem transportlīdzekļiem, testa manekeni un testa stendi un pielāgojamība dažāda auguma bērniem. |
| --- | --- |

(5)

Standartizētās Noteikumu Nr. 129 prasības ir alternatīvas paaugstinātas prasības salīdzinājumā ar tām, kas noteiktas Noteikumos Nr. 44 — Vienoti noteikumi par mehānisko transportlīdzekļu pasažieru bērnu ierobežotājierīču apstiprināšanu (bērnu ierobežotājsistēmas) (3) un atspoguļo tehnikas attīstību vairākos bērnu ierobežotājsistēmu aspektos, piemēram, sānu trieciena testi, uz aizmuguri vērsts stāvoklis bērniem vecumā līdz 15 mēnešiem, saderība ar dažādiem transportlīdzekļiem, testa manekeni un testa stendi un pielāgojamība dažāda auguma bērniem.

| (6) | Direktīvā 91/671/EEK ir noteiktas prasības par bērnu ierobežotājsistēmu apstiprināšanu un obligātu lietošanu mehāniskajos transportlīdzekļos Savienībā, tādēļ tā būtu jāgroza, lai ietvertu tādu bērnu ierobežotājsistēmu lietošanu, kas apstiprinātas saskaņā ar Noteikumu Nr. 129 tehniskajām prasībām. |
| --- | --- |

(6)

Direktīvā 91/671/EEK ir noteiktas prasības par bērnu ierobežotājsistēmu apstiprināšanu un obligātu lietošanu mehāniskajos transportlīdzekļos Savienībā, tādēļ tā būtu jāgroza, lai ietvertu tādu bērnu ierobežotājsistēmu lietošanu, kas apstiprinātas saskaņā ar Noteikumu Nr. 129 tehniskajām prasībām.

| (7) | Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kas izveidota ar Direktīvas 91/671/EEK 7.b pantu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kas izveidota ar Direktīvas 91/671/EEK 7.b pantu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Direktīvas 91/671/EEK 2. pantu groza šādi:

| (1) | panta 1. a) apakšpunkta i) daļu aizstāj ar šādu:






  “i) | M1, N1, N2 un N3 kategorijas transportlīdzekļu gadījumā dalībvalstis pieprasa, lai šo transportlīdzekļu izmantošanas laikā visi tā lietotāji izmantotu paredzētās drošības sistēmas.
  Bērnus, kuru augums nepārsniedz 150 cm un kuri atrodas ar drošības sistēmām aprīkotos M1, N1, N2 un N3 kategorijas transportlīdzekļos, piesprādzē ar integrēto vai neintegrēto bērnu ierobežotājsistēmu 1. panta 4. punkta a) un b) apakšpunkta nozīmē, kas ir piemērota bērna fiziskajiem rādītājiem atbilstoši:






  — | 1. panta 3. punktā noteiktajai tādu bērnu ierobežotājsistēmu klasifikācijai, kas apstiprinātas saskaņā ar šā punkta c) apakšpunkta i) daļu; |
| --- | --- | --- | --- |

(1)

panta 1. a) apakšpunkta i) daļu aizstāj ar šādu:

“i)

M1, N1, N2 un N3 kategorijas transportlīdzekļu gadījumā dalībvalstis pieprasa, lai šo transportlīdzekļu izmantošanas laikā visi tā lietotāji izmantotu paredzētās drošības sistēmas.

Bērnus, kuru augums nepārsniedz 150 cm un kuri atrodas ar drošības sistēmām aprīkotos M1, N1, N2 un N3 kategorijas transportlīdzekļos, piesprādzē ar integrēto vai neintegrēto bērnu ierobežotājsistēmu 1. panta 4. punkta a) un b) apakšpunkta nozīmē, kas ir piemērota bērna fiziskajiem rādītājiem atbilstoši:

—

1. panta 3. punktā noteiktajai tādu bērnu ierobežotājsistēmu klasifikācijai, kas apstiprinātas saskaņā ar šā punkta c) apakšpunkta i) daļu;

| — | ražotāja norādītajam izmēru diapazonam un maksimālajai pasažiera masai, kurai bērnu ierobežotājsistēma ir paredzēta — tādām bērnu ierobežotājsistēmām, kas apstiprinātas saskaņā ar šā panta c) apakšpunkta ii) daļu. |
| --- | --- |

—

ražotāja norādītajam izmēru diapazonam un maksimālajai pasažiera masai, kurai bērnu ierobežotājsistēma ir paredzēta — tādām bērnu ierobežotājsistēmām, kas apstiprinātas saskaņā ar šā panta c) apakšpunkta ii) daļu.

M1, N1, N2 un N3 kategorijas transportlīdzekļos, kas nav aprīkoti ar drošības sistēmām:

| — | nedrīkst pārvadāt bērnus, kas jaunāki par trīs gadiem, |
| --- | --- |

—

nedrīkst pārvadāt bērnus, kas jaunāki par trīs gadiem,

| — | neskarot ii) punktu, bērni, kuriem ir trīs un vairāk gadi un kuru augums nepārsniedz 150 cm, sēž sēdvietā, kas nav priekšējā sēdvieta”; |
| --- | --- |

—

neskarot ii) punktu, bērni, kuriem ir trīs un vairāk gadi un kuru augums nepārsniedz 150 cm, sēž sēdvietā, kas nav priekšējā sēdvieta”;

| (2) | panta 1. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “c) | ja lieto bērnu ierobežotājsistēmu, tai ir jābūt apstiprinātai saskaņā ar šādiem standartiem:






  i) | ANO EEK Noteikumi Nr. 44/03 vai Direktīva 77/541/EEK; vai |
| --- | --- | --- | --- |

(2)

panta 1. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“c)

ja lieto bērnu ierobežotājsistēmu, tai ir jābūt apstiprinātai saskaņā ar šādiem standartiem:

i)

ANO EEK Noteikumi Nr. 44/03 vai Direktīva 77/541/EEK; vai

| ii) | ANO EEK Noteikumi Nr. 129; |
| --- | --- |

ii)

ANO EEK Noteikumi Nr. 129;

vai jebkādi turpmāki to pielāgojumi.

Bērnu ierobežotājsistēmu uzstāda saskaņā ar bērnu ierobežotājsistēmas ražotāja sniegtu montāžas informāciju (piemēram, lietošanas instrukcija, buklets vai elektroniska publikācija), kurā norādīts, kādā veidā un kādos transportlīdzekļu tipos sistēmu ir droši izmantot.”

2. pants

1.   Dalībvalstis vēlākais sešus mēnešus pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā pieņem un publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas ir vajadzīgi, lai izpildītu tajā noteiktās prasības. Dalībvalstis tūlīt dara Komisijai zināmu minēto aktu tekstu.

Pieņemot minētos aktus, dalībvalstis tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.

2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to savu tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

3. pants

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

4. pants

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Briselē, 2014. gada 27. februārī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

priekšsēdētāja vietnieks

Siim KALLAS

---

(1)  OV L 373, 31.12.1991., 26. lpp.

1

(2)  Padomes 1997. gada 27. novembra Lēmums 97/836/EK par Eiropas Kopienas pievienošanos ANO Eiropas Ekonomikas komisijas Nolīgumam vienotu tehnisko prasību apstiprināšanai riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam un detaļām, ko var uzstādīt un/vai lietot riteņu transportlīdzekļos, un par nosacījumiem to apstiprinājumu savstarpējai atzīšanai, kas piešķirti, pamatojoties uz šīm prasībām (OV L 346, 17.12.1997., 78. lpp.).

2

(3)  OV L 306, 23.11.2007., 1. lpp.

3

---

LĒMUMI

| 28.2.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 59/34 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 59/34

---

PADOMES LĒMUMS

(2014. gada 27. februāris),

ar ko ieceļ amatā Revīzijas palātas locekli

(2014/108/ES)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 286. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),

tā kā:

| (1) | Harald WÖGERBAUER kunga pilnvaru termiņš beidzas 2014. gada 28. februārī. |
| --- | --- |

(1)

Harald WÖGERBAUER kunga pilnvaru termiņš beidzas 2014. gada 28. februārī.

| (2) | Tādēļ būtu jāieceļ jauns loceklis, |
| --- | --- |

(2)

Tādēļ būtu jāieceļ jauns loceklis,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo Oskar HERICS kungs tiek iecelts par Revīzijas palātas locekli laikposmam no 2014. gada 1. marta līdz 2020. gada 29. februārim.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2014. gada 27. februārī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

D. KOURKOULAS

---

(1)  2014. gada 25. februāra atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

1

Oficiālajā Vēstnesī

---

| 28.2.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 59/35 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 59/35

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2014. gada 4. februāris),

ar kuru atceļ Lēmumu 2000/745/EK, ar ko pieņem sakarā ar antidempinga un antisubsidēšanas procedūrām piedāvātās saistības attiecībā uz tāda polietilēntereftalāta (PET) ievešanu, kura izcelsme cita starpā ir Indijā

(2014/109/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 11. jūnija Regulu (EK) Nr. 597/2009 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“antisubsidēšanas pamatregula”), un jo īpaši tās 13. pantu,

pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,

tā kā:

A.   SPĒKĀ ESOŠIE PASĀKUMI

| (1) | Kompensācijas pasākumi, kas piemērojami polietilēntereftalāta (“PET”) importam, kura izcelsme ir Indijā, ir bijuši spēkā kopš 2000. gada (2). Pēc termiņbeigu pārskatīšanas šie pasākumi tika pēdējo reizi saglabāti ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 461/2013 (3). |
| --- | --- |

(1)

Kompensācijas pasākumi, kas piemērojami polietilēntereftalāta (“PET”) importam, kura izcelsme ir Indijā, ir bijuši spēkā kopš 2000. gada (2). Pēc termiņbeigu pārskatīšanas šie pasākumi tika pēdējo reizi saglabāti ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 461/2013 (3).

| (2) | Antidempinga pasākumi, kas piemērojami PET importam, kura izcelsme ir Indijā, ir bijuši spēkā kopš 2000. gada (4). Pēc termiņbeigu pārskatīšanas šie pasākumi tika pēdējo reizi saglabāti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 192/2007 (5). Komisija 2012. gada 24. februārī uzsāka nākamo termiņbeigu pārskatīšanu. Ar Īstenošanas lēmumu 2013/226/ES (6) Padome noraidīja Komisijas priekšlikumu Padomes īstenošanas regulai, ar ko saglabā antidempinga maksājumus attiecībā uz tāda PET importu, kura izcelsme cita starpā ir Indijā, tādēļ antidempinga pasākumu darbības termiņš ir beidzies. |
| --- | --- |

(2)

Antidempinga pasākumi, kas piemērojami PET importam, kura izcelsme ir Indijā, ir bijuši spēkā kopš 2000. gada (4). Pēc termiņbeigu pārskatīšanas šie pasākumi tika pēdējo reizi saglabāti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 192/2007 (5). Komisija 2012. gada 24. februārī uzsāka nākamo termiņbeigu pārskatīšanu. Ar Īstenošanas lēmumu 2013/226/ES (6) Padome noraidīja Komisijas priekšlikumu Padomes īstenošanas regulai, ar ko saglabā antidempinga maksājumus attiecībā uz tāda PET importu, kura izcelsme cita starpā ir Indijā, tādēļ antidempinga pasākumu darbības termiņš ir beidzies.

| (3) | Komisija 2000. gadā ar Lēmumu 2000/745/EK (7) pieņēma cenu saistības (“saistības”), ko sakarā ar antidempinga un antisubsidēšanas procedūrām piedāvāja cita starpā Indijas uzņēmumi: Pearl Engineering Polymers Limited (“Pearl”) un Reliance Industries Limited (“Reliance”). Ar Lēmumu 2005/697/EK (8), ar ko groza Lēmumu 2000/745/EK, Komisija 2005. gadā pieņēma saistības no Indijas uzņēmuma South Asean Petrochem Limited, kas pēc apvienošanās mainīja savu nosaukumu uz Dhunseri Petrochem & Tea Limited (“Dhunseri”) (9). |
| --- | --- |

(3)

Komisija 2000. gadā ar Lēmumu 2000/745/EK (7) pieņēma cenu saistības (“saistības”), ko sakarā ar antidempinga un antisubsidēšanas procedūrām piedāvāja cita starpā Indijas uzņēmumi: Pearl Engineering Polymers Limited (“Pearl”) un Reliance Industries Limited (“Reliance”). Ar Lēmumu 2005/697/EK (8), ar ko groza Lēmumu 2000/745/EK, Komisija 2005. gadā pieņēma saistības no Indijas uzņēmuma South Asean Petrochem Limited, kas pēc apvienošanās mainīja savu nosaukumu uz Dhunseri Petrochem & Tea Limited (“Dhunseri”) (9).

B.   APSTĀKĻU IZMAIŅAS SAISTĪBU ĪSTENOŠANAS LAIKĀ

| (4) | Ar apstākļu izmaiņām saistību īstenošanas laikā var pamatot Komisijas lēmumu īstenot pilnvaras atsaukt piekrišanu saistībām, kā tas izklāstīts antisubsidēšanas pamatregulas 13. panta 9. punktā. |
| --- | --- |

(4)

Ar apstākļu izmaiņām saistību īstenošanas laikā var pamatot Komisijas lēmumu īstenot pilnvaras atsaukt piekrišanu saistībām, kā tas izklāstīts antisubsidēšanas pamatregulas 13. panta 9. punktā.

| (5) | Antidempinga pasākumu atcelšana un kompensācijas maksājumu saglabāšana ir izmaiņas apstākļos, kādos saistības tika pieņemtas. Saistības tika pieņemtas, kad spēkā bija gan antidempinga, gan antisubsidēšanas pasākumi. Saistību galvenais elements ir viszemākā importa cena (“VIC”), kas atspoguļo gan dempinga, gan subsidēšanas elementu. Pašlaik dempinga elements iztrūkst. Tādēļ VIC nav atbilstošā līmenī. |
| --- | --- |

(5)

Antidempinga pasākumu atcelšana un kompensācijas maksājumu saglabāšana ir izmaiņas apstākļos, kādos saistības tika pieņemtas. Saistības tika pieņemtas, kad spēkā bija gan antidempinga, gan antisubsidēšanas pasākumi. Saistību galvenais elements ir viszemākā importa cena (“VIC”), kas atspoguļo gan dempinga, gan subsidēšanas elementu. Pašlaik dempinga elements iztrūkst. Tādēļ VIC nav atbilstošā līmenī.

C.   SAISTĪBU NEIZPILDE

| (6) | Turklāt viens no Indijas uzņēmumiem – Pearl – neizpildīja savu pienākumu sniegt informāciju Komisijai. Uzņēmums neiesniedza ceturkšņa ziņojumu par pārdošanu. Tādēļ Komisija nespēj efektīvi uzraudzīt saistības. |
| --- | --- |

(6)

Turklāt viens no Indijas uzņēmumiem – Pearl – neizpildīja savu pienākumu sniegt informāciju Komisijai. Uzņēmums neiesniedza ceturkšņa ziņojumu par pārdošanu. Tādēļ Komisija nespēj efektīvi uzraudzīt saistības.

| (7) | Saistību noteikumi paredz, ka ziņojuma neiesniegšana ir saistību neizpilde. Nesen arī Eiropas Savienības Tiesa lēma (10), ka pienākums sniegt informāciju ir jāuzskata par galveno saistību labas darbības aspektu. |
| --- | --- |

(7)

Saistību noteikumi paredz, ka ziņojuma neiesniegšana ir saistību neizpilde. Nesen arī Eiropas Savienības Tiesa lēma (10), ka pienākums sniegt informāciju ir jāuzskata par galveno saistību labas darbības aspektu.

| (8) | Arī uz šā pamata ir jāatsauc piekrišana Pearl saistībām. |
| --- | --- |

(8)

Arī uz šā pamata ir jāatsauc piekrišana Pearl saistībām.

D.   RAKSTISKI IESNIEGTAS PIEZĪMES

| (9) | Trīs minētajiem uzņēmumiem tika dota iespēja tikt uzklausītiem un rakstiski iesniegt piezīmes. Divi Indijas uzņēmumi un Eiropas PET ražotāju komiteja (EPRK), kas pārstāv Savienības industriju, iesniedza komentārus. |
| --- | --- |

(9)

Trīs minētajiem uzņēmumiem tika dota iespēja tikt uzklausītiem un rakstiski iesniegt piezīmes. Divi Indijas uzņēmumi un Eiropas PET ražotāju komiteja (EPRK), kas pārstāv Savienības industriju, iesniedza komentārus.

1.   Apstākļu izmaiņas kā pamats atsaukt piekrišanu saistībām

| (10) | Viens uzņēmums apgalvoja, ka priekšlikumam atsaukt piekrišanu saistībām trūkst tiesiskā pamata. Šī puse apgalvoja, ka antisubsidēšanas pamatregulas 13. panta 9. punktā nav skaidras norādes uz “apstākļu izmaiņām” un jebkuru iespēju atsaukt piekrišanu saistībām saistīja ar saistību neizpildes gadījumiem. Šis arguments bija jānoraida. Antisubsidēšanas pamatregulas 13. panta 9. punktā patiesi nav skaidras norādes uz “apstākļu izmaiņām”. Tomēr tas Komisijas iespējas atsaukt piekrišanu saistībām noteikti neaprobežo tikai ar saistību neizpildes gadījumiem. Tajā noteikts, ka “gadījumā, ja kāda puse neizpilda vai atsauc saistības, vai gadījumā, ja Komisija [izcēlums pievienots] atsauc savu piekrišanu saistībām, tad pēc apspriešanās šo piekrišanu pēc vajadzības atsauc ...”. Tādējādi tas izceļ piekrišanas saistībām atsaukšanu kā atsevišķu atsaukšanas pamatu. |
| --- | --- |

(10)

Viens uzņēmums apgalvoja, ka priekšlikumam atsaukt piekrišanu saistībām trūkst tiesiskā pamata. Šī puse apgalvoja, ka antisubsidēšanas pamatregulas 13. panta 9. punktā nav skaidras norādes uz “apstākļu izmaiņām” un jebkuru iespēju atsaukt piekrišanu saistībām saistīja ar saistību neizpildes gadījumiem. Šis arguments bija jānoraida. Antisubsidēšanas pamatregulas 13. panta 9. punktā patiesi nav skaidras norādes uz “apstākļu izmaiņām”. Tomēr tas Komisijas iespējas atsaukt piekrišanu saistībām noteikti neaprobežo tikai ar saistību neizpildes gadījumiem. Tajā noteikts, ka “gadījumā, ja kāda puse neizpilda vai atsauc saistības, vai gadījumā, ja Komisija [izcēlums pievienots] atsauc savu piekrišanu saistībām, tad pēc apspriešanās šo piekrišanu pēc vajadzības atsauc ...”. Tādējādi tas izceļ piekrišanas saistībām atsaukšanu kā atsevišķu atsaukšanas pamatu.

| (11) | Komisijas rīcības brīvībai pieņemt vai noraidīt saistību piedāvājumu ir jāatspoguļojas attiecībā uz pilnvarām atsaukt piekrišanu saistībām, ja ir mainījušies apstākļi, pamatojoties uz kuriem saistību piedāvājumi tika pieņemti. Saskaņā ar Tiesas praksi “iestādes, īstenojot savu rīcības brīvību, drīkst noteikt, vai (...) saistības ir pieņemamas” (11). Kopumā tirdzniecības aizsardzības pasākumu jomā šāda rīcības brīvība ir plaša, jo Savienības Tiesas atzīst, ka iestādēm šajā jomā ir jāizvērtē sarežģītas ekonomiskās, politiskās un juridiskās situācijas. Konkrētāk, Tiesa lēma, ka Komisijai, “īstenojot tai [pamatregulā] piešķirtās pilnvaras, ir ļoti plaša rīcības brīvība, lai saskaņā ar Kopienas interesēm noteiktu nepieciešamos pasākumus, kas jāveic noteiktas situācijas risināšanai” (12). Tādējādi Komisijai, pieņemot, noraidot saistības vai atsaucot piekrišanu saistībām, ir nepieciešamā rīcības brīvība tirdzniecības pasākumu īstenošanai Savienības interesēs. |
| --- | --- |

(11)

Komisijas rīcības brīvībai pieņemt vai noraidīt saistību piedāvājumu ir jāatspoguļojas attiecībā uz pilnvarām atsaukt piekrišanu saistībām, ja ir mainījušies apstākļi, pamatojoties uz kuriem saistību piedāvājumi tika pieņemti. Saskaņā ar Tiesas praksi “iestādes, īstenojot savu rīcības brīvību, drīkst noteikt, vai (...) saistības ir pieņemamas” (11). Kopumā tirdzniecības aizsardzības pasākumu jomā šāda rīcības brīvība ir plaša, jo Savienības Tiesas atzīst, ka iestādēm šajā jomā ir jāizvērtē sarežģītas ekonomiskās, politiskās un juridiskās situācijas. Konkrētāk, Tiesa lēma, ka Komisijai, “īstenojot tai [pamatregulā] piešķirtās pilnvaras, ir ļoti plaša rīcības brīvība, lai saskaņā ar Kopienas interesēm noteiktu nepieciešamos pasākumus, kas jāveic noteiktas situācijas risināšanai” (12). Tādējādi Komisijai, pieņemot, noraidot saistības vai atsaucot piekrišanu saistībām, ir nepieciešamā rīcības brīvība tirdzniecības pasākumu īstenošanai Savienības interesēs.

| (12) | Tādējādi Komisija noraida argumentu, ka apstākļu izmaiņas, kas notikušas kopš saistību pieņemšanas brīža, nevar būt šādas piekrišanas atsaukšanas pamats. |
| --- | --- |

(12)

Tādējādi Komisija noraida argumentu, ka apstākļu izmaiņas, kas notikušas kopš saistību pieņemšanas brīža, nevar būt šādas piekrišanas atsaukšanas pamats.

2.   Atsaukuma atbilstība iepriekšējiem tiesību aktiem, kas attiecas uz to pašu procedūru

| (13) | Viens uzņēmums apgalvoja, ka ar Komisijas Lēmumu 2013/223/ES (13) vēlreiz apstiprināta saistību pieņemšana. Kāds saistīts arguments bija tas, ka Īstenošanas regulas (ES) Nr. 461/2013, ar ko piemēro galīgo kompensācijas maksājumu, 2. panta 2. punkts esot vēl viens apliecinājums tam, ka saistības var palikt spēkā, kad antidempinga maksājumi vairs nav spēkā. Abi argumenti ir maldīgi. Ar Lēmumu 2013/223/ES Komisija atsauca piekrišanu viena Indonēzijas un viena Indijas uzņēmuma saistībām, kuri neizpildīja savu informācijas sniegšanas pienākumu. Atsaukums attiecībā uz vienu uzņēmumu nekādā veidā neizslēdz turpmāku Komisijas lēmumu atsaukt piekrišanu attiecībā uz citiem uzņēmumiem, ja tas ir pamatojams ar konkrētā gadījuma apstākļiem. |
| --- | --- |

(13)

Viens uzņēmums apgalvoja, ka ar Komisijas Lēmumu 2013/223/ES (13) vēlreiz apstiprināta saistību pieņemšana. Kāds saistīts arguments bija tas, ka Īstenošanas regulas (ES) Nr. 461/2013, ar ko piemēro galīgo kompensācijas maksājumu, 2. panta 2. punkts esot vēl viens apliecinājums tam, ka saistības var palikt spēkā, kad antidempinga maksājumi vairs nav spēkā. Abi argumenti ir maldīgi. Ar Lēmumu 2013/223/ES Komisija atsauca piekrišanu viena Indonēzijas un viena Indijas uzņēmuma saistībām, kuri neizpildīja savu informācijas sniegšanas pienākumu. Atsaukums attiecībā uz vienu uzņēmumu nekādā veidā neizslēdz turpmāku Komisijas lēmumu atsaukt piekrišanu attiecībā uz citiem uzņēmumiem, ja tas ir pamatojams ar konkrētā gadījuma apstākļiem.

| (14) | Tādējādi Īstenošanas regula (ES) Nr. 461/2013, kas publicēta 2013. gada 23. maijā, atspoguļoja Lēmuma 2000/745/EK grozījumus, kas veikti ar Lēmumu 2013/223/ES (atsaukums attiecībā uz vienu Indonēzijas un vienu Indijas uzņēmumu). Īstenošanas regula (ES) Nr. 461/2013, ar ko nosaka galīgo kompensācijas maksājumu, tika publicēta tajā pašā dienā, kad publicēts Īstenošanas lēmums 2013/226/ES, ar ko Padome atcēla galīgo antidempinga maksājumu. Komisija šā lēmuma sekas var novērtēt tikai pēc tā pieņemšanas. |
| --- | --- |

(14)

Tādējādi Īstenošanas regula (ES) Nr. 461/2013, kas publicēta 2013. gada 23. maijā, atspoguļoja Lēmuma 2000/745/EK grozījumus, kas veikti ar Lēmumu 2013/223/ES (atsaukums attiecībā uz vienu Indonēzijas un vienu Indijas uzņēmumu). Īstenošanas regula (ES) Nr. 461/2013, ar ko nosaka galīgo kompensācijas maksājumu, tika publicēta tajā pašā dienā, kad publicēts Īstenošanas lēmums 2013/226/ES, ar ko Padome atcēla galīgo antidempinga maksājumu. Komisija šā lēmuma sekas var novērtēt tikai pēc tā pieņemšanas.

| (15) | Puses argumenti tādējādi tiek noraidīti. |
| --- | --- |

(15)

Puses argumenti tādējādi tiek noraidīti.

3.   VIC matemātiskā pielāgošana

| (16) | Viens uzņēmums lūdza, lai Komisija summu, kas atbilst fiksētas likmes antidempinga maksājumam, atskaita no VIC un līdz ar to panāk, ka VIC atbilst pamatā esošajam pasākumam – kompensācijas maksājumam. Šādu darbību nebija iespējams veikt. Pirmkārt un galvenokārt, saskaņā ar antisubsidēšanas pamatregulas 19. pantu un saistību noteikumiem pārskatīšana attiecībā uz darbības jomu vai viszemākajām cenām ir iespējama, tikai izmantojot starpposma pārskatīšanu. Otrkārt, uzņēmums lūdza no pašreizējās VIC atskaitīt tikai fiksētas likmes antidempinga maksājumam atbilstošu summu. Pašreizējās saistībās VIC un indeksācijas mehānisms balstās vai nu uz nekaitīgo cenu, kas noteikta, balstoties uz Savienības tirgu (mērķa cenu), vai uz normālo vērtību (atkarībā no attiecīgā uzņēmuma), kas noteikta 1999. gadā. Otrajā gadījumā, tā kā antidempinga maksājumi vairs nav spēkā, VIC pamats neeksistē. Ja saistību izvērtēšanā ņemtu vērā tikai kompensācijas maksājumu, eksporta cena (pievienojot tai fiksētas likmes kompensācijas maksājumu) varētu kļūt par VIC kritēriju. Lai noteiktu atbilstošu VIC, Komisijai sākumā būtu jānosaka eksporta cena, kas kalpotu par kritēriju. Šajā gadījumā šāds kritērijs nav viegli nosakāms arī tādēļ, ka pasākumi ir bijuši spēkā ilgu laiku. Turklāt pašlaik izmantoto indeksācijas mehānismu, kas ir saistīts ar mērķa cenu vai normālo vērtību, nevar vienkārši attiecināt uz eksporta cenu. Jebkurai vienkāršai matemātiskai pielāgošanai būtu nepieciešams, ka visi VIC aprēķināšanai nepieciešamie elementi ir viegli nosakāmi un neapstrīdami. Tikai tad Komisija var garantēt saistību un spēkā esošā pasākuma līdzvērtīgumu. Šajā gadījumā minētais nosacījums nav izpildīts. Vienkārša matemātiska darbība, kā to ir ieteicis iesniedzējs, tādējādi ir neiespējama. |
| --- | --- |

(16)

Viens uzņēmums lūdza, lai Komisija summu, kas atbilst fiksētas likmes antidempinga maksājumam, atskaita no VIC un līdz ar to panāk, ka VIC atbilst pamatā esošajam pasākumam – kompensācijas maksājumam. Šādu darbību nebija iespējams veikt. Pirmkārt un galvenokārt, saskaņā ar antisubsidēšanas pamatregulas 19. pantu un saistību noteikumiem pārskatīšana attiecībā uz darbības jomu vai viszemākajām cenām ir iespējama, tikai izmantojot starpposma pārskatīšanu. Otrkārt, uzņēmums lūdza no pašreizējās VIC atskaitīt tikai fiksētas likmes antidempinga maksājumam atbilstošu summu. Pašreizējās saistībās VIC un indeksācijas mehānisms balstās vai nu uz nekaitīgo cenu, kas noteikta, balstoties uz Savienības tirgu (mērķa cenu), vai uz normālo vērtību (atkarībā no attiecīgā uzņēmuma), kas noteikta 1999. gadā. Otrajā gadījumā, tā kā antidempinga maksājumi vairs nav spēkā, VIC pamats neeksistē. Ja saistību izvērtēšanā ņemtu vērā tikai kompensācijas maksājumu, eksporta cena (pievienojot tai fiksētas likmes kompensācijas maksājumu) varētu kļūt par VIC kritēriju. Lai noteiktu atbilstošu VIC, Komisijai sākumā būtu jānosaka eksporta cena, kas kalpotu par kritēriju. Šajā gadījumā šāds kritērijs nav viegli nosakāms arī tādēļ, ka pasākumi ir bijuši spēkā ilgu laiku. Turklāt pašlaik izmantoto indeksācijas mehānismu, kas ir saistīts ar mērķa cenu vai normālo vērtību, nevar vienkārši attiecināt uz eksporta cenu. Jebkurai vienkāršai matemātiskai pielāgošanai būtu nepieciešams, ka visi VIC aprēķināšanai nepieciešamie elementi ir viegli nosakāmi un neapstrīdami. Tikai tad Komisija var garantēt saistību un spēkā esošā pasākuma līdzvērtīgumu. Šajā gadījumā minētais nosacījums nav izpildīts. Vienkārša matemātiska darbība, kā to ir ieteicis iesniedzējs, tādējādi ir neiespējama.

| (17) | Attiecībā uz spēkā esošajām saistībām Komisijai ir savlaicīgi jārīkojas, lai ievērotu Padomes lēmumu, ar ko atceļ spēkā esošos antidempinga maksājumus. Līdz ar to ir jāvairās no jebkādas turpmākas vilcināšanās. Tas, ka piekrišana saistībām tika atsaukta, neierobežo iespējamo nākotnes lēmumu gadījumā, ja uzņēmums vēlas iesniegt saistību piedāvājumu. |
| --- | --- |

(17)

Attiecībā uz spēkā esošajām saistībām Komisijai ir savlaicīgi jārīkojas, lai ievērotu Padomes lēmumu, ar ko atceļ spēkā esošos antidempinga maksājumus. Līdz ar to ir jāvairās no jebkādas turpmākas vilcināšanās. Tas, ka piekrišana saistībām tika atsaukta, neierobežo iespējamo nākotnes lēmumu gadījumā, ja uzņēmums vēlas iesniegt saistību piedāvājumu.

| (18) | Pēc Komisijas secinājumu otrreizējās paušanas viena puse atkārtoti uzsvēra, ka viszemākā importa cena jāsamazina, veicot vienkāršu matemātisku darbību. Tā apstrīdēja Komisijas argumentāciju šajā sakarā kā “neatbilstīgu un pilnīgi nepamatotu”. Tomēr šī nostāja nebija turpmāk pamatota, un tādēļ tā ir jānoraida. Jebkurā gadījumā šis jautājums jau tika iztirzāts 16. apsvērumā iepriekš tekstā. |
| --- | --- |

(18)

Pēc Komisijas secinājumu otrreizējās paušanas viena puse atkārtoti uzsvēra, ka viszemākā importa cena jāsamazina, veicot vienkāršu matemātisku darbību. Tā apstrīdēja Komisijas argumentāciju šajā sakarā kā “neatbilstīgu un pilnīgi nepamatotu”. Tomēr šī nostāja nebija turpmāk pamatota, un tādēļ tā ir jānoraida. Jebkurā gadījumā šis jautājums jau tika iztirzāts 16. apsvērumā iepriekš tekstā.

| (19) | Tāpēc lūgums matemātiski pielāgot VIC bija jānoraida. |
| --- | --- |

(19)

Tāpēc lūgums matemātiski pielāgot VIC bija jānoraida.

4.   Izskatīšanā esoša lieta T-422/13.

| (20) | Viens uzņēmums apgalvoja, ka saistībām būtu jāpaliek spēkā līdz Vispārējās tiesas spriedumam lietā T-422/13 CPME u. c./Padome. Saskaņā ar šā uzņēmuma pausto uzskatu gadījumā, ja Savienības industrija būs veiksmīgi apstrīdējusi Īstenošanas lēmumu 2013/226/ES, ar ko atceļ galīgo antidempinga maksājumu, Komisijas pienākums būtu atjaunot saistības. Šis arguments ir maldīgs. Komisijai ir jāizvērtē esošā situācija un laicīgi jārīkojas, lai ievērotu Padomes lēmumu, ar ko atceļ spēkā esošos antidempinga maksājumus. Šajā sakarā Komisija nevar pamatot savu lēmumu, balstoties uz tiesā izskatāmās lietas iespējamā rezultāta gaidām. Ņemot vērā iepriekš minēto, lēmums par spēkā esošajām saistībām ir jāpieņem savlaicīgi. |
| --- | --- |

(20)

Viens uzņēmums apgalvoja, ka saistībām būtu jāpaliek spēkā līdz Vispārējās tiesas spriedumam lietā T-422/13 CPME u. c./Padome. Saskaņā ar šā uzņēmuma pausto uzskatu gadījumā, ja Savienības industrija būs veiksmīgi apstrīdējusi Īstenošanas lēmumu 2013/226/ES, ar ko atceļ galīgo antidempinga maksājumu, Komisijas pienākums būtu atjaunot saistības. Šis arguments ir maldīgs. Komisijai ir jāizvērtē esošā situācija un laicīgi jārīkojas, lai ievērotu Padomes lēmumu, ar ko atceļ spēkā esošos antidempinga maksājumus. Šajā sakarā Komisija nevar pamatot savu lēmumu, balstoties uz tiesā izskatāmās lietas iespējamā rezultāta gaidām. Ņemot vērā iepriekš minēto, lēmums par spēkā esošajām saistībām ir jāpieņem savlaicīgi.

5.   Saistību pārkāpumi

| (21) | Viens uzņēmums apgalvoja, ka tam, ka viens uzņēmums nav izpildījis savu pienākumu sniegt informāciju, nevajadzētu atstāt iespaidu uz citiem uzņēmumiem. Ar šo tiek apstiprināts, ka vienīgais uzņēmums, kas nav izpildījis savu informācijas sniegšanas pienākumu, ir Pearl. |
| --- | --- |

(21)

Viens uzņēmums apgalvoja, ka tam, ka viens uzņēmums nav izpildījis savu pienākumu sniegt informāciju, nevajadzētu atstāt iespaidu uz citiem uzņēmumiem. Ar šo tiek apstiprināts, ka vienīgais uzņēmums, kas nav izpildījis savu informācijas sniegšanas pienākumu, ir Pearl.

6.   Iespējamā pārskatīšana un saistības

| (22) | Divi Indijas uzņēmumi apgalvoja, ka saistībām ir jāpaliek spēkā līdz laikam, kad būs pieejami iespējamie VIC starpposma pārskatīšanas rezultāti. Komisija atzīmē, ka VIC pamats neeksistē, jo antidempinga maksājumi vairs nav spēkā (sk. 16. apsvērumu iepriekš tekstā). Lēmums par šo izmaiņu izraisītajām sekām ir jāpieņem savlaicīgi. Līdztekus tam uzņēmums var iesniegt lūgumu pārskatīt spēkā esošo pasākumu un piedāvāt šajā kontekstā uzņemties jaunas saistības vienīgi attiecībā uz spēkā esošajiem antisubsidēšanas pasākumiem. |
| --- | --- |

(22)

Divi Indijas uzņēmumi apgalvoja, ka saistībām ir jāpaliek spēkā līdz laikam, kad būs pieejami iespējamie VIC starpposma pārskatīšanas rezultāti. Komisija atzīmē, ka VIC pamats neeksistē, jo antidempinga maksājumi vairs nav spēkā (sk. 16. apsvērumu iepriekš tekstā). Lēmums par šo izmaiņu izraisītajām sekām ir jāpieņem savlaicīgi. Līdztekus tam uzņēmums var iesniegt lūgumu pārskatīt spēkā esošo pasākumu un piedāvāt šajā kontekstā uzņemties jaunas saistības vienīgi attiecībā uz spēkā esošajiem antisubsidēšanas pasākumiem.

| (23) | Pēc Komisijas secinājumu otrreizējās paušanas viena puse atkārtoti uzsvēra, ka Komisijai būtu jāierosina ex-officio starpposma pārskatīšanu, un saistībām jāpaliek spēkā, līdzko būs pieejami pārskatīšanas rezultāti. |
| --- | --- |

(23)

Pēc Komisijas secinājumu otrreizējās paušanas viena puse atkārtoti uzsvēra, ka Komisijai būtu jāierosina ex-officio starpposma pārskatīšanu, un saistībām jāpaliek spēkā, līdzko būs pieejami pārskatīšanas rezultāti.

| (24) | Vispirms Komisija atzīmē, ka ierosināt antisubsidēšanas pārskatīšanas izmeklēšanu ir Komisijas rīcības brīvība. Tomēr šajā gadījumā pārskatīšanas izmeklēšana ir saistīta ar eksportētāja vēlmi piedāvāt jaunu saistību uzņemšanos. Tādēļ, kamēr attiecīgais eksportētājs saskaņā ar antisubsidēšanas pamatregulas 13. pantu nav iesniedzis jaunu saistību piedāvājuma, Komisija neredz iemeslu ierosināt pārskatīšanu. |
| --- | --- |

(24)

Vispirms Komisija atzīmē, ka ierosināt antisubsidēšanas pārskatīšanas izmeklēšanu ir Komisijas rīcības brīvība. Tomēr šajā gadījumā pārskatīšanas izmeklēšana ir saistīta ar eksportētāja vēlmi piedāvāt jaunu saistību uzņemšanos. Tādēļ, kamēr attiecīgais eksportētājs saskaņā ar antisubsidēšanas pamatregulas 13. pantu nav iesniedzis jaunu saistību piedāvājuma, Komisija neredz iemeslu ierosināt pārskatīšanu.

| (25) | Turklāt kā līdzvērtīga veida pasākumam saistībām ir jāatbilst Padomes noteiktajam pamata pasākumam. Šāda atbilsme vairs nepastāv, tādēļ Komisija rosināja spēkā esošo saistību atsaukšanu. |
| --- | --- |

(25)

Turklāt kā līdzvērtīga veida pasākumam saistībām ir jāatbilst Padomes noteiktajam pamata pasākumam. Šāda atbilsme vairs nepastāv, tādēļ Komisija rosināja spēkā esošo saistību atsaukšanu.

| (26) | Puses, pamatojoties uz antisubsidēšanas pamatregulas noteikumiem, var pieprasīt starpposma pārskatīšanu, un jebkuras šādas pārskatīšanas ietvaros tiktu apsvērts ikviens iespējamais jaunu saistību piedāvājums. |
| --- | --- |

(26)

Puses, pamatojoties uz antisubsidēšanas pamatregulas noteikumiem, var pieprasīt starpposma pārskatīšanu, un jebkuras šādas pārskatīšanas ietvaros tiktu apsvērts ikviens iespējamais jaunu saistību piedāvājums.

7.   Antisubsidēšanas maksājums kā šķērslis importam

| (27) | Pēc Komisijas secinājumu otrreizējās paušanas viena puse apgalvoja, ka piekrišanas saistībām atsaukšana “tā vietā, lai, beidzoties antidempinga pasākumiem, samazinātu aizsardzības līmeni, (...) tā padarītu neiespējamu importu PET lietotājiem”. Komisija šajā sakarā norāda, ka saistību neesamība nozīmē, ka viszemākā importa cena vairs nav kritērijs, pēc kura jāvadās eksportētājam. Puse nepamatoja, kāpēc kompensācijas maksājums Indijas eksportētājiem radītu importēšanas šķērsli. Jebkurā gadījumā pasākumu piemērošanas un saistību, ja tās nepieciešamas, pieņemšanas mērķis nav nodrošināt lietotāju iespēju importēt. Kā jau puse minēja, mērķis ir izveidot zināmu aizsardzības līmeni. Lietotāju tāpat kā citu ieinteresēto pušu intereses tika izvērtētas saskaņā ar Savienības interesēm pasākumu piemērošanā. Tika secināts, ka pasākumu piemērošana nav pretrunā Savienības interesēm. Tādējādi arguments bija jānoraida. |
| --- | --- |

(27)

Pēc Komisijas secinājumu otrreizējās paušanas viena puse apgalvoja, ka piekrišanas saistībām atsaukšana “tā vietā, lai, beidzoties antidempinga pasākumiem, samazinātu aizsardzības līmeni, (...) tā padarītu neiespējamu importu PET lietotājiem”. Komisija šajā sakarā norāda, ka saistību neesamība nozīmē, ka viszemākā importa cena vairs nav kritērijs, pēc kura jāvadās eksportētājam. Puse nepamatoja, kāpēc kompensācijas maksājums Indijas eksportētājiem radītu importēšanas šķērsli. Jebkurā gadījumā pasākumu piemērošanas un saistību, ja tās nepieciešamas, pieņemšanas mērķis nav nodrošināt lietotāju iespēju importēt. Kā jau puse minēja, mērķis ir izveidot zināmu aizsardzības līmeni. Lietotāju tāpat kā citu ieinteresēto pušu intereses tika izvērtētas saskaņā ar Savienības interesēm pasākumu piemērošanā. Tika secināts, ka pasākumu piemērošana nav pretrunā Savienības interesēm. Tādējādi arguments bija jānoraida.

8.   Kopsavilkums par pušu iesniegtajām piezīmēm

| (28) | Neviens no ieinteresēto personu izvirzītajiem argumentiem nav pamatots iemesls mainīt Komisijas priekšlikumu atsaukt piekrišanu saistībām. |
| --- | --- |

(28)

Neviens no ieinteresēto personu izvirzītajiem argumentiem nav pamatots iemesls mainīt Komisijas priekšlikumu atsaukt piekrišanu saistībām.

E.   LĒMUMA 2000/745/EK ATCELŠANA

| (29) | Ņemot vērā iepriekš minēto, ir jāatsauc piekrišana saistībām un jāatceļ Lēmums 2000/745/EK. Tādējādi galīgie kompensācijas maksājumi, kas noteikti ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 461/2013 1. panta 2. punktu, būtu jāpiemēro uzņēmumu Dhunseri, Reliance un Pearl ražotā PET importam (Taric papildkods A585 uzņēmumam Dhunseri, Taric papildkods A181 uzņēmumam Reliance un Taric papildkods A182 uzņēmumam Pearl), |
| --- | --- |

(29)

Ņemot vērā iepriekš minēto, ir jāatsauc piekrišana saistībām un jāatceļ Lēmums 2000/745/EK. Tādējādi galīgie kompensācijas maksājumi, kas noteikti ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 461/2013 1. panta 2. punktu, būtu jāpiemēro uzņēmumu Dhunseri, Reliance un Pearl ražotā PET importam (Taric papildkods A585 uzņēmumam Dhunseri, Taric papildkods A181 uzņēmumam Reliance un Taric papildkods A182 uzņēmumam Pearl),

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmumu 2000/745/EK atceļ.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2014. gada 4. februārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 188, 18.7.2009., 93. lpp.

1

(2)  OV L 301, 30.11.2000., 1. lpp.

2

(3)  OV L 137, 23.5.2013., 1. lpp.

3

(4)  OV L 301, 30.11.2000., 21. lpp.

4

(5)  OV L 59, 27.2.2007., 1. lpp.

5

(6)  OV L 136, 23.5.2013., 12. lpp.

6

(7)  OV L 301, 30.11.2000., 88. lpp.

7

(8)  OV L 266, 11.10.2005., 62. lpp.

8

(9)  OV C 335, 11.12.2010., 7. lpp.

9

(10)  Tiesas 2012. gada 22. novembra spriedums lietā C-522/10 P Usha Martin Ltd/Eiropas Savienības Padome un Eiropas Komisija vēl nav publicēts.

10

Usha Martin Ltd/

(11)  Tiesas spriedums lietā 256/84 Koyo Seiko/Padome (1987), ECR 1912, 26. punkts; Tiesas spriedums lietā 255/84 Nachi Fujikoshi/Padome (1987) ECR 1884, 42. punkts; Tiesas spriedums lietā 240/84 Toyo/Padome (1987) ECR 1849, 34. punkts.

11

Koyo Seiko

Nachi Fujikoshi

Toyo

(12)  Tiesas spriedums lietā 191/82 Fediol/Komisija (1983), ECR 2913, 26. punkts; sk. arī Tiesas sprieduma lietā T-162/94 NMB France u. c./Komisija (1996), ECR II-427, 72. punktu; Tiesas sprieduma lietā T-97/95 Sinochem/Padome (1998), ECR II-85, 51. punktu; un Tiesas sprieduma lietā T-118/96 Thai Bicycle/Padome (1998), ECR II-2991, 32. punktu.

12

Fediol

NMB France

Sinochem

Thai Bicycle

(13)  OV L 135, 22.5.2013., 19. lpp.

13

---

| 28.2.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 59/39 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 59/39

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2014. gada 25. februāris),

ar ko groza Lēmumu 2007/479/EK par to Beļģijas pasākumu saderību ar Savienības tiesībām, kuri pieņemti saskaņā ar 3.a panta 1. punktu Padomes Direktīvā 89/552/EEK par dažu tādu televīzijas raidījumu veidošanas un apraides noteikumu koordinēšanu, kas ietverti dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos

(2014/110/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 10. marta Direktīvu 2010/13/ES par to, lai koordinētu dažus dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos paredzētus noteikumus par audiovizuālo mediju pakalpojumu sniegšanu (Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīva) (1), un jo īpaši tās 14. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisija ar Lēmumu 2007/479/EK (2) nolēma, ka pasākumi, kas atbilst Padomes Direktīvas 89/552/EEK (3) 3.a panta 1. punktam un ko Beļģija ir paziņojusi Komisijai 2003. gada 10. decembrī, ir saderīgi ar Kopienas tiesībām. Minēto lēmumu apstiprināja Tiesa (4). |
| --- | --- |

(1)

Komisija ar Lēmumu 2007/479/EK (2) nolēma, ka pasākumi, kas atbilst Padomes Direktīvas 89/552/EEK (3) 3.a panta 1. punktam un ko Beļģija ir paziņojusi Komisijai 2003. gada 10. decembrī, ir saderīgi ar Kopienas tiesībām. Minēto lēmumu apstiprināja Tiesa (4).

| (2) | Direktīvas 89/552/EEK 3.a pants ir aizstāts ar Direktīvas 2010/13/ES 14. pantu. |
| --- | --- |

(2)

Direktīvas 89/552/EEK 3.a pants ir aizstāts ar Direktīvas 2010/13/ES 14. pantu.

| (3) | Beļģijas Karaliste ar 2013. gada 19. novembra vēstuli informēja Komisiju par Beļģijas franču kopienas valdības 2013. gada 17. janvārī pieņemto rīkojumu, ar ko groza Beļģijas franču kopienai piemērojamos pasākumus. |
| --- | --- |

(3)

Beļģijas Karaliste ar 2013. gada 19. novembra vēstuli informēja Komisiju par Beļģijas franču kopienas valdības 2013. gada 17. janvārī pieņemto rīkojumu, ar ko groza Beļģijas franču kopienai piemērojamos pasākumus.

| (4) | Komisija apstiprināja, ka Beļģijas franču kopienas valdības 2013. gada 17. janvārī pieņemtais rīkojums atjaunina tikai terminoloģiju un ļoti nedaudz un formāli izmaina sākotnēji Komisijai 2003. gadā paziņotos pasākumus, par kuriem Komisija veica pārbaudi un pieņēma 1. apsvērumā minēto lēmumu. Minētais rīkojums pasākumus atjaunina tikai formas un terminoloģijas ziņā. Konkrētāk, tas nomaina pasākuma nosaukumu, visā tekstā terminu “televīzijas apraide” aizstāj ar terminu “lineārās televīzijas pakalpojumi”, groza definīciju terminam “raidorganizācija”, kura izmanto ekskluzīvas tiesības translēt īpaši svarīgus notikumus (minētās terminoloģijas izmaiņas neattiecas uz citām raidorganizācijām kā vien uz raidorganizācijām, kurām piemērojami sākotnēji paziņotie pasākumi) un pārfrāzē raidorganizācijas tiesības šādus notikumus translēt ar tāda lineārā televīzijas pakalpojuma palīdzību, kas nav bezmaksas televīzija, ar noteikumu, ka šāda notikuma translēšana ir tikusi piedāvāta bezmaksas televīzijas pakalpojuma sniedzējiem. |
| --- | --- |

(4)

Komisija apstiprināja, ka Beļģijas franču kopienas valdības 2013. gada 17. janvārī pieņemtais rīkojums atjaunina tikai terminoloģiju un ļoti nedaudz un formāli izmaina sākotnēji Komisijai 2003. gadā paziņotos pasākumus, par kuriem Komisija veica pārbaudi un pieņēma 1. apsvērumā minēto lēmumu. Minētais rīkojums pasākumus atjaunina tikai formas un terminoloģijas ziņā. Konkrētāk, tas nomaina pasākuma nosaukumu, visā tekstā terminu “televīzijas apraide” aizstāj ar terminu “lineārās televīzijas pakalpojumi”, groza definīciju terminam “raidorganizācija”, kura izmanto ekskluzīvas tiesības translēt īpaši svarīgus notikumus (minētās terminoloģijas izmaiņas neattiecas uz citām raidorganizācijām kā vien uz raidorganizācijām, kurām piemērojami sākotnēji paziņotie pasākumi) un pārfrāzē raidorganizācijas tiesības šādus notikumus translēt ar tāda lineārā televīzijas pakalpojuma palīdzību, kas nav bezmaksas televīzija, ar noteikumu, ka šāda notikuma translēšana ir tikusi piedāvāta bezmaksas televīzijas pakalpojuma sniedzējiem.

| (5) | Komisija informēja pārējās dalībvalstis par to, ka Beļģijas franču kopienas valdība plāno 3. apsvērumā minētos grozītos pasākumus pieņemt un ar Direktīvas 2010/13/ES 29. pantu izveidotās komitejas 34. un 38. sanāksmē tos galīgi apstiprināt, |
| --- | --- |

(5)

Komisija informēja pārējās dalībvalstis par to, ka Beļģijas franču kopienas valdība plāno 3. apsvērumā minētos grozītos pasākumus pieņemt un ar Direktīvas 2010/13/ES 29. pantu izveidotās komitejas 34. un 38. sanāksmē tos galīgi apstiprināt,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmumu 2007/479/EK groza šādi:

| 1) | lēmuma 1. pantu aizstāj ar šādu:
  “1. pants
  Pasākumi, kas atbilst Direktīvas 89/552/EEK 3.a panta 1. punktam un ko Beļģija ir paziņojusi Komisijai 2003. gada 10. decembrī, un kas 2005. gada 29. jūnijā ir publicēti Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī C 158, un kas grozīti ar pasākumu, kurš publicēts izdevuma Moniteur belge2013. gada 19. marta numurā (C-2013/29212), 16401. lpp., un saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2010/13/ES (5) 14. panta 2. punktu 2013. gada 26. novembrī ir paziņots Komisijai, ir saderīgi ar Savienības tiesībām. |
| --- | --- |

1)

lēmuma 1. pantu aizstāj ar šādu:

“1. pants

Pasākumi, kas atbilst Direktīvas 89/552/EEK 3.a panta 1. punktam un ko Beļģija ir paziņojusi Komisijai 2003. gada 10. decembrī, un kas 2005. gada 29. jūnijā ir publicēti Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī C 158, un kas grozīti ar pasākumu, kurš publicēts izdevuma Moniteur belge2013. gada 19. marta numurā (C-2013/29212), 16401. lpp., un saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2010/13/ES (5) 14. panta 2. punktu 2013. gada 26. novembrī ir paziņots Komisijai, ir saderīgi ar Savienības tiesībām.

| 2) | pievieno šādu 3. pantu:
  “3. pants
  Beļģijas veiktos pasākumus, ar kuriem groza pasākumus, kas atbilst Direktīvas 89/552/EEK 3.a panta 1. punktam un ir izklāstīti A pielikumā, saskaņā ar Direktīvas 2010/13/ES 14. panta 2. punktu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.”; |
| --- | --- |

2)

pievieno šādu 3. pantu:

“3. pants

Beļģijas veiktos pasākumus, ar kuriem groza pasākumus, kas atbilst Direktīvas 89/552/EEK 3.a panta 1. punktam un ir izklāstīti A pielikumā, saskaņā ar Direktīvas 2010/13/ES 14. panta 2. punktu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.”;

| 3) | pievieno A pielikumu saskaņā ar šā lēmuma pielikumu. |
| --- | --- |

3)

pievieno A pielikumu saskaņā ar šā lēmuma pielikumu.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2014. gada 25. februārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 95, 15.4.2010., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 2007. gada 25. jūnija Lēmums 2007/479/EK par to Beļģijas pasākumu saderību ar Kopienas tiesībām, kuri pieņemti saskaņā ar 3.a panta 1. punktu Padomes Direktīvā 89/552/EEK par dažu tādu televīzijas raidījumu veidošanas un apraides noteikumu koordinēšanu, kas ietverti dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos (OV L 180, 10.7.2007., 24. lpp.).

2

(3)  Padomes 1989. gada 3. oktobra Direktīva 89/552/EEK par dažu tādu televīzijas raidījumu veidošanas un apraides noteikumu koordinēšanu, kas ietverti dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos (OV L 298, 17.10.1989., 23. lpp.).

3

(4)  2013. gada 18. jūlija spriedums lietā C-204/11 P, FIFA/Komisija (Krājumā nav publicēts).

4

FIFA

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 10. marta Direktīva 2010/13/ES par to, lai koordinētu dažus dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos paredzētus noteikumus par audiovizuālo mediju pakalpojumu sniegšanu (Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīva) (OV L 95, 15.4.2010., 1. lpp.).”;

5

---

PIELIKUMS

“A PIELIKUMS

Publikācija saskaņā ar 14. pantu Direktīvā 2010/13/ES par to, lai koordinētu dažus dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos paredzētus noteikumus par audiovizuālo mediju pakalpojumu sniegšanu (Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīva)

Beļģijas pieņemtie noteikumi, ar ko groza pasākumus, kas pieņemti atbilstīgi Direktīvas 89/552/EEK 3.a pantam, ir norādīti Beļģijas franču kopienas valdības 2013. gada 17. janvāra rīkojumā, kas publicēts izdevuma Moniteur belge2013. gada 19. marta numurā.

2013. GADA 17. JANVĀRIS. Beļģijas franču kopienas valdības rīkojums, ar ko groza Beļģijas franču kopienas valdības 2004. gada 8. jūnija rīkojumu, ar kuru nosaka īpaši svarīgus notikumus un to pieejamības kārtību Beļģijas franču kopienas sabiedrībai, izmantojot bezmaksas televīzijas apraidi

1. pants. Nosaukumu Beļģijas franču kopienas valdības 2004. gada 8. jūnija rīkojumam, ar kuru nosaka īpaši svarīgus notikumus un to pieejamības kārtību Beļģijas franču kopienai, izmantojot bezmaksas televīzijas apraides pakalpojumu, aizstāj ar šādu:

“Rīkojums, ar kuru noteikts īpaši svarīgu notikumu saraksts un to pārraides kārtība”.

2. pants. Šā paša rīkojuma 2. pantu aizstāj ar šādu:

2. pants.

“Lineārās televīzijas pakalpojumu raidorganizācijai, tostarp RTBF, kas gatavojas izmantot ekskluzīvās retranslēšanas tiesības, ko tā ieguvusi īpaši svarīga notikuma retranslācijai, attiecīgais notikums jāpārraida bezmaksas lineārajā televīzijā, atbilstīgi šā rīkojuma pielikumam.”

3. pants. Šajā pašā rīkojumā ir iekļauts šāds 2.a pants:

3. pants.

| “1. | punkts. Lineārās televīzijas pakalpojumu raidorganizācija, kas gatavojas izmantot ekskluzīvās tiesības, ko tā ieguvusi attiecībā uz notikumu, kas norādīts pielikumā, to var pārraidīt, izmantojot lineārās televīzijas pakalpojumu, kas nav bezmaksas, ievērojot šādus nosacījumus:






  — | tā šo notikumu ir piedāvājusi lineārās televīzijas pakalpojumu raidorganizācijām, lai to pārraidītu, izmantojot bezmaksas lineārās televīzijas pakalpojumu atbilstīgi kārtībai, kas noteikta šā rīkojuma pielikumā, |
| --- | --- | --- |

“1.

punkts. Lineārās televīzijas pakalpojumu raidorganizācija, kas gatavojas izmantot ekskluzīvās tiesības, ko tā ieguvusi attiecībā uz notikumu, kas norādīts pielikumā, to var pārraidīt, izmantojot lineārās televīzijas pakalpojumu, kas nav bezmaksas, ievērojot šādus nosacījumus:

—

tā šo notikumu ir piedāvājusi lineārās televīzijas pakalpojumu raidorganizācijām, lai to pārraidītu, izmantojot bezmaksas lineārās televīzijas pakalpojumu atbilstīgi kārtībai, kas noteikta šā rīkojuma pielikumā,

| — | šis priekšlikums izteikts saprātīgā termiņā un ievērojot nosacījumus, jo īpaši attiecībā uz finansēm, ņemot vērā retranslēšanas tiesību tirgu, |
| --- | --- |

—

šis priekšlikums izteikts saprātīgā termiņā un ievērojot nosacījumus, jo īpaši attiecībā uz finansēm, ņemot vērā retranslēšanas tiesību tirgu,

| — | lineārās televīzijas bezmaksas pakalpojumu raidorganizācijas, kurām pārraides tiesības ir piedāvātas, saprātīgā termiņā negatavojās iegādāties šīs tiesības. |
| --- | --- |

—

lineārās televīzijas bezmaksas pakalpojumu raidorganizācijas, kurām pārraides tiesības ir piedāvātas, saprātīgā termiņā negatavojās iegādāties šīs tiesības.

| 2. | punkts. Lineārās televīzijas pakalpojumu raidorganizācija, kurai ir ekskluzīvās tiesības attiecībā uz kādu notikumu, un bezmaksas lineārās televīzijas raidorganizācijas viedokļu nesaskaņas gadījumā par pārraides piedāvājuma nosacījumiem, jo īpaši finansiālajiem nosacījumiem, šīs raidorganizācijas iesniedz kompetentajai tiesu vai pārvaldes iestādei vai šķīrējtiesai izskatīšanai savu strīdu. Ja bezmaksas lineārās televīzijas pakalpojumu raidorganizācija noraida retranslēšanas tiesību iegūšanas noteikumus, kas noteikti atbilstīgi šai procedūrai, lineārās televīzijas pakalpojumu raidorganizācija, kurai ir ekskluzīvās tiesības, notikumu var pārraidīt, izmantojot lineārās televīzijas pakalpojumu, kas nav bezmaksas.” |
| --- | --- |

2.

punkts. Lineārās televīzijas pakalpojumu raidorganizācija, kurai ir ekskluzīvās tiesības attiecībā uz kādu notikumu, un bezmaksas lineārās televīzijas raidorganizācijas viedokļu nesaskaņas gadījumā par pārraides piedāvājuma nosacījumiem, jo īpaši finansiālajiem nosacījumiem, šīs raidorganizācijas iesniedz kompetentajai tiesu vai pārvaldes iestādei vai šķīrējtiesai izskatīšanai savu strīdu. Ja bezmaksas lineārās televīzijas pakalpojumu raidorganizācija noraida retranslēšanas tiesību iegūšanas noteikumus, kas noteikti atbilstīgi šai procedūrai, lineārās televīzijas pakalpojumu raidorganizācija, kurai ir ekskluzīvās tiesības, notikumu var pārraidīt, izmantojot lineārās televīzijas pakalpojumu, kas nav bezmaksas.”

4. pants. Šā paša rīkojuma 3. pantu aizstāj ar šādu:

4. pants.

| “1. | punkts. Lineārās televīzijas pakalpojumu raidorganizācija, kas ieguvusi tiesības tiešraidē un pilnīgi pārraidīt kādu notikumu, var atlikt tā pārraidi, izmantojot bezmaksas lineārās televīzijas pakalpojumu, šādos gadījumos:






  — | ja notikums norisinās no pulksten 00.00 līdz 8.00 pēc Beļģijas laika, |
| --- | --- | --- |

“1.

punkts. Lineārās televīzijas pakalpojumu raidorganizācija, kas ieguvusi tiesības tiešraidē un pilnīgi pārraidīt kādu notikumu, var atlikt tā pārraidi, izmantojot bezmaksas lineārās televīzijas pakalpojumu, šādos gadījumos:

—

ja notikums norisinās no pulksten 00.00 līdz 8.00 pēc Beļģijas laika,

| — | ja notikums sakrīt ar jaunāko ziņu pārraidēm, ko attiecīgajā laikā parasti pārraida šī raidorganizācija, |
| --- | --- |

—

ja notikums sakrīt ar jaunāko ziņu pārraidēm, ko attiecīgajā laikā parasti pārraida šī raidorganizācija,

| — | ja notikums sastāv no elementiem, kas norisinās vienlaikus. |
| --- | --- |

—

ja notikums sastāv no elementiem, kas norisinās vienlaikus.

| 2. | punkts. Ja lineārās televīzijas pakalpojumu raidorganizācija, kas piemēro 1. punktu, ir ieguvusi tiesības translēt tiešraidē un pilnīgi, piemērojot 2.a pantu, lineārās televīzijas pakalpojumu raidorganizācijai, kas atbilstīgi 2.a pantam nodevusi savas ekskluzīvās tiesības, ir atļauts pēc savas vēlēšanās pārraidīt notikumu, izmantojot lineārās televīzijas pakalpojumu, kas nav bezmaksas.” |
| --- | --- |

2.

punkts. Ja lineārās televīzijas pakalpojumu raidorganizācija, kas piemēro 1. punktu, ir ieguvusi tiesības translēt tiešraidē un pilnīgi, piemērojot 2.a pantu, lineārās televīzijas pakalpojumu raidorganizācijai, kas atbilstīgi 2.a pantam nodevusi savas ekskluzīvās tiesības, ir atļauts pēc savas vēlēšanās pārraidīt notikumu, izmantojot lineārās televīzijas pakalpojumu, kas nav bezmaksas.”

5. pants. Tā paša rīkojuma 4. pantā vārdus “Beļģijas franču kopienas televīzijas apraides raidorganizācijas” aizstāj ar vārdiem “lineārās televīzijas pakalpojumu raidorganizācijas.”.

5. pants.

6. pants. Šā rīkojuma izpildi nodrošina par audiovizuālo jomu atbildīgais ministrs.

6. pants.

Briselē, 2013. gada 17. janvārī

Kultūras, audiovizuālo mediju, veselības un vienādu iespēju ministre

F. LAANAN”

---

Labojumi

| 28.2.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 59/43 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 59/43

---

Labojums Komisijas Īstenošanas lēmumā 2012/830/ES (2012. gada 7. decembris) par papildu finansiālo ieguldījumu dalībvalstu izstrādātajās zvejas kontroles, inspekcijas un pārraudzības programmās 2012. gadam

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 356, 2012. gada 22. decembris
  )

Komisijas Īstenošanas lēmuma 2012/830/ES I pielikumu lasīt šādi:

“I PIELIKUMS

JAUNĀS TEHNOLOĢIJAS UN IT TĪKLI

| (EUR) |
| --- |
| Dalībvalsts un projekta kods | Nacionālajā zvejas kontroles papildprogrammā plānotie izdevumi | Izdevumi par projektiem, kuri atlasīti saskaņā ar šo lēmumu | Maksimālais Savienības ieguldījums |
| Beļģija: |
| BE/12/08 | 30 000 | 30 000 | 27 000 |
| BE/12/09 | 4 250 | 4 250 | 3 825 |
| BE/12/10 | 100 000 | 0 | 0 |
| Starpsumma | 134 250 | 34 250 | 30 825 |
| Bulgārija: |
| BG/12/02 | 30 678 | 30 678 | 27 610 |
| Starpsumma | 30 678 | 30 678 | 27 610 |
| Dānija: |
| DK/12/20 | 336 419 | 0 | 0 |
| DK/12/22 | 269 136 | 0 | 0 |
| DK/12/23 | 538 271 | 0 | 0 |
| DK/12/24 | 134 568 | 134 568 | 121 111 |
| DK/12/25 | 95 637 | 0 | 0 |
| DK/12/26 | 158 911 | 0 | 0 |
| DK/12/27 | 275 864 | 275 864 | 248 278 |
| DK/12/28 | 272 500 | 272 500 | 245 250 |
| DK/12/29 | 281 265 | 281 265 | 250 000 |
| DK/12/30 | 282 592 | 282 592 | 250 000 |
| DK/12/31 | 280 439 | 280 439 | 250 000 |
| DK/12/32 | 296 049 | 296 049 | 250 000 |
| DK/12/33 | 262 407 | 262 407 | 235 870 |
| DK/12/34 | 269 136 | 269 136 | 242 222 |
| DK/12/35 | 22 000 | 22 000 | 19 800 |
| DK/12/36 | 405 000 | 405 000 | 250 000 |
| DK/12/37 | 375 000 | 375 000 | 250 000 |
| DK/12/38 | 163 500 | 163 500 | 147 150 |
| Starpsumma | 4 718 694 | 3 320 319 | 2 759 681 |
| Vācija: |
| DE/12/23 | 400 000 | 400 000 | 360 000 |
| DE/12/24 | 165 000 | 0 | 0 |
| DE/12/25 | 250 000 | 0 | 0 |
| DE/12/27 | 358 000 | 0 | 0 |
| DE/12/28 | 110 000 | 0 | 0 |
| DE/12/29 | 350 000 | 0 | 0 |
| DE/12/30 | 95 000 | 0 | 0 |
| DE/12/31 | 443 100 | 0 | 0 |
| DE/12/32 | 650 000 | 0 | 0 |
| DE/12/33 | 970 000 | 0 | 0 |
| DE/12/34 | 275 000 | 0 | 0 |
| DE/12/35 | 420 000 | 0 | 0 |
| Starpsumma | 4 486 100 | 400 000 | 360 000 |
| Īrija: |
| IE/12/06 | 20 000 | 0 | 0 |
| IE/12/08 | 70 000 | 0 | 0 |
| Starpsumma | 90 000 | 0 | 0 |
| Grieķija: |
| EL/12/11 | 180 000 | 180 000 | 162 000 |
| EL/12/12 | 750 000 | 750 000 | 675 000 |
| EL/12/13 | 180 000 | 180 000 | 162 000 |
| EL/12/14 | 26 750 | 26 750 | 24 075 |
| EL/12/15 | 110 000 | 110 000 | 99 000 |
| Starpsumma | 1 246 750 | 1 246 750 | 1 122 075 |
| Spānija: |
| ES/12/02 | 939 263 | 939 263 | 845 336 |
| ES/12/03 | 974 727 | 974 727 | 877 255 |
| ES/12/05 | 795 882 | 795 883 | 716 294 |
| ES/12/06 | 759 305 | 759 305 | 683 375 |
| ES/12/08 | 163 250 | 163 250 | 146 925 |
| ES/12/09 | 72 000 | 72 000 | 64 800 |
| ES/12/10 | 100 000 | 100 000 | 90 000 |
| ES/12/11 | 379 000 | 379 000 | 341 100 |
| ES/12/12 | 490 000 | 490 000 | 441 000 |
| ES/12/13 | 150 000 | 150 000 | 135 000 |
| ES/12/15 | 150 000 | 0 | 0 |
| ES/12/18 | 54 000 | 54 000 | 48 600 |
| ES/12/19 | 290 440 | 290 440 | 261 396 |
| ES/12/21 | 17 500 | 17 500 | 15 750 |
| ES/12/22 | 681 000 | 0 | 0 |
| ES/12/23 | 372 880 | 372 880 | 335 592 |
| ES/12/24 | 415 254 | 0 | 0 |
| Starpsumma | 6 804 501 | 5 558 247 | 5 002 423 |
| Francija: |
| FR/12/08 | 777 600 | 777 600 | 699 840 |
| FR/12/09 | 870 730 | 870 730 | 783 656 |
| FR/12/10 | 229 766 | 229 766 | 206 789 |
| FR/12/11 | 277 395 | 277 395 | 249 656 |
| FR/12/12 | 230 363 | 230 363 | 207 327 |
| FR/12/13 | 197 403 | 197 403 | 177 663 |
| FR/12/14 | 450 000 | 450 000 | 405 000 |
| FR/12/15 | 211 500 | 0 | 0 |
| FR/12/16 | 274 330 | 274 330 | 246 897 |
| FR/12/17 | 254 350 | 0 | 0 |
| Starpsumma | 3 773 437 | 3 307 587 | 2 976 828 |
| Itālija: |
| IT/12/13 | 135 000 | 135 000 | 121 500 |
| IT/12/15 | 125 000 | 125 000 | 112 500 |
| IT/12/16 | atsaukts | 0 | 0 |
| IT/12/17 | 250 000 | 250 000 | 225 000 |
| IT/12/18 | 250 000 | 0 | 0 |
| IT/12/19 | 630 000 | 630 000 | 567 000 |
| IT/12/21 | 1 500 000 | 1 500 000 | 1 350 000 |
| IT/12/22 | 311 000 | 0 | 0 |
| IT/12/23 | 38 000 | 0 | 0 |
| IT/12/26 | 1 900 000 | 0 | 0 |
| Starpsumma | 5 139 000 | 2 640 000 | 2 376 000 |
| Latvija: |
| LV/12/02 | 6 732 | 6 732 | 6 058 |
| LV/12/03 | 58 350 | 58 350 | 52 515 |
| Starpsumma | 65 082 | 65 082 | 58 573 |
| Lietuva: |
| LT/12/04 | 150 462 | 150 462 | 135 416 |
| Starpsumma | 150 462 | 150 462 | 135 416 |
| Malta: |
| MT/12/04 | 30 000 | 30 000 | 27 000 |
| MT/12/07 | 261 860 | 261 860 | 235 674 |
| Starpsumma | 291 860 | 291 860 | 262 674 |
| Nīderlande: |
| NL/12/07 | 250 000 | 250 000 | 225 000 |
| NL/12/08 | 278 172 | 0 | 0 |
| NL/12/09 | 277 862 | 0 | 0 |
| NL/12/10 | 286 364 | 0 | 0 |
| NL/12/11 | 276 984 | 0 | 0 |
| NL/12/12 | 129 398 | 0 | 0 |
| NL/12/13 | 129 500 | 0 | 0 |
| NL/12/14 | 200 000 | 0 | 0 |
| NL/12/15 | 230 000 | 0 | 0 |
| NL/12/16 | 136 329 | 0 | 0 |
| NL/12/17 | 19 300 | 0 | 0 |
| NL/12/18 | 36 120 | 0 | 0 |
| NL/12/19 | 89 860 | 0 | 0 |
| NL/12/20 | 299 550 | 0 | 0 |
| Starpsumma | 2 639 439 | 250 000 | 225 000 |
| Austrija: |
| AT/12/01 | 128 179 | 128 179 | 115 361 |
| AT/12/02 | 280 923 | 0 | 0 |
| Starpsumma | 409 102 | 128 179 | 115 361 |
| Polija: |
| PL/12/02 | 103 936 | 0 | 0 |
| PL/12/04 | 41 028 | 0 | 0 |
| PL/12/06 | 15 955 | 0 | 0 |
| PL/12/07 | 40 500 | 0 | 0 |
| PL/12/08 | 1 000 000 | 1 000 000 | 900 000 |
| PL/12/09 | 172 600 | 0 | 0 |
| PL/12/10 | 1 505 000 | 0 | 0 |
| PL/12/11 | 208 760 | 0 | 0 |
| PL/12/12 | 227 350 | 0 | 0 |
| PL/12/13 | 240 300 | 0 | 0 |
| PL/12/14 | 323 000 | 323 000 | 290 700 |
| PL/12/15 | 181 000 | 0 | 0 |
| PL/12/16 | 416 000 | 0 | 0 |
| Starpsumma | 4 475 429 | 1 323 000 | 1 190 700 |
| Portugāle: |
| PT/12/08 | 25 000 | 25 000 | 22 500 |
| PT/12/10 | 150 000 | 150 000 | 135 000 |
| PT/12/11 | 150 000 | 0 | 0 |
| Starpsumma | 325 000 | 175 000 | 157 500 |
| Somija: |
| FI/12/11 | 1 000 000 | 1 000 000 | 900 000 |
| FI/12/12 | 1 000 000 | 1 000 000 | 900 000 |
| FI/12/13 | 280 000 | 280 000 | 252 000 |
| FI/12/14 | 280 000 | 0 | 0 |
| Starpsumma | 2 560 000 | 2 280 000 | 2 052 000 |
| Zviedrija: |
| SE/12/07 | 850 000 | 850 000 | 765 000 |
| SE/12/08 | 750 000 | 750 000 | 675 000 |
| SE/12/09 | 300 000 | 300 000 | 270 000 |
| SE/12/10 | 1 000 000 | 1 000 000 | 900 000 |
| SE/12/11 | 80 000 | 0 | 0 |
| Starpsumma | 2 980 000 | 2 900 000 | 2 610 000 |
| Apvienotā Karaliste: |
| UK/12/51 | 122 219 | 122 219 | 109 997 |
| UK/12/52 | 564 086 | 0 | 0 |
| UK/12/54 | 50 141 | 50 141 | 45 127 |
| UK/12/55 | 43 873 | 43 873 | 39 486 |
| UK/12/56 | 122 219 | 122 219 | 109 997 |
| UK/12/73 | 12 535 | 12 535 | 11 282 |
| UK/12/74 | 162 958 | 162 958 | 146 662 |
| Starpsumma | 1 078 032 | 513 945 | 462 551 |
| Kopā | 41 397 816 | 24 615 360 | 21 925 217” |

(EUR)

Dalībvalsts un projekta kods

Nacionālajā zvejas kontroles papildprogrammā plānotie izdevumi

Izdevumi par projektiem, kuri atlasīti saskaņā ar šo lēmumu

Maksimālais Savienības ieguldījums

Beļģija:

BE/12/08

30 000

30 000

27 000

BE/12/09

4 250

4 250

3 825

BE/12/10

100 000

0

0

Starpsumma

134 250

34 250

30 825

Bulgārija:

BG/12/02

30 678

30 678

27 610

Starpsumma

30 678

30 678

27 610

Dānija:

DK/12/20

336 419

0

0

DK/12/22

269 136

0

0

DK/12/23

538 271

0

0

DK/12/24

134 568

134 568

121 111

DK/12/25

95 637

0

0

DK/12/26

158 911

0

0

DK/12/27

275 864

275 864

248 278

DK/12/28

272 500

272 500

245 250

DK/12/29

281 265

281 265

250 000

DK/12/30

282 592

282 592

250 000

DK/12/31

280 439

280 439

250 000

DK/12/32

296 049

296 049

250 000

DK/12/33

262 407

262 407

235 870

DK/12/34

269 136

269 136

242 222

DK/12/35

22 000

22 000

19 800

DK/12/36

405 000

405 000

250 000

DK/12/37

375 000

375 000

250 000

DK/12/38

163 500

163 500

147 150

Starpsumma

4 718 694

3 320 319

2 759 681

Vācija:

DE/12/23

400 000

400 000

360 000

DE/12/24

165 000

0

0

DE/12/25

250 000

0

0

DE/12/27

358 000

0

0

DE/12/28

110 000

0

0

DE/12/29

350 000

0

0

DE/12/30

95 000

0

0

DE/12/31

443 100

0

0

DE/12/32

650 000

0

0

DE/12/33

970 000

0

0

DE/12/34

275 000

0

0

DE/12/35

420 000

0

0

Starpsumma

4 486 100

400 000

360 000

Īrija:

IE/12/06

20 000

0

0

IE/12/08

70 000

0

0

Starpsumma

90 000

0

0

Grieķija:

EL/12/11

180 000

180 000

162 000

EL/12/12

750 000

750 000

675 000

EL/12/13

180 000

180 000

162 000

EL/12/14

26 750

26 750

24 075

EL/12/15

110 000

110 000

99 000

Starpsumma

1 246 750

1 246 750

1 122 075

Spānija:

ES/12/02

939 263

939 263

845 336

ES/12/03

974 727

974 727

877 255

ES/12/05

795 882

795 883

716 294

ES/12/06

759 305

759 305

683 375

ES/12/08

163 250

163 250

146 925

ES/12/09

72 000

72 000

64 800

ES/12/10

100 000

100 000

90 000

ES/12/11

379 000

379 000

341 100

ES/12/12

490 000

490 000

441 000

ES/12/13

150 000

150 000

135 000

ES/12/15

150 000

0

0

ES/12/18

54 000

54 000

48 600

ES/12/19

290 440

290 440

261 396

ES/12/21

17 500

17 500

15 750

ES/12/22

681 000

0

0

ES/12/23

372 880

372 880

335 592

ES/12/24

415 254

0

0

Starpsumma

6 804 501

5 558 247

5 002 423

Francija:

FR/12/08

777 600

777 600

699 840

FR/12/09

870 730

870 730

783 656

FR/12/10

229 766

229 766

206 789

FR/12/11

277 395

277 395

249 656

FR/12/12

230 363

230 363

207 327

FR/12/13

197 403

197 403

177 663

FR/12/14

450 000

450 000

405 000

FR/12/15

211 500

0

0

FR/12/16

274 330

274 330

246 897

FR/12/17

254 350

0

0

Starpsumma

3 773 437

3 307 587

2 976 828

Itālija:

IT/12/13

135 000

135 000

121 500

IT/12/15

125 000

125 000

112 500

IT/12/16

atsaukts

0

0

IT/12/17

250 000

250 000

225 000

IT/12/18

250 000

0

0

IT/12/19

630 000

630 000

567 000

IT/12/21

1 500 000

1 500 000

1 350 000

IT/12/22

311 000

0

0

IT/12/23

38 000

0

0

IT/12/26

1 900 000

0

0

Starpsumma

5 139 000

2 640 000

2 376 000

Latvija:

LV/12/02

6 732

6 732

6 058

LV/12/03

58 350

58 350

52 515

Starpsumma

65 082

65 082

58 573

Lietuva:

LT/12/04

150 462

150 462

135 416

Starpsumma

150 462

150 462

135 416

Malta:

MT/12/04

30 000

30 000

27 000

MT/12/07

261 860

261 860

235 674

Starpsumma

291 860

291 860

262 674

Nīderlande:

NL/12/07

250 000

250 000

225 000

NL/12/08

278 172

0

0

NL/12/09

277 862

0

0

NL/12/10

286 364

0

0

NL/12/11

276 984

0

0

NL/12/12

129 398

0

0

NL/12/13

129 500

0

0

NL/12/14

200 000

0

0

NL/12/15

230 000

0

0

NL/12/16

136 329

0

0

NL/12/17

19 300

0

0

NL/12/18

36 120

0

0

NL/12/19

89 860

0

0

NL/12/20

299 550

0

0

Starpsumma

2 639 439

250 000

225 000

Austrija:

AT/12/01

128 179

128 179

115 361

AT/12/02

280 923

0

0

Starpsumma

409 102

128 179

115 361

Polija:

PL/12/02

103 936

0

0

PL/12/04

41 028

0

0

PL/12/06

15 955

0

0

PL/12/07

40 500

0

0

PL/12/08

1 000 000

1 000 000

900 000

PL/12/09

172 600

0

0

PL/12/10

1 505 000

0

0

PL/12/11

208 760

0

0

PL/12/12

227 350

0

0

PL/12/13

240 300

0

0

PL/12/14

323 000

323 000

290 700

PL/12/15

181 000

0

0

PL/12/16

416 000

0

0

Starpsumma

4 475 429

1 323 000

1 190 700

Portugāle:

PT/12/08

25 000

25 000

22 500

PT/12/10

150 000

150 000

135 000

PT/12/11

150 000

0

0

Starpsumma

325 000

175 000

157 500

Somija:

FI/12/11

1 000 000

1 000 000

900 000

FI/12/12

1 000 000

1 000 000

900 000

FI/12/13

280 000

280 000

252 000

FI/12/14

280 000

0

0

Starpsumma

2 560 000

2 280 000

2 052 000

Zviedrija:

SE/12/07

850 000

850 000

765 000

SE/12/08

750 000

750 000

675 000

SE/12/09

300 000

300 000

270 000

SE/12/10

1 000 000

1 000 000

900 000

SE/12/11

80 000

0

0

Starpsumma

2 980 000

2 900 000

2 610 000

Apvienotā Karaliste:

UK/12/51

122 219

122 219

109 997

UK/12/52

564 086

0

0

UK/12/54

50 141

50 141

45 127

UK/12/55

43 873

43 873

39 486

UK/12/56

122 219

122 219

109 997

UK/12/73

12 535

12 535

11 282

UK/12/74

162 958

162 958

146 662

Starpsumma

1 078 032

513 945

462 551

Kopā

41 397 816

24 615 360

21 925 217”

---