# Eiropas Savienības L 30/2014

| | ISSN 1977-0715
  doi:10.3000/19770715.L_2014.030.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 30 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 57. sējums2014. gada 31. janvāris |

ISSN 1977-0715

doi:10.3000/19770715.L_2014.030.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 30

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

57. sējums2014. gada 31. janvāris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | | 2014/13/ES |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (2013. gada 11. decembris), ar ko apstiprina Apvienotās Karalistes ierosinātos pasākumus jūras ekosistēmu aizsardzībai aizsargājamajās dabas teritorijās Haisborough, Hammond and Winterton, Start Point to Plymouth Sound and Eddystone un Land's End and Cape Bank
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 9003) | 1 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

LĒMUMI

2014/13/ES

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (2013. gada 11. decembris), ar ko apstiprina Apvienotās Karalistes ierosinātos pasākumus jūras ekosistēmu aizsardzībai aizsargājamajās dabas teritorijās Haisborough, Hammond and Winterton, Start Point to Plymouth Sound and Eddystone un Land's End and Cape Bank
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 9003)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 9003)

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

LĒMUMI

| 31.1.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 30/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 30/1

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2013. gada 11. decembris),

ar ko apstiprina Apvienotās Karalistes ierosinātos pasākumus jūras ekosistēmu aizsardzībai aizsargājamajās dabas teritorijās “Haisborough, Hammond and Winterton”, “Start Point to Plymouth Sound and Eddystone” un “Land's End and Cape Bank”

(izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 9003)

(Autentisks ir tikai teksts angļu, franču un nīderlandiešu valodā)

(2014/13/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (1) un jo īpaši tās 9. pantu saistībā ar 8. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes 1992. gada 21. maija Direktīvā 92/43/EEK par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību (2) paredzēta iespēja ES līmenī noteikt īpaši aizsargājamas teritorijas. Minētās direktīvas 3. un 4. pantā iekļauta prasība dalībvalstīm noteikt īpaši aizsargājamas dabas teritorijas un tās 6. pantā prasība veikt vajadzīgos pasākumus, lai aizsargātu šīs teritorijas no traucējumiem un noplicināšanās. |
| --- | --- |

(1)

Padomes 1992. gada 21. maija Direktīvā 92/43/EEK par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību (2) paredzēta iespēja ES līmenī noteikt īpaši aizsargājamas teritorijas. Minētās direktīvas 3. un 4. pantā iekļauta prasība dalībvalstīm noteikt īpaši aizsargājamas dabas teritorijas un tās 6. pantā prasība veikt vajadzīgos pasākumus, lai aizsargātu šīs teritorijas no traucējumiem un noplicināšanās.

| (2) | Ar Komisijas Īstenošanas lēmumu 2012/13/ES (3) teritorijas, kuru nosaukums ir “Haisborough, Hammond and Winterton” (UK0030369), “Start Point to Plymouth Sound and Eddystone” (UK0030373) un “Land's End and Cape Bank” (UK0030375), tika iekļautas Kopienas nozīmes teritoriju sarakstā saskaņā ar Direktīvas 92/43/EEK 4. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(2)

Ar Komisijas Īstenošanas lēmumu 2012/13/ES (3) teritorijas, kuru nosaukums ir “Haisborough, Hammond and Winterton” (UK0030369), “Start Point to Plymouth Sound and Eddystone” (UK0030373) un “Land's End and Cape Bank” (UK0030375), tika iekļautas Kopienas nozīmes teritoriju sarakstā saskaņā ar Direktīvas 92/43/EEK 4. panta 2. punktu.

| (3) | Uz pasākumiem, kas saistīti ar ūdeņu dzīvo resursu saglabāšanu, pārvaldību un izmantošanu, attiecas kopējās zivsaimniecības politikas noteikumi. |
| --- | --- |

(3)

Uz pasākumiem, kas saistīti ar ūdeņu dzīvo resursu saglabāšanu, pārvaldību un izmantošanu, attiecas kopējās zivsaimniecības politikas noteikumi.

| (4) | Regulas (EK) Nr. 2371/2002 9. pantā paredzēts, ka dalībvalstis var veikt nediskriminējošus pasākumus, lai samazinātu zvejas ietekmi uz jūras ekosistēmu saglabāšanu 12 jūras jūdžu zonā, ja Savienība nav pieņēmusi pasākumus, kas attiecas uz saglabāšanu un pārvaldību tieši šajā apgabalā. Direktīvā 92/43/EEK noteikta prasība izstrādāt saglabāšanas pasākumus, kas vajadzīgi attiecīgajām teritorijām. Dalībvalstu pasākumiem jābūt saskaņā ar kopējās zivsaimniecības politikas mērķiem, kas norādīti Regulas (EK) Nr. 2371/2002 2. pantā, un tie nevar būt mazāk stingri par spēkā esošajiem Savienības tiesību aktiem. Ja pasākumi attiecas uz zvejas kuģiem no citām dalībvalstīm, tie jāpaziņo Komisijai, dalībvalstīm un attiecīgajām reģionālajām konsultatīvajām padomēm, un pēc tam Komisijai tie jāapstiprina. |
| --- | --- |

(4)

Regulas (EK) Nr. 2371/2002 9. pantā paredzēts, ka dalībvalstis var veikt nediskriminējošus pasākumus, lai samazinātu zvejas ietekmi uz jūras ekosistēmu saglabāšanu 12 jūras jūdžu zonā, ja Savienība nav pieņēmusi pasākumus, kas attiecas uz saglabāšanu un pārvaldību tieši šajā apgabalā. Direktīvā 92/43/EEK noteikta prasība izstrādāt saglabāšanas pasākumus, kas vajadzīgi attiecīgajām teritorijām. Dalībvalstu pasākumiem jābūt saskaņā ar kopējās zivsaimniecības politikas mērķiem, kas norādīti Regulas (EK) Nr. 2371/2002 2. pantā, un tie nevar būt mazāk stingri par spēkā esošajiem Savienības tiesību aktiem. Ja pasākumi attiecas uz zvejas kuģiem no citām dalībvalstīm, tie jāpaziņo Komisijai, dalībvalstīm un attiecīgajām reģionālajām konsultatīvajām padomēm, un pēc tam Komisijai tie jāapstiprina.

| (5) | Apvienotā Karaliste 2013. gada 18. novembrī par pasākumiem, kādus tā plāno veikt trijās iepriekš minētajās aizsargājamajās dabas teritorijās, paziņoja Beļģijai un Francijai, kas ir dalībvalstis, uz kurām attiecas šie pasākumi, kā arī Ziemeļjūras reģionālajai konsultatīvajai padomei, Ziemeļrietumu ūdeņu reģionālajai konsultatīvajai padomei un Eiropas Komisijai. |
| --- | --- |

(5)

Apvienotā Karaliste 2013. gada 18. novembrī par pasākumiem, kādus tā plāno veikt trijās iepriekš minētajās aizsargājamajās dabas teritorijās, paziņoja Beļģijai un Francijai, kas ir dalībvalstis, uz kurām attiecas šie pasākumi, kā arī Ziemeļjūras reģionālajai konsultatīvajai padomei, Ziemeļrietumu ūdeņu reģionālajai konsultatīvajai padomei un Eiropas Komisijai.

| (6) | Ar pasākumiem, ko Apvienotā Karaliste ierosinājusi, pamatojoties uz Direktīvu 92/43/EEK, tiek noteikts triju aizsargājamo dabas teritoriju zonējums un aizliegums īpaši noteiktās zonās katrā no šīm trim aizsargājamajām dabas teritorijām izmantot velkamos grunts zvejas rīkus. Šā lēmuma aptverto pasākumu īstenošanas vajadzībām Apvienotā Karaliste velkamos grunts zvejas rīkus definē kā zvejas rīkus, kurus stumj vai velk pa ūdeni un kuri skar jūras gultni. Tie ietver grunts traļus ar traļu durvīm, grunts rāmja traļus, velkamās dragas un sūcējdragas. |
| --- | --- |

(6)

Ar pasākumiem, ko Apvienotā Karaliste ierosinājusi, pamatojoties uz Direktīvu 92/43/EEK, tiek noteikts triju aizsargājamo dabas teritoriju zonējums un aizliegums īpaši noteiktās zonās katrā no šīm trim aizsargājamajām dabas teritorijām izmantot velkamos grunts zvejas rīkus. Šā lēmuma aptverto pasākumu īstenošanas vajadzībām Apvienotā Karaliste velkamos grunts zvejas rīkus definē kā zvejas rīkus, kurus stumj vai velk pa ūdeni un kuri skar jūras gultni. Tie ietver grunts traļus ar traļu durvīm, grunts rāmja traļus, velkamās dragas un sūcējdragas.

| (7) | Apvienotās Karalistes ierosināto pasākumu mērķis ir palīdzēt Direktīvas 92/43/EEK īstenošanā, un tie ir saderīgi ar mērķiem, kas izklāstīti Regulas (EK) Nr. 2371/2002 2. pantā, jo īpaši attiecībā uz piesardzīgu pieeju, kas jāievēro to pasākumu veikšanā, kuri paredzēti, lai aizsargātu un saglabātu ūdeņu dzīvos resursus, |
| --- | --- |

(7)

Apvienotās Karalistes ierosināto pasākumu mērķis ir palīdzēt Direktīvas 92/43/EEK īstenošanā, un tie ir saderīgi ar mērķiem, kas izklāstīti Regulas (EK) Nr. 2371/2002 2. pantā, jo īpaši attiecībā uz piesardzīgu pieeju, kas jāievēro to pasākumu veikšanā, kuri paredzēti, lai aizsargātu un saglabātu ūdeņu dzīvos resursus,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo tiek apstiprināti Apvienotās Karalistes ierosinātie pasākumi jūras ekosistēmu aizsardzībai aizsargājamajās dabas teritorijās “Haisborough, Hammond and Winterton”, “Start Point to Plymouth Sound and Eddystone” un “Land's End and Cape Bank”, kā izklāstīts pielikumā.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Beļģijas Karalistei, Francijas Republikai un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotajai Karalistei.

Briselē, 2013. gada 11. decembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Maria DAMANAKI

---

(1)  OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp.

1

(2)  OV L 206, 22.7.1992., 7. lpp.

2

(3)  OV L 11, 13.1.2012, 1. lpp.

3

---

PIELIKUMS

PASKAIDROJUMA RAKSTS ATTIECĪBĀ UZ PAZIŅOJUMU PAR TRIM NOLIKUMIEM, LAI AIZLIEGTU VELKAMU GRUNTS ZVEJAS RĪKU IZMANTOŠANU NOTEIKTĀS ZONĀS APVIENOTĀS KARALISTES TERITORIĀLAJOS ŪDEŅOS

Paziņojums saskaņā ar 9. pantu Padomes 2002. gada 20. decembra Regulā (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp.)

SATURS

| 1. | Ievads |
| --- | --- |

1.

| 2. | ES tiesiskais regulējums |
| --- | --- |

2.

| 3. | Anglosakšu tiesiskais regulējums |
| --- | --- |

3.

| 4. | Pārskatītā pieeja zvejniecības pārvaldībai Eiropas jūras teritorijās (Natura 2000 teritorijās) |
| --- | --- |

4.

| 5. | Ierosinātie pasākumi |
| --- | --- |

5.

| 6. | Pasākumu izpildes nodrošināšana |
| --- | --- |

6.

| 7. | Apspriešanās ar attiecīgajām dalībvalstīm, reģionālajām konsultatīvajām padomēm un Eiropas Komisiju |
| --- | --- |

7.

Pielikumi

| I pielikums. | Eiropas jūras teritorijas “Land’s End and Cape Bank” (noteiktās zonas) nolikums par velkamo grunts zvejas rīku izmantošanu un karte |
| --- | --- |

I pielikums.

| II pielikums. | Eiropas jūras teritorijas “Start Point to Plymouth Sound and Eddystone” (noteikto zonu) nolikums par velkamo grunts zvejas rīku izmantošanu un karte |
| --- | --- |

II pielikums.

| III pielikums. | Eiropas jūras teritorijas “Haisborough, Hammond and Winterton” (noteikto zonu) nolikums par velkamo grunts zvejas rīku izmantošanu un karte |
| --- | --- |

III pielikums.

| IV pielikums. | Eiropas jūras teritorijas “Land’s End and Cape Bank” (noteiktās zonas) nolikuma par velkamo grunts zvejas rīku izmantošanu ietekmes novērtējums |
| --- | --- |

IV pielikums.

| V pielikums. | Eiropas jūras teritorijas “Start Point to Plymouth Sound and Eddystone” (noteikto zonu) nolikuma par velkamo grunts zvejas rīku izmantošanu ietekmes novērtējums |
| --- | --- |

V pielikums.

| VI pielikums. | Eiropas jūras teritorijas “Haisborough, Hammond and Winterton” (noteikto zonu) nolikuma par velkamo grunts zvejas rīku izmantošanu ietekmes novērtējums |
| --- | --- |

VI pielikums.

1.   IEVADS

Apvienotās Karalistes valdība ir iecerējusi veikt pasākumus, lai aizliegtu velkamo grunts zvejas rīku izmantošanu noteiktās zonās un tādējādi aizsargātu I pielikumā noteiktos rifu veidojumus konkrētās Natura 2000 jūras teritorijās Apvienotajā Karalistē. Lai šos pasākumus piemērotu visiem kuģiem, tostarp citu ES dalībvalstu zvejas kuģiem, Apvienotā Karaliste ievēro ES Regulas (EK) Nr. 2371/2002 9. pantā noteiktās procedūras. Pasākumi, ko Apvienotā Karaliste ir iecerējusi veikt, un attiecīgās dalībvalstis, ko tie ietekmēs, ir šādi:

| — | Eiropas jūras teritorijas “Land’s End and Cape Bank” (noteiktās zonas) nolikums par velkamo grunts zvejas rīku izmantošanu – Francija un Beļģija (I pielikums); |
| --- | --- |

—

Eiropas jūras teritorijas “Land’s End and Cape Bank” (noteiktās zonas) nolikums par velkamo grunts zvejas rīku izmantošanu – Francija un Beļģija (I pielikums);

| — | Eiropas jūras teritorijas “Start Point to Plymouth Sound and Eddystone” (noteikto zonu) nolikums par velkamo grunts zvejas rīku izmantošanu – Francija un Beļģija (II pielikums); |
| --- | --- |

—

Eiropas jūras teritorijas “Start Point to Plymouth Sound and Eddystone” (noteikto zonu) nolikums par velkamo grunts zvejas rīku izmantošanu – Francija un Beļģija (II pielikums);

| — | Eiropas jūras teritorijas “Haisborough, Hammond and Winterton” (noteikto zonu) nolikums par velkamo grunts zvejas rīku izmantošanu – Beļģija (III pielikums). |
| --- | --- |

—

Eiropas jūras teritorijas “Haisborough, Hammond and Winterton” (noteikto zonu) nolikums par velkamo grunts zvejas rīku izmantošanu – Beļģija (III pielikums).

2.   ES TIESISKAIS REGULĒJUMS

2.1.   Regulas (EK) Nr. 2371/2002 (Kopējās zivsaimniecības politikas pamatregulas) 9. pants

Regulas (EK) Nr. 2371/2002 9. pants ļauj dalībvalstīm veikt nediskriminējošus pasākumus, lai samazinātu zvejas ietekmi uz jūras ekosistēmu saglabāšanu 12 jūras jūdžu robežās no bāzes līnijas, ja Kopiena nav pieņēmusi pasākumus, kas attiecas uz saglabāšanu un pārvaldību tieši šajā apgabalā.

Dalībvalsts pasākumiem jābūt saderīgiem ar mērķiem, kas norādīti 2. pantā, un tie nevar būt mazāk stingri par spēkā esošajiem Kopienas tiesību aktiem.

Ja dalībvalstu pasākumi var ietekmēt citas dalībvalsts kuģus, šādus pasākumus pieņem tikai pēc tam, kad ar Komisiju, attiecīgo dalībvalsti un attiecīgajām reģionālajām konsultatīvajām padomēm (RKP) ir notikusi apspriešanās par pasākumu projektu, kuram pievienots paskaidrojuma raksts.

Ierosināto Apvienotās Karalistes pasākumu mērķis ir mazināt zvejas ietekmi uz jūras ekosistēmu saglabāšanu, aizsargājot Padomes Direktīvas 92/43/EEK I pielikumā noteiktos rifu veidojumus no stāvokļa pasliktināšanās, ko izraisa velkamu grunts zvejas rīku izmantošana.

Turklāt Kopiena nav pieņēmusi pasākumus, kas īpaši vērsti uz jūras ekosistēmu saglabāšanu šajās Natura 2000 jūras teritorijās.

2.2.   Piekļuve Apvienotās Karalistes teritoriālajiem ūdeņiem

Regulas (EK) Nr. 2371/2002 I pielikumā ir noteiktas citu dalībvalstu kuģu tiesības piekļūt Anglijas teritoriālajiem ūdeņiem (6–12 jūras jūdzes no 1983. gada bāzes līnijām).

Francijas un Beļģijas kuģiem ir piekļuve, lai zvejotu bentiskās zivis apgabalos, kuri ietver Kopienas nozīmes teritoriju (KNT) (1)“Land’s End and Cape Bank” un KNT “Start Point to Plymouth Sound and Eddystone”. Turklāt Beļģijas kuģiem ir arī piekļuve, lai zvejotu bentiskās zivis apgabalā, kurš ietver KNT “Haisborough, Hammond and Winterton”.

3.   ANGLOSAKŠU TIESISKAIS REGULĒJUMS

3.1.   2009. gada Jūras un piekrastes piekļuves akts (MaCCA)

Ar MaCCA 129.–133. iedaļu Jūras pārvaldības organizācijai (MMO) ir piešķirtas pilnvaras Anglijā pieņemt nolikumus par teritoriju līdz 12 jūras jūdzēm no Apvienotās Karalistes bāzes līnijas, lai veicinātu saglabājamo jūras zonu (MCZ) (aizsargājamas jūras teritorijas veids) saglabāšanas mērķu sasniegšanu.

3.2.   2010. gada Biotopu un sugu saglabāšanas noteikumi (Biotopu noteikumi)

Ar Biotopu noteikumu 38. iedaļu tiek paplašinātas MMO nolikumu pieņemšanas pilnvaras, ko tai piešķir MaCCA, lai MMO varētu pieņemt nolikumus Eiropas jūras teritorijas (Natura 2000 jūras teritorijas) aizsardzībai Anglijā.

4.   PĀRSKATĪTĀ PIEEJA KOMERCIĀLO ZVEJNIECĪBU PĀRVALDĪBAI EIROPAS JŪRAS TERITORIJĀS (NATURA 2000 TERITORIJĀS)

Vides, pārtikas un lauku lietu ministrija (Defra) 2012. gada 14. augustā izziņoja pārskatītu pieeju komerciālo zvejniecību pārvaldībai Eiropas jūras teritorijās (2) (Natura 2000 jūras teritorijas) Anglijas ūdeņos. Pārskatītā pieeja tika izstrādāta un tiek īstenota, cieši apspriežoties ar Īstenošanas grupu, kura atbild par zvejniecību Eiropas jūras teritorijās un kurā darbojas zvejas nozares un vides NVO pārstāvji un zivsaimniecības un jūrlietu zinātniskie konsultanti.

Saskaņā ar pārskatīto pieeju tika veikts vispārējs riska novērtējums par mijiedarbību starp visām komerciālās zvejas darbībām un visiem noteiktajiem veidojumiem, kas atrodas Natura 2000 jūras teritorijās Anglijas ūdeņos. Minētā novērtējuma rezultāti ir apkopoti un atspoguļoti matricā (3). Minētajā matricā darbības un veidojuma mijiedarbība ir klasificēta kā sarkana, dzeltena, zaļa vai zila. Sarkanā kategorija norāda uz lielu veidojuma stāvokļa pasliktināšanās risku. Lai novērstu stāvokļa pasliktināšanās risku un tādējādi nodrošinātu atbilstību Padomes Direktīvas 92/43/EEK (Biotopu direktīva) 6. pantam, Apvienotās Karalistes regulatīvajām iestādēm līdz 2013. gada beigām ir jāievieš pārvaldība, lai aizliegtu darbības, kas rada šādu mijiedarbību. Vides, zvejniecības un akvakultūras zinātnes centrs (Cefas) veica matricas rezultātu neatkarīgu izvērtēšanu (4).

Šajā paziņojumā iekļautie ierosinātie pasākumi ir paredzēti liela riska mijiedarbības (“sarkanās” mijiedarbības) pārvaldībai. Saistībā ar mijiedarbību, kas klasificēta kā dzeltena, ir lielāka neskaidrība attiecībā uz risku, un būs vajadzīgi teritorijas līmeņa novērtējumi, lai noteiktu, vai rifu veidojumu aizsardzībai ir nepieciešama darbības pārvaldība. Novērtējumi tiks veikti no 2014. līdz 2016. gadam, un gadījumā, ja pārvaldības pasākumi būs vajadzīgi, tie tiks ieviesti līdz 2016. gada beigām. “Dzeltenās” mijiedarbības novērtējumā jāņem vērā tādu mijiedarbību kombinētā ietekme, kuras atsevišķi, visticamāk, neietekmētu veidojuma saglabāšanas mērķa sasniegšanu (matricā šāda mijiedarbība klasificēta kā zaļa). Klasificēšana zilajā kategorijā nozīmē, ka praktiskas mijiedarbības nav, un tādēļ turpmāks novērtējums nav vajadzīgs.

5.   IEROSINĀTIE PASĀKUMI

Ar ierosinātajiem pasākumiem aizliedz izmantot velkamus grunts zvejas rīkus noteiktās zonās (I–III pielikums). Velkamie grunts zvejas rīki ir zvejas rīki, kurus stumj vai velk pa ūdeni un kuri skar jūras gultni. Tie ietver grunts traļus ar traļu durvīm, grunts rāmja traļus, velkamās dragas un sūcējdragas.

Mijiedarbība starp šiem rifa veidojumiem un velkamajiem grunts zvejas rīkiem ir izvēlēta tāpēc, ka tā ir identificēta kā tāda, kas rada rifu veidojumu stāvokļa pasliktināšanās lielu risku. Attiecībā uz citu mijiedarbību, kas rodas minētajās Natura 2000 jūras teritorijās (piemēram, starp velkamiem grunts zvejas rīkiem un smilšu sēkļiem), ietekmes novērtējums tiks veikts katrai teritorijai atsevišķi (kā izklāstīts iepriekš), un līdz 2016. gada beigām tiks ieviesta pienācīga šīs mijiedarbības pārvaldība.

Par katru ierosināto pasākumu ir sagatavots ietekmes novērtējums (IN), lai apzinātu jebkādu radīto ekonomisko ietekmi (IV–VI pielikums).

6.   PASĀKUMU IZPILDES NODROŠINĀŠANA

MMO attiecībā uz Eiropas jūras teritoriju pārvaldību īstenos uz datiem un risku balstītu izpildes nodrošināšanas pieeju.

Ja dati liecinās par neatbilstību pārvaldības pasākumam vai šādas neatbilstības risku, MMO izstrādās izpildes nodrošināšanas stratēģiju, kas piemērota attiecīgās MPA vajadzībām, un vajadzības gadījumā izmantos atbilstošus resursus. Tas nozīmē, ka var tikt pieaicināta Karaliskā flote, veikta novērošana no gaisa vai kopīgas darbības ar citām organizācijām (piemēram, IFCA, Apvienotās Karalistes robežsardze, Vides aģentūra vai citas dalībvalstu reglamentējošās iestādes). MMO koordinēs visas kopīgās darbības, un izpildes nodrošināšanas pasākumu biežums un intensitāte būs atkarīgi no riska; var tikt izmantoti arī uzraudzības pasākumi, kuros kuģiem jāziņo par savu atrašanās vietu.

Plašāka informācija par MMO uz risku balstīto izpildes nodrošināšanas procesu pieejama vietnē http://www.marinemanagement.org.uk/about/documents/risk-based-enforcement.pdf.

Galvenie principi, ar kuru palīdzību MMO reglamentēs MPA, noteikti 2006. gada Likumdošanas un regulējuma reformas likumā (Legislative and Regulatory Reform Act 2006) un Regulatīvo iestāžu atbilstības kodeksā (Regulators' Compliance Code), un to mērķis ir nodrošināt, ka MMO rīkojas samērīgi, atbildīgi, konsekventi, pārredzami un mērķtiecīgi visās tās izpildes nodrošināšanas darbībās. Plašāka informācija pieejama MMO atbilstības un izpildes nodrošināšanas stratēģijā: http://www.marinemanagement.org.uk/about/documents/compliance_enforcement.pdf.

7.   APSPRIEŠANĀS AR ATTIECĪGAJĀM DALĪBVALSTĪM, REĢIONĀLAJĀM KONSULTATĪVAJĀM PADOMĒM UN EIROPAS KOMISIJU

Attiecīgās dalībvalstis saistībā ar šiem ierosinātajiem pasākumiem ir Francija un Beļģija. Attiecīgās RKP ir Ziemeļjūras RKP (attiecībā uz KNT “Haisborough, Hammond and Winterton”) un Ziemeļrietumu ūdeņu RKP (attiecībā uz KNT “Land’s End and Cape Bank” un KNT “Start Point to Plymouth Sound and Eddystone”).

Notikusi sazināšanās ar Francijas un Beļģijas zivsaimniecības iestādēm, lai neformālās sarunās apspriestu Apvienotās Karalistes priekšlikumus. Ar abām zivsaimniecības iestādēm, attiecīgajiem zvejas nozares pārstāvjiem no Francijas un Beļģijas un attiecīgajām RKP notikušas oficiālas apspriešanās par šiem pasākumiem, tās norisinājās no 2013. gada 10. septembra līdz 22. oktobrim.

7.1.   Apspriešanās datumi

Neoficiālas iepriekšējas apspriešanās par ierosinātajiem pasākumiem notika no 2013. gada 9. jūnija līdz 15. augustam. Sabiedriskā apspriešana par šiem pasākumiem, kā to paredz Apvienotās Karalistes tiesību akti, notika no 2013. gada 10. septembra līdz 22. oktobrim. Oficiāls paziņojums, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 2371/2002 9. pantā, tika sniegts līdz 2013. gada 18. novembrim.

Jūras pārvaldības organizācija (MMO) 2013. gada 7. jūnijā rakstiski vērsās pie Francijas zivsaimniecības iestādēm (Direction des pêches maritimes et de l'aquaculture un Agence des aires marine protégées) un Beļģijas zivsaimniecības iestādes (Dienst Zeevisserij), lūdzot iespēju apspriest priekšlikumus ar iestādēm un zvejas nozares pārstāvjiem.

2013. gada 12. jūlijā tika noorganizēta sanāksme, kurā piedalījās MMO, Dienst Zeevisserij (Beļģijas zivsaimniecības iestāde), Redescentrale (Beļģijas Zivju produktu ražotāju organizācija) un citi Beļģijas zvejas nozares pārstāvji.

Francijas iestādes 2013. gada 9. jūlijā atbildēja MMO, ierosinot rīkot sanāksmi septembrī. 2013. gada 27. septembrī notika sanāksme, kurā piedalījās MMO, Direction des pêches maritimes et de l'aquaculture (Francijas zivsaimniecības iestāde), Comité National des Pêches Maritimes et des élevages marins (CNPMEM – Francijas zivsaimniecības pārstāvji) un vairāki reģionālie Francijas zvejniecības pārstāvji.

MMO2013. gada 10. septembrī rakstiski vērsās pie abām RKP, aicinot tās izteikt piezīmes par sabiedrisko apspriešanu. Pēc sazvanīšanās ar sekretariātiem abas RKP norādīja, ka tās negatavos konsolidētu atbildi saistībā ar sabiedrisko apspriešanu, bet informēs par apspriešanu savus locekļus, lai tie varētu sniegt atbildes individuāli, ja vēlēsies.

7.2.   Atbildes saistībā ar sabiedrisko apspriešanu un MMO atbildes

Ne no Francijas un Beļģijas iestādēm, ne no attiecīgajām RKP atbildes saistībā ar sabiedrisko apspriešanu netika saņemtas. Atbildes saistībā ar sabiedrisko apspriešanu par citu dalībvalstu kuģiem tika saņemtas no Redescentrale un CNPMEM.

7.3.   Sarakste starp Apvienoto Karalisti un Eiropas Komisiju

Defra 20. jūnijā rakstiski vērsās pie Eiropas Komisijas, lai sniegtu jaunāko informāciju par ierosinātajiem MMO pasākumiem. Tajā tika iekļauta karte, kurā attēloti I pielikumā minētie veidojumi, kas jāaizsargā. 2013. gada 18. septembrī notika sanāksme, kurā piedalījās Defra, MMO un Eiropas Komisija, un tās mērķis bija skaidrāk izklāstīt MMO priekšlikumus.

I   PIELIKUMS

JŪRAS PĀRVALDĪBAS ORGANIZĀCIJA

2009. GADA JŪRAS UN PIEKRASTES PIEKĻUVES AKTS (2009 c.23)

EIROPAS JŪRAS TERITORIJAS “LAND’S END AND CAPE BANK” (NOTEIKTĀS ZONAS) NOLIKUMS PAR VELKAMO GRUNTS ZVEJAS RĪKU IZMANTOŠANU

Jūras pārvaldības organizācija (5), īstenojot pilnvaras, kas tai piešķirtas ar 2010. gada Biotopu un sugu saglabāšanas noteikumu (6) 38. noteikumu un 2009. gada Jūras un piekrastes piekļuves akta (7) 129. iedaļu, un:

| — | novietojusi nolikuma projekta kopijas piemērotās vietās pārbaudes nolūkiem saskaņā ar minētā akta 130. iedaļas 3. punktu; |
| --- | --- |

—

novietojusi nolikuma projekta kopijas piemērotās vietās pārbaudes nolūkiem saskaņā ar minētā akta 130. iedaļas 3. punktu;

| — | iesniegusi nolikuma projekta kopiju visām personām pēc to pieprasījuma saskaņā ar minētā akta 130. iedaļas 4. punktu; |
| --- | --- |

—

iesniegusi nolikuma projekta kopiju visām personām pēc to pieprasījuma saskaņā ar minētā akta 130. iedaļas 4. punktu;

| — | publicējusi paziņojumu par savu priekšlikumu pieņemt nolikumu saskaņā ar minētā akta 130. iedaļas 6. punktu un 130. iedaļas 7. punktu; |
| --- | --- |

—

publicējusi paziņojumu par savu priekšlikumu pieņemt nolikumu saskaņā ar minētā akta 130. iedaļas 6. punktu un 130. iedaļas 7. punktu;

| — | apspriedusies ar Eiropas Komisiju, Beļģijas Karalistes valdību, Francijas Republikas valdību un Ziemeļrietumu ūdeņu reģionālo konsultatīvo padomi un vēlāk no Komisijas saņēmusi apstiprinājumu par nolikuma projektu saskaņā ar 8. panta 3. punktu, 9. panta 1. punktu un 9. panta 2. punktu Padomes 2002. gada 20. decembra Regulā (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (8), |
| --- | --- |

—

apspriedusies ar Eiropas Komisiju, Beļģijas Karalistes valdību, Francijas Republikas valdību un Ziemeļrietumu ūdeņu reģionālo konsultatīvo padomi un vēlāk no Komisijas saņēmusi apstiprinājumu par nolikuma projektu saskaņā ar 8. panta 3. punktu, 9. panta 1. punktu un 9. panta 2. punktu Padomes 2002. gada 20. decembra Regulā (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (8),

pieņem šādu nolikumu.

Definīcijas

| 1. | Šajā nolikumā “noteiktā zona” ir Cape Bank, kas definēta papildinājumā. |
| --- | --- |

1.

Šajā nolikumā “noteiktā zona” ir Cape Bank, kas definēta papildinājumā.

Aizliegums

| 2. | Neviena persona noteiktajā zonā nedrīkst izmantot velkamus grunts zvejas rīkus. |
| --- | --- |

2.

Neviena persona noteiktajā zonā nedrīkst izmantot velkamus grunts zvejas rīkus.

Izņēmums attiecībā uz zinātniskiem, krājumu veidošanas vai audzēšanas mērķiem

| 3. | Šis nolikums neattiecas uz personām, kas veic darbības, kuras citos gadījumos tiktu uzskatītas par šā nolikuma pārkāpumiem, ja tās veic saskaņā ar Jūras pārvaldības organizācijas izdotu rakstisku atļauju veikt šādas darbības zinātniskiem, krājumu veidošanas vai audzēšanas mērķiem. |
| --- | --- |

3.

Šis nolikums neattiecas uz personām, kas veic darbības, kuras citos gadījumos tiktu uzskatītas par šā nolikuma pārkāpumiem, ja tās veic saskaņā ar Jūras pārvaldības organizācijas izdotu rakstisku atļauju veikt šādas darbības zinātniskiem, krājumu veidošanas vai audzēšanas mērķiem.

Atsauce

| 4. | Izdarot atsauci, šo nolikumu var dēvēt par Eiropas jūras teritorijas “Land’s End and Cape Bank” (noteiktās zonas) velkamo grunts zvejas rīku izmantošanas nolikumu. |
| --- | --- |

4.

Izdarot atsauci, šo nolikumu var dēvēt par Eiropas jūras teritorijas “Land’s End and Cape Bank” (noteiktās zonas) velkamo grunts zvejas rīku izmantošanas nolikumu.

Apzīmogojusi Jūras pārvaldības organizācija

2013. gada [ ]. [ ]

LS

Jūras pārvaldības organizācijas vispārējais zīmogs uzspiests šim nolikumam, klātesot šādai personai:

[vārds, uzvārds]

Jūras pārvaldības organizācijas galvenā izpildpersona

Vides, pārtikas un lauku lietu ministrs, īstenojot pilnvaras, kas viņam piešķirtas ar 2009. gada Jūras un piekrastes piekļuves akta 130. iedaļas 8. punktu, apstiprina Eiropas jūras teritorijas “Land’s End and Cape Bank” (noteiktās zonas) velkamo grunts zvejas rīku izmantošanas nolikumu, ko Jūras pārvaldības organizācija pieņēmusi 2013. gada [ ] [ ], un ir noteicis, ka nolikums stājas spēkā 2013. gada [ ] [ ].

[vārds, uzvārds]

[amata nosaukums]

vecākais ierēdnis Vides, pārtikas un lauku lietu ministra vārdā

Datums:

PAPILDINĀJUMS

Cape Bank definīcija

Šajā papildinājumā izmantoto koordinātu pamatā ir WGS 84 dati, kur “WGS 84” ir Pasaules ģeodēziskā sistēma, kas pārskatīta 1984. gadā.

Cape Bank ir zona, ko norobežo līnija, kura novilkta no:

| | punkta A (50 grādi 19,969 minūtes ziemeļu platuma, 5 grādi 43,216 minūtes rietumu garuma) līdz |
| --- | --- |

punkta A (50 grādi 19,969 minūtes ziemeļu platuma, 5 grādi 43,216 minūtes rietumu garuma) līdz

| | punktam B (50 grādi 16,913 minūtes ziemeļu platuma, 5 grādi 48,820 minūtes rietumu garuma), tad līdz |
| --- | --- |

punktam B (50 grādi 16,913 minūtes ziemeļu platuma, 5 grādi 48,820 minūtes rietumu garuma), tad līdz

| | punktam C (50 grādi 8,500 minūtes ziemeļu platuma, 5 grādi 47,338 minūtes rietumu garuma), tad līdz |
| --- | --- |

punktam C (50 grādi 8,500 minūtes ziemeļu platuma, 5 grādi 47,338 minūtes rietumu garuma), tad līdz

| | punktam D (50 grādi 4,747 minūtes ziemeļu platuma, 5 grādi 48,929 minūtes rietumu garuma), tad līdz |
| --- | --- |

punktam D (50 grādi 4,747 minūtes ziemeļu platuma, 5 grādi 48,929 minūtes rietumu garuma), tad līdz

| | punktam E (50 grādi 11,468 minūtes ziemeļu platuma, 5 grādi 57,977 minūtes rietumu garuma), tad līdz |
| --- | --- |

punktam E (50 grādi 11,468 minūtes ziemeļu platuma, 5 grādi 57,977 minūtes rietumu garuma), tad līdz

| | punktam F (50 grādi 19,129 minūtes ziemeļu platuma, 5 grādi 52,099 minūtes rietumu garuma), tad līdz |
| --- | --- |

punktam F (50 grādi 19,129 minūtes ziemeļu platuma, 5 grādi 52,099 minūtes rietumu garuma), tad līdz

| | punktam G (50 grādi 21,159 minūtes ziemeļu platuma, 5 grādi 44,468 minūtes rietumu garuma) |
| --- | --- |

punktam G (50 grādi 21,159 minūtes ziemeļu platuma, 5 grādi 44,468 minūtes rietumu garuma)

un tad no punkta G līdz punktam A.

Paskaidrojums

(Šis paskaidrojums nav daļa no nolikuma)

Jūras pārvaldības organizācija ir pieņēmusi šo nolikumu, lai nodrošinātu, ka zvejas darbības tiek pārvaldītas tādējādi, ka tiek nodrošināta atbilstība prasībām, kuras paredzētas 6. pantā Padomes 1992. gada 21. maija Direktīvā 92/43/EEK par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību.

Ar šo nolikumu tiek aizsargātas augstu pacelto jūras rifu sabiedrības, aizliedzot velkamu grunts zvejas rīku izmantošanu “Land’s End and Cape Bank” noteiktajās zonās.

Noteiktās zonas ir definētas šā nolikuma 1. punktā un papildinājumā.

Kartē noteiktās zonas ir norādītas vienīgi ilustratīviem mērķiem.

Image

II   PIELIKUMS

JŪRAS PĀRVALDĪBAS ORGANIZĀCIJA

2009. GADA JŪRAS UN PIEKRASTES PIEKĻUVES AKTS (2009 c.23)

EIROPAS JŪRAS TERITORIJAS “START POINT TO PLYMOUTH SOUND AND EDDYSTONE” (NOTEIKTO ZONU) NOLIKUMS PAR VELKAMO GRUNTS ZVEJAS RĪKU IZMANTOŠANU

Jūras pārvaldības organizācija (9), īstenojot pilnvaras, kas tai piešķirtas ar 2010. gada Biotopu un sugu saglabāšanas noteikumu (10) 38. noteikumu un 2009. gada Jūras un piekrastes piekļuves akta (11) 129. iedaļu, un:

| — | novietojusi nolikuma projekta kopijas piemērotās vietās pārbaudes nolūkiem saskaņā ar minētā akta 130. iedaļas 3. punktu; |
| --- | --- |

—

novietojusi nolikuma projekta kopijas piemērotās vietās pārbaudes nolūkiem saskaņā ar minētā akta 130. iedaļas 3. punktu;

| — | iesniegusi nolikuma projekta kopiju visām personām pēc to pieprasījuma saskaņā ar minētā akta 130. iedaļas 4. punktu; |
| --- | --- |

—

iesniegusi nolikuma projekta kopiju visām personām pēc to pieprasījuma saskaņā ar minētā akta 130. iedaļas 4. punktu;

| — | publicējusi paziņojumu par savu priekšlikumu pieņemt nolikumu saskaņā ar minētā akta 130. iedaļas 6. punktu un 130. iedaļas 7. punktu; |
| --- | --- |

—

publicējusi paziņojumu par savu priekšlikumu pieņemt nolikumu saskaņā ar minētā akta 130. iedaļas 6. punktu un 130. iedaļas 7. punktu;

| — | apspriedusies ar Eiropas Komisiju, Beļģijas Karalistes valdību, Francijas Republikas valdību un Ziemeļrietumu ūdeņu reģionālo konsultatīvo padomi un vēlāk no Komisijas saņēmusi apstiprinājumu par nolikuma projektu saskaņā ar 8. panta 3. punktu, 9. panta 1. punktu un 9. panta 2. punktu Padomes 2002. gada 20. decembra Regulā (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (12); |
| --- | --- |

—

apspriedusies ar Eiropas Komisiju, Beļģijas Karalistes valdību, Francijas Republikas valdību un Ziemeļrietumu ūdeņu reģionālo konsultatīvo padomi un vēlāk no Komisijas saņēmusi apstiprinājumu par nolikuma projektu saskaņā ar 8. panta 3. punktu, 9. panta 1. punktu un 9. panta 2. punktu Padomes 2002. gada 20. decembra Regulā (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (12);

pieņem šādu nolikumu.

Definīcijas

| 1. | Šajā nolikumā:






  a) | “1983. gada bāzes līnijas” ir 1983. gada 25. janvāra bāzes līnijas Apvienotās Karalistes teritoriālās jūras platuma mērīšanai saskaņā ar 1964. gada Padomes teritoriālo ūdeņu rīkojumu (Territorial Waters Order in Council)
   (13); |
| --- | --- | --- |

1.

Šajā nolikumā:

a)

“1983. gada bāzes līnijas” ir 1983. gada 25. janvāra bāzes līnijas Apvienotās Karalistes teritoriālās jūras platuma mērīšanai saskaņā ar 1964. gada Padomes teritoriālo ūdeņu rīkojumu (Territorial Waters Order in Council)
   (13);

| b) | “noteiktās zonas” ir Hatt Rock un Brentons, kā definēts papildinājumā. |
| --- | --- |

b)

“noteiktās zonas” ir Hatt Rock un Brentons, kā definēts papildinājumā.

Aizliegums

| 2. | Neviena persona nedrīkst izmantot velkamos grunts zvejas rīkus noteiktajās zonās. |
| --- | --- |

2.

Neviena persona nedrīkst izmantot velkamos grunts zvejas rīkus noteiktajās zonās.

Izņēmums attiecībā uz zinātniskiem, krājumu veidošanas vai audzēšanas mērķiem

| 3. | Šis nolikums neattiecas uz personām, kas veic darbības, kuras citos gadījumos tiktu uzskatītas par šā nolikuma pārkāpumiem, ja tās veic saskaņā ar Jūras pārvaldības organizācijas izdotu rakstisku atļauju veikt šādas darbības zinātniskiem, krājumu veidošanas vai audzēšanas mērķiem. |
| --- | --- |

3.

Šis nolikums neattiecas uz personām, kas veic darbības, kuras citos gadījumos tiktu uzskatītas par šā nolikuma pārkāpumiem, ja tās veic saskaņā ar Jūras pārvaldības organizācijas izdotu rakstisku atļauju veikt šādas darbības zinātniskiem, krājumu veidošanas vai audzēšanas mērķiem.

Atsauce

| 4. | Izdarot atsauci, šo nolikumu var dēvēt par Eiropas jūras teritorijas “Start Point to Plymouth Sound and Eddystone” (noteikto zonu) velkamo grunts zvejas rīku izmantošanas nolikumu. |
| --- | --- |

4.

Izdarot atsauci, šo nolikumu var dēvēt par Eiropas jūras teritorijas “Start Point to Plymouth Sound and Eddystone” (noteikto zonu) velkamo grunts zvejas rīku izmantošanas nolikumu.

Apzīmogojusi Jūras pārvaldības organizācija

2013. gada [ ]. [ ]

LS

Jūras pārvaldības organizācijas vispārējais zīmogs uzspiests šim nolikumam, klātesot šādai personai:

[vārds, uzvārds]

Jūras pārvaldības organizācijas galvenā izpildpersona

Vides, pārtikas un lauku lietu ministrs, īstenojot pilnvaras, kas viņam piešķirtas ar 2009. gada Jūras un piekrastes piekļuves akta 130. iedaļas 8. punktu, apstiprina Eiropas jūras teritorijas “Start Point to Plymouth Sound and Eddystone” (noteikto zonu) velkamo grunts zvejas rīku izmantošanas nolikumu, ko Jūras pārvaldības organizācija pieņēmusi 2013. gada [ ] [ ], un ir noteicis, ka nolikums stājas spēkā 2013. gada [ ] [ ].

[vārds, uzvārds]

[amata nosaukums]

vecākais ierēdnis Vides, pārtikas un lauku lietu ministra vārdā

Datums:

PAPILDINĀJUMS

Hatt Rock un Brentons definīcijas

Šajā papildinājumā izmantoto koordinātu pamatā ir WGS 84 dati, kur “WGS 84” ir Pasaules ģeodēziskā sistēma, kas pārskatīta 1984. gadā.

Hatt Rock ir zona, ko norobežo līnija, kura novilkta no:

| | punkta A (50 grādi 10,320 minūtes ziemeļu platuma, 4 grādi 28,388 minūtes rietumu garuma) līdz |
| --- | --- |

punkta A (50 grādi 10,320 minūtes ziemeļu platuma, 4 grādi 28,388 minūtes rietumu garuma) līdz

| | punktam B (50 grādi 10,170 minūtes ziemeļu platuma, 4 grādi 29,413 minūtes rietumu garuma), tad līdz |
| --- | --- |

punktam B (50 grādi 10,170 minūtes ziemeļu platuma, 4 grādi 29,413 minūtes rietumu garuma), tad līdz

| | punktam C (50 grādi 10,568 minūtes ziemeļu platuma, 4 grādi 29,755 minūtes rietumu garuma), tad līdz |
| --- | --- |

punktam C (50 grādi 10,568 minūtes ziemeļu platuma, 4 grādi 29,755 minūtes rietumu garuma), tad līdz

| | punktam D (50 grādi 10,832 minūtes ziemeļu platuma, 4 grādi 29,227 minūtes rietumu garuma), tad līdz |
| --- | --- |

punktam D (50 grādi 10,832 minūtes ziemeļu platuma, 4 grādi 29,227 minūtes rietumu garuma), tad līdz

| | punktam E (50 grādi 10,782 minūtes ziemeļu platuma, 4 grādi 28,543 minūtes rietumu garuma) |
| --- | --- |

punktam E (50 grādi 10,782 minūtes ziemeļu platuma, 4 grādi 28,543 minūtes rietumu garuma)

un tad no punkta E līdz punktam A.

Brentons ir zona, ko norobežo līnija, kura novilkta no:

| | punkta A (50 grādi 10,714 minūtes ziemeļu platuma, 4 grādi 25,325 minūtes rietumu garuma) līdz |
| --- | --- |

punkta A (50 grādi 10,714 minūtes ziemeļu platuma, 4 grādi 25,325 minūtes rietumu garuma) līdz

| | punktam B (50 grādi 10,651 minūte ziemeļu platuma, 4 grādi 25,599 minūtes rietumu garuma), tad līdz |
| --- | --- |

punktam B (50 grādi 10,651 minūte ziemeļu platuma, 4 grādi 25,599 minūtes rietumu garuma), tad līdz

| | punktam C (50 grādi 10,632 minūtes ziemeļu platuma, 4 grādi 25,870 minūtes rietumu garuma), tad līdz |
| --- | --- |

punktam C (50 grādi 10,632 minūtes ziemeļu platuma, 4 grādi 25,870 minūtes rietumu garuma), tad līdz

| | punktam D (50 grādi 12,167 minūtes ziemeļu platuma, 4 grādi 26,709 minūtes rietumu garuma), tad līdz |
| --- | --- |

punktam D (50 grādi 12,167 minūtes ziemeļu platuma, 4 grādi 26,709 minūtes rietumu garuma), tad līdz

| | punktam E (50 grādi 12,330 minūtes ziemeļu platuma, 4 grādi 26,505 minūtes rietumu garuma), tad līdz |
| --- | --- |

punktam E (50 grādi 12,330 minūtes ziemeļu platuma, 4 grādi 26,505 minūtes rietumu garuma), tad līdz

| | punktam F (50 grādi 12,398 minūtes ziemeļu platuma, 4 grādi 26,1972 minūtes rietumu garuma), tad līdz |
| --- | --- |

punktam F (50 grādi 12,398 minūtes ziemeļu platuma, 4 grādi 26,1972 minūtes rietumu garuma), tad līdz

| | punktam G (50 grādi 12,750 minūtes ziemeļu platuma, 4 grādi 25,251 minūte rietumu garuma), tad līdz |
| --- | --- |

punktam G (50 grādi 12,750 minūtes ziemeļu platuma, 4 grādi 25,251 minūte rietumu garuma), tad līdz

| | punktam H (50 grādi 12,956 minūtes ziemeļu platuma, 4 grādi 24,723 minūtes rietumu garuma) |
| --- | --- |

punktam H (50 grādi 12,956 minūtes ziemeļu platuma, 4 grādi 24,723 minūtes rietumu garuma)

un tad no punkta H līdz punktam A kā līnija, kas novilkta sešas jūras jūdzes uz jūras pusi no 1983. gada bāzes līnijām.

Paskaidrojums

(Šis paskaidrojums nav daļa no nolikuma)

Jūras pārvaldības organizācija ir pieņēmusi šo nolikumu, lai nodrošinātu, ka zvejas darbības tiek pārvaldītas tādējādi, ka tiek nodrošināta atbilstība prasībām, kuras paredzētas 6. pantā Padomes 1992. gada 21. maija Direktīvā 92/43/EEK par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību.

Ar šo nolikumu tiek aizsargāti cieto iežu rifi, aizliedzot velkamu grunts zvejas rīku izmantošanu Eiropas jūras teritorijas “Start Point to Plymouth Sound and Eddystone” noteiktajās zonās.

Noteiktās zonas ir definētas šā nolikuma 1. punktā un papildinājumā.

Kartē noteiktās zonas ir norādītas vienīgi ilustratīviem mērķiem.

Image

III   PIELIKUMS

JŪRAS PĀRVALDĪBAS ORGANIZĀCIJA

2009. GADA JŪRAS UN PIEKRASTES PIEKĻUVES AKTS (2009 c.23)

EIROPAS JŪRAS TERITORIJAS “HAISBOROUGH, HAMMOND AND WINTERTON” (NOTEIKTO ZONU) NOLIKUMS PAR VELKAMO GRUNTS ZVEJAS RĪKU IZMANTOŠANU

Jūras pārvaldības organizācija (14), īstenojot pilnvaras, kas tai piešķirtas ar 2010. gada Biotopu un sugu saglabāšanas noteikumu (15) 38. noteikumu un 2009. gada Jūras un piekrastes piekļuves akta (16) 129. iedaļu, un:

| — | novietojusi nolikuma projekta kopijas piemērotās vietās pārbaudes nolūkiem saskaņā ar minētā akta 130. iedaļas 3. punktu; |
| --- | --- |

—

novietojusi nolikuma projekta kopijas piemērotās vietās pārbaudes nolūkiem saskaņā ar minētā akta 130. iedaļas 3. punktu;

| — | iesniegusi nolikuma projekta kopiju visām personām pēc to pieprasījuma saskaņā ar minētā akta 130. iedaļas 4. punktu; |
| --- | --- |

—

iesniegusi nolikuma projekta kopiju visām personām pēc to pieprasījuma saskaņā ar minētā akta 130. iedaļas 4. punktu;

| — | publicējusi paziņojumu par savu priekšlikumu pieņemt nolikumu saskaņā ar minētā akta 130. iedaļas 6. un 130. iedaļas 7. punktu; |
| --- | --- |

—

publicējusi paziņojumu par savu priekšlikumu pieņemt nolikumu saskaņā ar minētā akta 130. iedaļas 6. un 130. iedaļas 7. punktu;

| — | apspriedusies ar Eiropas Komisiju, Beļģijas Karalistes valdību un Ziemeļjūras reģionālo konsultatīvo padomi un vēlāk no Komisijas saņēmusi apstiprinājumu par nolikuma projektu saskaņā ar 8. panta 3. punktu, 9. panta 1. punktu un 9. panta 2. punktu Padomes 2002. gada 20. decembra Regulā (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (17); |
| --- | --- |

—

apspriedusies ar Eiropas Komisiju, Beļģijas Karalistes valdību un Ziemeļjūras reģionālo konsultatīvo padomi un vēlāk no Komisijas saņēmusi apstiprinājumu par nolikuma projektu saskaņā ar 8. panta 3. punktu, 9. panta 1. punktu un 9. panta 2. punktu Padomes 2002. gada 20. decembra Regulā (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (17);

pieņem šādu nolikumu.

Definīcijas

| 1. | Šajā nolikumā “noteiktās zonas” ir 1. zona un 2. zona, kā definēts papildinājumā. |
| --- | --- |

1.

Šajā nolikumā “noteiktās zonas” ir 1. zona un 2. zona, kā definēts papildinājumā.

Aizliegums

| 2. | Neviena persona nedrīkst izmantot velkamus grunts zvejas rīkus noteiktajās zonās. |
| --- | --- |

2.

Neviena persona nedrīkst izmantot velkamus grunts zvejas rīkus noteiktajās zonās.

Izņēmums attiecībā uz zinātniskiem, krājumu veidošanas vai audzēšanas mērķiem

| 3. | Šis nolikums neattiecas uz personām, kas veic darbības, kuras citos gadījumos tiktu uzskatītas par šā nolikuma pārkāpumiem, ja tās veic saskaņā ar Jūras pārvaldības organizācijas izdotu rakstisku atļauju veikt šādas darbības zinātniskiem, krājumu veidošanas vai audzēšanas mērķiem. |
| --- | --- |

3.

Šis nolikums neattiecas uz personām, kas veic darbības, kuras citos gadījumos tiktu uzskatītas par šā nolikuma pārkāpumiem, ja tās veic saskaņā ar Jūras pārvaldības organizācijas izdotu rakstisku atļauju veikt šādas darbības zinātniskiem, krājumu veidošanas vai audzēšanas mērķiem.

Atsauce

| 4. | Izdarot atsauci, šo nolikumu var dēvēt par Eiropas jūras teritorijas “Haisborough, Hammond and Winterton” (noteikto zonu) velkamo grunts zvejas rīku izmantošanas nolikumu. |
| --- | --- |

4.

Izdarot atsauci, šo nolikumu var dēvēt par Eiropas jūras teritorijas “Haisborough, Hammond and Winterton” (noteikto zonu) velkamo grunts zvejas rīku izmantošanas nolikumu.

Apzīmogojusi Jūras pārvaldības organizācija

2013. gada [ ]. [ ]

LS

Jūras pārvaldības organizācijas vispārējais zīmogs uzspiests šim nolikumam, klātesot šādai personai:

[vārds, uzvārds]

Jūras pārvaldības organizācijas galvenā izpildpersona

Vides, pārtikas un lauku lietu ministrs, īstenojot pilnvaras, kas viņam piešķirtas ar 2009. gada Jūras un piekrastes piekļuves akta 130. iedaļas 8. punktu, apstiprina Eiropas jūras teritorijas “Haisborough, Hammond and Winterton” (noteikto zonu) velkamo grunts zvejas rīku nolikumu, ko Jūras pārvaldības organizācija pieņēmusi 2013. gada [ ] [ ], un ir noteicis, ka nolikums stājas spēkā 2013. gada [ ] [ ].

[vārds, uzvārds]

[amata nosaukums]

vecākais ierēdnis Vides, pārtikas un lauku lietu ministra vārdā

Datums:

PAPILDINĀJUMS

1. zonas un 2. zonas definīcija

Šajā papildinājumā izmantoto koordinātu pamatā ir WGS 84 dati, kur “WGS 84” ir Pasaules ģeodēziskā sistēma, kas pārskatīta 1984. gadā un vēlāk 2004. gadā.

1. zona ir zona, ko norobežo līnija, kura novilkta no:

| | punkta A (52 grādi 47,792 minūtes ziemeļu platuma, 1 grāds 58,661 minūte austrumu garuma) līdz |
| --- | --- |

punkta A (52 grādi 47,792 minūtes ziemeļu platuma, 1 grāds 58,661 minūte austrumu garuma) līdz

| | punktam B (52 grādi 47,919 minūtes ziemeļu platuma, 1 grāds 58,179 minūtes austrumu garuma), tad līdz |
| --- | --- |

punktam B (52 grādi 47,919 minūtes ziemeļu platuma, 1 grāds 58,179 minūtes austrumu garuma), tad līdz

| | punktam C (52 grādi 48,229 minūtes ziemeļu platuma, 1 grāds 58,065 minūtes austrumu garuma), tad līdz |
| --- | --- |

punktam C (52 grādi 48,229 minūtes ziemeļu platuma, 1 grāds 58,065 minūtes austrumu garuma), tad līdz

| | punktam D (52 grādi 48,267 minūtes ziemeļu platuma, 1 grāds 58,114 minūtes austrumu garuma), tad līdz |
| --- | --- |

punktam D (52 grādi 48,267 minūtes ziemeļu platuma, 1 grāds 58,114 minūtes austrumu garuma), tad līdz

| | punktam E (52 grādi 48,442 minūtes ziemeļu platuma, 1 grāds 57,900 minūtes austrumu garuma), tad līdz |
| --- | --- |

punktam E (52 grādi 48,442 minūtes ziemeļu platuma, 1 grāds 57,900 minūtes austrumu garuma), tad līdz

| | punktam F (52 grādi 48,705 minūtes ziemeļu platuma, 1 grāds 57,942 minūtes austrumu garuma), tad līdz |
| --- | --- |

punktam F (52 grādi 48,705 minūtes ziemeļu platuma, 1 grāds 57,942 minūtes austrumu garuma), tad līdz

| | punktam G (52 grādi 48,876 minūtes ziemeļu platuma, 1 grāds 58,277 minūtes austrumu garuma), tad līdz |
| --- | --- |

punktam G (52 grādi 48,876 minūtes ziemeļu platuma, 1 grāds 58,277 minūtes austrumu garuma), tad līdz

| | punktam H (52 grādi 48,814 minūtes ziemeļu platuma, 1 grāds 58,920 minūtes austrumu garuma), tad līdz |
| --- | --- |

punktam H (52 grādi 48,814 minūtes ziemeļu platuma, 1 grāds 58,920 minūtes austrumu garuma), tad līdz

| | punktam I (52 grādi 48,615 minūtes ziemeļu platuma, 1 grāds 59,207 minūtes austrumu garuma), tad līdz |
| --- | --- |

punktam I (52 grādi 48,615 minūtes ziemeļu platuma, 1 grāds 59,207 minūtes austrumu garuma), tad līdz

| | punktam J (52 grādi 48,465 minūtes ziemeļu platuma, 1 grāds 59,173 minūtes austrumu garuma), tad līdz |
| --- | --- |

punktam J (52 grādi 48,465 minūtes ziemeļu platuma, 1 grāds 59,173 minūtes austrumu garuma), tad līdz

| | punktam K (52 grādi 48,397 minūtes ziemeļu platuma, 1 grāds 59,328 minūtes austrumu garuma), tad līdz |
| --- | --- |

punktam K (52 grādi 48,397 minūtes ziemeļu platuma, 1 grāds 59,328 minūtes austrumu garuma), tad līdz

| | punktam L (52 grādi 48,123 minūtes ziemeļu platuma, 1 grāds 59,400 minūtes austrumu garuma), tad līdz |
| --- | --- |

punktam L (52 grādi 48,123 minūtes ziemeļu platuma, 1 grāds 59,400 minūtes austrumu garuma), tad līdz

| | punktam M (52 grādi 47,926 minūtes ziemeļu platuma, 1 grāds 59,179 minūtes austrumu garuma) |
| --- | --- |

punktam M (52 grādi 47,926 minūtes ziemeļu platuma, 1 grāds 59,179 minūtes austrumu garuma)

un tad no punkta M līdz punktam A.

2. zona ir zona, ko norobežo līnija, kura novilkta no:

| | punkta A (52 grādi 50,804 minūtes ziemeļu platuma, 1 grāds 48,365 minūtes austrumu garuma) līdz |
| --- | --- |

punkta A (52 grādi 50,804 minūtes ziemeļu platuma, 1 grāds 48,365 minūtes austrumu garuma) līdz

| | punktam B (52 grādi 50,617 minūtes ziemeļu platuma, 1 grāds 48,178 minūtes austrumu garuma), tad līdz |
| --- | --- |

punktam B (52 grādi 50,617 minūtes ziemeļu platuma, 1 grāds 48,178 minūtes austrumu garuma), tad līdz

| | punktam C (52 grādi 50,698 minūtes ziemeļu platuma, 1 grāds 47,043 minūtes austrumu garuma), tad līdz |
| --- | --- |

punktam C (52 grādi 50,698 minūtes ziemeļu platuma, 1 grāds 47,043 minūtes austrumu garuma), tad līdz

| | punktam D (52 grādi 51,027 minūtes ziemeļu platuma, 1 grāds 46,490 minūtes austrumu garuma), tad līdz |
| --- | --- |

punktam D (52 grādi 51,027 minūtes ziemeļu platuma, 1 grāds 46,490 minūtes austrumu garuma), tad līdz

| | punktam E (52 grādi 51,133 minūtes ziemeļu platuma, 1 grāds 46,633 minūtes austrumu garuma), tad līdz |
| --- | --- |

punktam E (52 grādi 51,133 minūtes ziemeļu platuma, 1 grāds 46,633 minūtes austrumu garuma), tad līdz

| | punktam F (52 grādi 51,013 minūtes ziemeļu platuma, 1 grāds 48,138 minūtes austrumu garuma) |
| --- | --- |

punktam F (52 grādi 51,013 minūtes ziemeļu platuma, 1 grāds 48,138 minūtes austrumu garuma)

un tad no punkta F līdz punktam A.

Paskaidrojums

(Šis paskaidrojums nav daļa no nolikuma)

Jūras pārvaldības organizācija ir pieņēmusi šo nolikumu, lai nodrošinātu, ka zvejas darbības tiek pārvaldītas tādējādi, ka tiek nodrošināta atbilstība prasībām, kuras paredzētas 6. pantā Padomes 1992. gada 21. maija Direktīvā 92/43/EEK par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību.

Ar šo nolikumu tiek aizsargāti Sabellaria spinulosa veidotie biogēnie rifi, aizliedzot velkamu grunts zvejas rīku izmantošanu Eiropas jūras teritorijas “Haisborough, Hammond and Winterton” noteiktajās zonās.

Noteiktās zonas ir definētas šā nolikuma 1. punktā un papildinājumā.

Kartē noteiktās zonas ir norādītas vienīgi ilustratīviem mērķiem.

Image

IV   PIELIKUMS

Image

Image

Image

Image

PIERĀDĪJUMU BĀZE

1.   Ievads

| 1.1. | Teritorija: KNT (18)“Land’s End and Cape Bank” |
| --- | --- |

1.1.

Teritorija: KNT (18)“Land’s End and Cape Bank”

| 1.2. | “Land’s End and Cape Bank” tika noteikta par KNT, jo tajā atrodas cieto iežu rifu sabiedrības. Cieto iežu rifi ir izvirzītu klinšu apgabali, kuros sastopamas daudzveidīgas dzīvnieku un augu sugas. Var notikt sugu sabiedrību pāreja no ūdens virsmai tuvu esošās saules apspīdētās zonas, kurā dominē augi, piemēram, brūnaļģu audzes un sarkanās jūras aļģes, uz dziļākiem ūdeņiem, kuros cieto iežu rifus apdzīvo daudzveidīgi dzīvnieki, tostarp adatādaiņi, sūkļi, koraļļi, anemones, sūneņi un vēžveidīgie (19). |
| --- | --- |

1.2.

“Land’s End and Cape Bank” tika noteikta par KNT, jo tajā atrodas cieto iežu rifu sabiedrības. Cieto iežu rifi ir izvirzītu klinšu apgabali, kuros sastopamas daudzveidīgas dzīvnieku un augu sugas. Var notikt sugu sabiedrību pāreja no ūdens virsmai tuvu esošās saules apspīdētās zonas, kurā dominē augi, piemēram, brūnaļģu audzes un sarkanās jūras aļģes, uz dziļākiem ūdeņiem, kuros cieto iežu rifus apdzīvo daudzveidīgi dzīvnieki, tostarp adatādaiņi, sūkļi, koraļļi, anemones, sūneņi un vēžveidīgie (19).

| 1.3. | Cieto iežu rifi šajā teritorijā ir bioloģiski visdaudzveidīgākie valstī un nodrošina patvēruma vietu sugām, kas tiek uzskatītas par retām vai atrodas uz to bioģeogrāfiskās izplatības robežas. |
| --- | --- |

1.3.

Cieto iežu rifi šajā teritorijā ir bioloģiski visdaudzveidīgākie valstī un nodrošina patvēruma vietu sugām, kas tiek uzskatītas par retām vai atrodas uz to bioģeogrāfiskās izplatības robežas.

| 1.4. | Vides, pārtikas un lauku lietu ministrija (Defra) ir ieviesusi pārskatītu pieeju zvejniecības pārvaldībai EMS (sk. 2.1. iedaļu). Lai nodrošinātu pilnīgu atbilstību Biotopu direktīvas (20) 6. pantam, MMO radās vajadzība izstrādāt pasākumus ar mērķi KNT Cape Bank daļā, kas atrodas 0–12 nm robežās, aizsargātu cieto iežu rifu veidojumu no iedarbības, ko rada velkami grunts zvejas rīki. |
| --- | --- |

1.4.

Vides, pārtikas un lauku lietu ministrija (Defra) ir ieviesusi pārskatītu pieeju zvejniecības pārvaldībai EMS (sk. 2.1. iedaļu). Lai nodrošinātu pilnīgu atbilstību Biotopu direktīvas (20) 6. pantam, MMO radās vajadzība izstrādāt pasākumus ar mērķi KNT Cape Bank daļā, kas atrodas 0–12 nm robežās, aizsargātu cieto iežu rifu veidojumu no iedarbības, ko rada velkami grunts zvejas rīki.

| 1.5. | Velkamie grunts zvejas rīki ir zvejas rīki, kurus stumj vai velk pa jūru un kuri skar jūras gultni. Tie ietver grunts traļus ar traļu durvīm, grunts rāmja traļus un gliemju un vēžveidīgo dragas. Tāpēc ir nepieciešami pārvaldības pasākumi, kas ierobežo šo darbību un veidojumu mijiedarbību. |
| --- | --- |

1.5.

Velkamie grunts zvejas rīki ir zvejas rīki, kurus stumj vai velk pa jūru un kuri skar jūras gultni. Tie ietver grunts traļus ar traļu durvīm, grunts rāmja traļus un gliemju un vēžveidīgo dragas. Tāpēc ir nepieciešami pārvaldības pasākumi, kas ierobežo šo darbību un veidojumu mijiedarbību.

| 1.6. | Šis ietekmes novērtējums (IN) ir sagatavots ar mērķi izklāstīt, kādus ieguvumus un izmaksas radīs MMO ierosinātais nolikums, ar ko aizliedz velkamo grunts zvejas rīku izmantošanu, lai aizsargātu rifu veidojumus. IN arī norādīts, kāpēc ieteiktais risinājums ir vēlamais pārvaldības risinājums. Šā IN projekts ir bijis nodots sabiedriskai apspriešanai. |
| --- | --- |

1.6.

Šis ietekmes novērtējums (IN) ir sagatavots ar mērķi izklāstīt, kādus ieguvumus un izmaksas radīs MMO ierosinātais nolikums, ar ko aizliedz velkamo grunts zvejas rīku izmantošanu, lai aizsargātu rifu veidojumus. IN arī norādīts, kāpēc ieteiktais risinājums ir vēlamais pārvaldības risinājums. Šā IN projekts ir bijis nodots sabiedriskai apspriešanai.

| 1.8. | Dati un pierādījumi šā IN vajadzībām tika apkopoti no Natural England (NE), IFCA un MMO. Turklāt MMO kopā ar Kornvolas IFCA organizēja atklātu semināru Looe pilsētā 2013. gada 10. jūnijā un kopā ar Devonas un Sevērnas IFCA Plimutā 2013. gada 11. jūnijā, lai tiktos ar ieinteresētajām personām, uzdotu tiešus jautājumus un savāktu pierādījumus par ierosināto aizliegto zonu ekonomisko ietekmi (sk. 1. attēlu). Tikšanās ar Beļģijas iestādēm un zvejas nozares pārstāvjiem notika Beļģijā 2013. gada 12. jūlijā un ar Francijas iestādēm un zvejas nozares pārstāvjiem Parīzē 2013. gada 27. septembrī. Francijas zvejas nozares pārstāvji īpaši uzsvēra, ka Francijas kuģi ierosinātajā Cape Bank aizliegtajā zonā izmanto traļus ar traļu durvīm, un norādīja uz vajadzību ieviest tehnoloģiskus zvejas rīku uzlabojumus, kas būtu jāņem vērā pārvaldībā. Informācija un paziņojumi no sarunām ar komerciālajiem zvejniekiem tika reģistrēti un iekļauti šajā IN kā personiski novērojumi. |
| --- | --- |

1.8.

Dati un pierādījumi šā IN vajadzībām tika apkopoti no Natural England (NE), IFCA un MMO. Turklāt MMO kopā ar Kornvolas IFCA organizēja atklātu semināru Looe pilsētā 2013. gada 10. jūnijā un kopā ar Devonas un Sevērnas IFCA Plimutā 2013. gada 11. jūnijā, lai tiktos ar ieinteresētajām personām, uzdotu tiešus jautājumus un savāktu pierādījumus par ierosināto aizliegto zonu ekonomisko ietekmi (sk. 1. attēlu). Tikšanās ar Beļģijas iestādēm un zvejas nozares pārstāvjiem notika Beļģijā 2013. gada 12. jūlijā un ar Francijas iestādēm un zvejas nozares pārstāvjiem Parīzē 2013. gada 27. septembrī. Francijas zvejas nozares pārstāvji īpaši uzsvēra, ka Francijas kuģi ierosinātajā Cape Bank aizliegtajā zonā izmanto traļus ar traļu durvīm, un norādīja uz vajadzību ieviest tehnoloģiskus zvejas rīku uzlabojumus, kas būtu jāņem vērā pārvaldībā. Informācija un paziņojumi no sarunām ar komerciālajiem zvejniekiem tika reģistrēti un iekļauti šajā IN kā personiski novērojumi.

| 1.9. | Atbilstoši likumā paredzētajam nolikuma pieņemšanas procesam no 2013. gada 10. septembra līdz 2013. gada 22. oktobrim notika oficiālas apspriešanās par ierosinātā nolikuma projektu un IN attiecībā uz šo teritoriju. Oficiālo apspriešanos laikā Francijas zvejas nozares pārstāvji apstiprināja, ka ierosinātās Cape Bank aizliegtās zonas rietumu daļā notiek zveja ar velkamiem grunts zvejas rīkiem. Arī Beļģijas zvejas nozares pārstāvji savā atbildē apstiprināja, ka Beļģija veic zvejas darbības ierosinātās Cape Bank aizliegtās zonas ziemeļu daļā. |
| --- | --- |

1.9.

Atbilstoši likumā paredzētajam nolikuma pieņemšanas procesam no 2013. gada 10. septembra līdz 2013. gada 22. oktobrim notika oficiālas apspriešanās par ierosinātā nolikuma projektu un IN attiecībā uz šo teritoriju. Oficiālo apspriešanos laikā Francijas zvejas nozares pārstāvji apstiprināja, ka ierosinātās Cape Bank aizliegtās zonas rietumu daļā notiek zveja ar velkamiem grunts zvejas rīkiem. Arī Beļģijas zvejas nozares pārstāvji savā atbildē apstiprināja, ka Beļģija veic zvejas darbības ierosinātās Cape Bank aizliegtās zonas ziemeļu daļā.

2.   Intervences pamatojums

| 2.1. | Defra 2012. gada augustā pārskatīja EMS notiekošās zvejniecības pārvaldību, lai noteiktu turpmākās pārvaldības vajadzības nolūkā nodrošināt, ka teritorijas veidojumi tiek saglabāti labvēlīgā stāvoklī. Rezultātā tika izstrādāta pārskatītā pieeja (21) zvejniecības pārvaldībai EMS. |
| --- | --- |

2.1.

Defra 2012. gada augustā pārskatīja EMS notiekošās zvejniecības pārvaldību, lai noteiktu turpmākās pārvaldības vajadzības nolūkā nodrošināt, ka teritorijas veidojumi tiek saglabāti labvēlīgā stāvoklī. Rezultātā tika izstrādāta pārskatītā pieeja (21) zvejniecības pārvaldībai EMS.

| 2.2. | Pārskatītā pieeja tiek īstenota, balstoties uz pierādījumiem, riska prioritātēm un pakāpeniskumu. Riska prioritātes tiek noteiktas, izmantojot matricu (22), kurā klasificēti riski, ko rada mijiedarbība starp zvejas darbību un dabas veidojumiem. Darbības un veidojuma mijiedarbība ir klasificēta kā sarkana, dzeltena, zaļa vai zila. Mijiedarbībai, kas klasificēta kā sarkana, ir piešķirta prioritāte attiecībā uz pārvaldības pasākumu īstenošanu līdz 2013. gada beigām (neatkarīgi no faktiskā darbības līmeņa), lai saskaņā ar pienākumiem, kas izriet no Biotopu direktīvas 6. panta 2. punkta, novērstu minēto veidojumu noplicināšanos. Mijiedarbībai, kas klasificēta kā dzeltena, nepieciešams teritorijas līmeņa novērtējums, lai noteiktu, vai veidojumu aizsardzībai ir nepieciešama darbības pārvaldība. Arī mijiedarbībai, kas klasificēta kā zaļa, ir nepieciešams teritorijas līmeņa novērtējums, ja ir novērojama kombinēta ietekme. Klasificēšana zilajā kategorijā nozīmē, ka mijiedarbības nav, un tāpēc turpmāks novērtējums nav vajadzīgs (23). |
| --- | --- |

2.2.

Pārskatītā pieeja tiek īstenota, balstoties uz pierādījumiem, riska prioritātēm un pakāpeniskumu. Riska prioritātes tiek noteiktas, izmantojot matricu (22), kurā klasificēti riski, ko rada mijiedarbība starp zvejas darbību un dabas veidojumiem. Darbības un veidojuma mijiedarbība ir klasificēta kā sarkana, dzeltena, zaļa vai zila. Mijiedarbībai, kas klasificēta kā sarkana, ir piešķirta prioritāte attiecībā uz pārvaldības pasākumu īstenošanu līdz 2013. gada beigām (neatkarīgi no faktiskā darbības līmeņa), lai saskaņā ar pienākumiem, kas izriet no Biotopu direktīvas 6. panta 2. punkta, novērstu minēto veidojumu noplicināšanos. Mijiedarbībai, kas klasificēta kā dzeltena, nepieciešams teritorijas līmeņa novērtējums, lai noteiktu, vai veidojumu aizsardzībai ir nepieciešama darbības pārvaldība. Arī mijiedarbībai, kas klasificēta kā zaļa, ir nepieciešams teritorijas līmeņa novērtējums, ja ir novērojama kombinēta ietekme. Klasificēšana zilajā kategorijā nozīmē, ka mijiedarbības nav, un tāpēc turpmāks novērtējums nav vajadzīgs (23).

| 2.3. | Biotopu direktīvas (24) 6. panta 1. punktā un 6. panta 2. punktā noteikts, ka īpaši aizsargājamās dabas teritorijās (SAC) un īpašās aizsargājamajās teritorijās (SPA) dalībvalstis:






  — | nosaka vajadzīgos aizsardzības pasākumus, kas atbilst teritorijās sastopamo I pielikumā noteikto dabisko biotopu veidu un II pielikumā noteikto sugu ekoloģiskajām prasībām; |
| --- | --- | --- |

2.3.

Biotopu direktīvas (24) 6. panta 1. punktā un 6. panta 2. punktā noteikts, ka īpaši aizsargājamās dabas teritorijās (SAC) un īpašās aizsargājamajās teritorijās (SPA) dalībvalstis:

—

nosaka vajadzīgos aizsardzības pasākumus, kas atbilst teritorijās sastopamo I pielikumā noteikto dabisko biotopu veidu un II pielikumā noteikto sugu ekoloģiskajām prasībām;

| — | veic atbilstošus pasākumus, lai nepieļautu dabisko biotopu un sugu dzīvotņu noplicināšanos un novērstu traucējumu, kas skar sugas, kuru dēļ noteikta attiecīgā teritorija. |
| --- | --- |

—

veic atbilstošus pasākumus, lai nepieļautu dabisko biotopu un sugu dzīvotņu noplicināšanos un novērstu traucējumu, kas skar sugas, kuru dēļ noteikta attiecīgā teritorija.

| 2.4. | Biotopu un sugu saglabāšanas noteikumu (2010) 8. nosacījuma 1. apakšnosacījumā EMS ir definēta kā (cita starpā) jebkura SAC, SPA un KNT. Minēto noteikumu 6. daļā noteiktas pārvaldības prasības attiecībā uz EMS saskaņā ar Biotopu direktīvas 6. panta 2. punktu, 6. panta 3. punktu un 6. panta 4. punktu. |
| --- | --- |

2.4.

Biotopu un sugu saglabāšanas noteikumu (2010) 8. nosacījuma 1. apakšnosacījumā EMS ir definēta kā (cita starpā) jebkura SAC, SPA un KNT. Minēto noteikumu 6. daļā noteiktas pārvaldības prasības attiecībā uz EMS saskaņā ar Biotopu direktīvas 6. panta 2. punktu, 6. panta 3. punktu un 6. panta 4. punktu.

| 2.5. | KNT “Land’s End and Cape Bank” atrodas cieto iežu rifu veidojumi, kuri attiecībā uz velkamiem grunts zvejas rīkiem iekļauti sarkanajā riska kategorijā, un tādēļ ir nepieciešami pārvaldības pasākumi, lai novērstu šo risku. MMO ir atbildīga par pārvaldības īstenošanu, lai novērstu mijiedarbību starp cieto iežu rifu veidojumiem un velkamiem grunts zvejas rīkiem. Citu zvejas rīku mijiedarbība ar cieto iežu rifu veidojumiem tiks novērtēta dzeltenās un zaļās kategorijas novērtēšanas procesā. |
| --- | --- |

2.5.

KNT “Land’s End and Cape Bank” atrodas cieto iežu rifu veidojumi, kuri attiecībā uz velkamiem grunts zvejas rīkiem iekļauti sarkanajā riska kategorijā, un tādēļ ir nepieciešami pārvaldības pasākumi, lai novērstu šo risku. MMO ir atbildīga par pārvaldības īstenošanu, lai novērstu mijiedarbību starp cieto iežu rifu veidojumiem un velkamiem grunts zvejas rīkiem. Citu zvejas rīku mijiedarbība ar cieto iežu rifu veidojumiem tiks novērtēta dzeltenās un zaļās kategorijas novērtēšanas procesā.

| 2.6. | Konkrētā teritorija atrodas divās administratīvajās zonās: 0–6 nm un 6–12 nm zonā. Teritorijā ir divas cieto iežu rifu pamatzonas – viena Land's End daļā un otra Cape Bank daļā. Land's End rifu, kas atrodas 6 nm robežās, pārvaldīs ar Kornvolas IFCA nolikumu. Cape Bank rifu, kas atrodas gan 6 nm robežās, gan 6–12 nm robežās, pārvaldīs ar MMO nolikumu. |
| --- | --- |

2.6.

Konkrētā teritorija atrodas divās administratīvajās zonās: 0–6 nm un 6–12 nm zonā. Teritorijā ir divas cieto iežu rifu pamatzonas – viena Land's End daļā un otra Cape Bank daļā. Land's End rifu, kas atrodas 6 nm robežās, pārvaldīs ar Kornvolas IFCA nolikumu. Cape Bank rifu, kas atrodas gan 6 nm robežās, gan 6–12 nm robežās, pārvaldīs ar MMO nolikumu.

| 2.7. | Cieto iežu rifu veidojuma konkrēto atrašanās vietu un platību norādīja Natural England
   (25). Buferzona noteikta, pamatojoties uz Natural England vadlīniju projektu (26), kurā ieteikts buferzonas lielumu noteikts atkarībā no tā, cik dziļi atrodas aizsargājamais veidojums. Cieto iežu rifu veidojumi šajā teritorijā sniedzas līdz aptuveni 100 m dziļumam. Attiecībā uz 25–200 m dziļumu Natural England vadlīnijās ieteiktā buferzona ir trīskāršots aizsargājamā veidojuma dziļums. Tāpēc noteikta 300 m buferzona (100 m reizināts ar 3). |
| --- | --- |

2.7.

Cieto iežu rifu veidojuma konkrēto atrašanās vietu un platību norādīja Natural England
   (25). Buferzona noteikta, pamatojoties uz Natural England vadlīniju projektu (26), kurā ieteikts buferzonas lielumu noteikts atkarībā no tā, cik dziļi atrodas aizsargājamais veidojums. Cieto iežu rifu veidojumi šajā teritorijā sniedzas līdz aptuveni 100 m dziļumam. Attiecībā uz 25–200 m dziļumu Natural England vadlīnijās ieteiktā buferzona ir trīskāršots aizsargājamā veidojuma dziļums. Tāpēc noteikta 300 m buferzona (100 m reizināts ar 3).

| 2.8. | Ir nepieciešama intervence, lai novērstu tirgus nepilnības attiecībā uz jūras vidi, īstenojot piemērotus pārvaldības pasākumus (piemēram, šo nolikumu), saglabātu minētos veidojumus un nodrošinātu, ka negatīvā ārējā ietekme tiek samazināta vai attiecīgi atvieglota. Šā nolikuma īstenošana nodrošinās to, ka nemitīgi tiks gūti sabiedriskie labumi no jūras vides. |
| --- | --- |

2.8.

Ir nepieciešama intervence, lai novērstu tirgus nepilnības attiecībā uz jūras vidi, īstenojot piemērotus pārvaldības pasākumus (piemēram, šo nolikumu), saglabātu minētos veidojumus un nodrošinātu, ka negatīvā ārējā ietekme tiek samazināta vai attiecīgi atvieglota. Šā nolikuma īstenošana nodrošinās to, ka nemitīgi tiks gūti sabiedriskie labumi no jūras vides.

| 2.9. | Tirgus nepilnības rodas, ja tirgus nesniedz efektīvu rezultātu (27). Saistībā ar jūras vidi šīs nepilnības var raksturot šādi:






  — | attiecībā uz sabiedriskajiem labumiem un pakalpojumiem – vairāki labumi un pakalpojumi, ko nodrošina jūras vide, piemēram, klimata regulēšana un bioloģiskā daudzveidība, ir “sabiedriskie labumi” (nevienu nevar izslēgt no šo labumu gūšanas, un tas, ka kāds saņem šos pakalpojumus, nemazina šo pakalpojumu pieejamību citiem). Sabiedrisko labumu īpašība ir tāda, ka indivīdiem ne vienmēr ir ekonomisks stimuls brīvprātīgi pielikt pūles vai ieguldīt naudu, lai nodrošinātu šo labumu turpmāku pastāvēšanu, kas veicina to nepietiekamu nodrošinājumu vai – šajā gadījumā – nepietiekamu aizsardzību; |
| --- | --- | --- |

2.9.

Tirgus nepilnības rodas, ja tirgus nesniedz efektīvu rezultātu (27). Saistībā ar jūras vidi šīs nepilnības var raksturot šādi:

—

attiecībā uz sabiedriskajiem labumiem un pakalpojumiem – vairāki labumi un pakalpojumi, ko nodrošina jūras vide, piemēram, klimata regulēšana un bioloģiskā daudzveidība, ir “sabiedriskie labumi” (nevienu nevar izslēgt no šo labumu gūšanas, un tas, ka kāds saņem šos pakalpojumus, nemazina šo pakalpojumu pieejamību citiem). Sabiedrisko labumu īpašība ir tāda, ka indivīdiem ne vienmēr ir ekonomisks stimuls brīvprātīgi pielikt pūles vai ieguldīt naudu, lai nodrošinātu šo labumu turpmāku pastāvēšanu, kas veicina to nepietiekamu nodrošinājumu vai – šajā gadījumā – nepietiekamu aizsardzību;

| — | negatīva ārējā ietekme – tā rodas, ja jūras videi nodarīto kaitējumu pilnībā nekompensē vides izmantotāji, kuri kaitējumu radījuši. Daudzos gadījumos jūras nodrošinātajiem labumiem un pakalpojumiem nepiešķir naudā izteiktu vērtību, tāpēc tirgū netiek tiešā veidā noteiktas kaitējuma radītās izmaksas. Pat tiem labumiem, kas tiek tirgoti (piemēram, savvaļas zivis), tirgus cenas bieži vien pilnībā neatspoguļo ekonomiskās izmaksas, kuras jāuzņemas citiem indivīdiem un sabiedrībai kopumā. |
| --- | --- |

—

negatīva ārējā ietekme – tā rodas, ja jūras videi nodarīto kaitējumu pilnībā nekompensē vides izmantotāji, kuri kaitējumu radījuši. Daudzos gadījumos jūras nodrošinātajiem labumiem un pakalpojumiem nepiešķir naudā izteiktu vērtību, tāpēc tirgū netiek tiešā veidā noteiktas kaitējuma radītās izmaksas. Pat tiem labumiem, kas tiek tirgoti (piemēram, savvaļas zivis), tirgus cenas bieži vien pilnībā neatspoguļo ekonomiskās izmaksas, kuras jāuzņemas citiem indivīdiem un sabiedrībai kopumā.

| 2.10. | Ir nepieciešama valdības intervence, lai novērstu šos abus tirgus nepilnību avotus jūras vidē. Pārvaldības pasākumi noteikto EMS veidojumu saglabāšanai nodrošinās negatīvās ārējās ietekmes mazināšanu vai attiecīgu atvieglošanu. Pārvaldības pasākumi arī veicinās nepārtrauktu sabiedrisko labumu gūšanu no jūras vides, piemēram, bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu Anglijas jūrās. |
| --- | --- |

2.10.

Ir nepieciešama valdības intervence, lai novērstu šos abus tirgus nepilnību avotus jūras vidē. Pārvaldības pasākumi noteikto EMS veidojumu saglabāšanai nodrošinās negatīvās ārējās ietekmes mazināšanu vai attiecīgu atvieglošanu. Pārvaldības pasākumi arī veicinās nepārtrauktu sabiedrisko labumu gūšanu no jūras vides, piemēram, bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu Anglijas jūrās.

3.   Politikas mērķi un paredzamā ietekme

| 3.1. | Ar 2009. gada Jūras un piekrastes piekļuves aktu (28)
  (MaCAA) tika izveidota Jūras pārvaldības organizācija (MMO), kas vada, iestājas par un pārvalda ilgtspējīgu jūras vidi un piekrastes zvejniecību, veiksmīgi līdzsvarojot ieguvumus sociālajā, vides un ekonomikas jomā, lai tādējādi nodrošinātu veselīgas jūras, ilgtspējīgu zvejniecību un dzīvotspējīgu nozari. |
| --- | --- |

3.1.

Ar 2009. gada Jūras un piekrastes piekļuves aktu (28)
  (MaCAA) tika izveidota Jūras pārvaldības organizācija (MMO), kas vada, iestājas par un pārvalda ilgtspējīgu jūras vidi un piekrastes zvejniecību, veiksmīgi līdzsvarojot ieguvumus sociālajā, vides un ekonomikas jomā, lai tādējādi nodrošinātu veselīgas jūras, ilgtspējīgu zvejniecību un dzīvotspējīgu nozari.

| 3.2. | Saskaņā ar šo ietekmes novērtējumu politikas mērķis ir turpināt īstenot šīs teritorijas aizsardzības mērķus, nodrošinot cieto iežu rifu veidojumu aizsardzību pret kaitējuma risku, ko rada velkami grunts zvejas rīki. |
| --- | --- |

3.2.

Saskaņā ar šo ietekmes novērtējumu politikas mērķis ir turpināt īstenot šīs teritorijas aizsardzības mērķus, nodrošinot cieto iežu rifu veidojumu aizsardzību pret kaitējuma risku, ko rada velkami grunts zvejas rīki.

| 3.3. | Turpmāk minēti teritorijas aizsardzības mērķi.






  — | Ņemot vērā dabiskās izmaiņas, uzturēt:






  — | cieto iežu rifu biotopa apmēru un biotopa un tajā mītošo sugu daudzveidību; |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.

Turpmāk minēti teritorijas aizsardzības mērķi.

—

Ņemot vērā dabiskās izmaiņas, uzturēt:

—

cieto iežu rifu biotopa apmēru un biotopa un tajā mītošo sugu daudzveidību;

| — | biotopa sugu sabiedrības struktūru (piem., atsevišķu būtisku sugu populācijas struktūru un to devumu ekosistēmas funkcionēšanā); |
| --- | --- |

—

biotopa sugu sabiedrības struktūru (piem., atsevišķu būtisku sugu populācijas struktūru un to devumu ekosistēmas funkcionēšanā);

| — | dabiskās vides kvalitāti (piem., ūdens kvalitāti, suspendēto nogulu līmeni utt.); |
| --- | --- |

—

dabiskās vides kvalitāti (piem., ūdens kvalitāti, suspendēto nogulu līmeni utt.);

| — | dabiskos vides procesus (piem., bioloģiskie un fizikālie procesi, kas vidē rodas dabiski, proti, ūdens cirkulācija un sedimentu nogulsnēšanās, nedrīkstētu novirzīties no sākotnējā stāvokļa teritorijas noteikšanas laikā) |
| --- | --- |

—

dabiskos vides procesus (piem., bioloģiskie un fizikālie procesi, kas vidē rodas dabiski, proti, ūdens cirkulācija un sedimentu nogulsnēšanās, nedrīkstētu novirzīties no sākotnējā stāvokļa teritorijas noteikšanas laikā)

| 3.4. | Paredzams, ka, īstenojot minētos mērķus, tiks samazināts cieto iežu rifa veidojumu noplicināšanās risks, kā arī izpildītas Biotopu direktīvas 6. panta prasības. Turklāt pēc iespējas tiks mazināta arī pārvaldības pasākumu ietekme uz ekonomiku. |
| --- | --- |

3.4.

Paredzams, ka, īstenojot minētos mērķus, tiks samazināts cieto iežu rifa veidojumu noplicināšanās risks, kā arī izpildītas Biotopu direktīvas 6. panta prasības. Turklāt pēc iespējas tiks mazināta arī pārvaldības pasākumu ietekme uz ekonomiku.

4.   Risinājumi

4.1.   DEFRA pārskatītās pieejas ietvaros vēlamie pārvaldības instrumenti ir MMO nolikumi 6–12 jūras jūdžu (nm) robežās, un MMO vajadzētu vadīt to teritoriju pārvaldību, kuras šķērso 6 nm robežu. Pēc diskusijām starp MMO un Kornvolas IFCA tika panākta vienošanās, ka, lai gan šī KNT šķērso 6 nm robežu, tiks pieņemti IFCA nolikumi, lai pārvaldītu teritorijas daļu, kas atrodas 6 nm robežās, un MMO nolikumu izmantos, lai pārvaldītu teritorijas Cape Bank daļu, kas atrodas 0–12 nm robežās. Tāpēc vēlamais risinājums ir MMO nolikums KNT daļai 0–12 nm robežās.

4.1.1.   Risinājums Nr. 1. Nedarīt neko

Šis risinājums nav saistīts ar pastāvīgu pārvaldības pasākumu ieviešanu. Šis risinājums nozīmētu, ka riski, ko rada kaitīgās darbības attiecīgajā teritorijā, netiktu novērsti un DEFRA pārskatītās pieejas prasības, kā arī Biotopu direktīvas 6. panta 2. punkta prasības netiktu izpildītas.

4.1.2.   Risinājums Nr. 2. Brīvprātīga vienošanās

Šis risinājums ietvertu brīvprātīga rīcības kodeksa izveidošanu rifu veidojumu aizsardzībai. MMO šo risinājumu ir izvērtējusi, ņemot vērā labāka regulējuma principus, kas nosaka, ka jauns regulējums ieviešams tikai kā pēdējais līdzeklis, un ir panākta DEFRA pārskatītā pieeja, saskaņā ar kuru paredzams, ka pārvaldības pasākumi būs regulatīvi un nodrošinās pietiekamu aizsardzību. DEFRA pārskatītajā pieejā ir paredzēti arī pasākumi, kas īstenojami, lai līdz 2013. gada decembra beigām novērstu liela riska (klasificēts kā sarkans) mijiedarbību starp noteiktajiem veidojumiem un zvejas rīkiem. MMO uzskata, ka, ņemot vērā nepieciešamību drīzumā aizsargāt veidojumus, kā arī risku, ka pat maza mijiedarbība var izraisīt to stāvokļa pasliktināšanos, šajā gadījumā brīvprātīgu pasākumu īstenošana nav piemērots risinājums.

4.1.3.   Risinājums Nr. 3. MMO nolikums, ar ko aizliedz velkamo grunts zvejas rīku izmantošanu visā KNT (“visas teritorijas slēgšana”)

Lai panāktu cieto iežu rifa veidojuma aizsardzību, nav nepieciešams aizliegt velkamos grunts zvejas rīkus visā KNT Cape Bank daļā, jo tas radītu nevajadzīgus ekonomiskus zaudējumus zvejniekiem, kuri izmanto citas KNT daļas. Aplēstais kopējais izkrāvumu zaudējums, kā parādīts 1. tabulā, būtu GBP 15 971,20 salīdzinājumā ar vēlamā risinājuma ekvivalentu GBP 11 788,83, un izpildes nodrošināšanas izmaksas būtu daudz lielākas.

4.1.4.   Risinājums Nr. 4. MMO nolikums, ar ko aizliedz velkamo grunts zvejas rīku izmantošanu virs Sabellaria spinulosa rifa veidojumiem, nosakot attiecīgu buferzonu (“pārvaldība pa zonām”)

Šis ir vēlamais risinājums, un turpmāk izklāstīta pilnīga šā risinājuma analīze.

4.1.5.   Darbības pārvaldība ar normatīvo instrumentu, regulatīvu rīkojumu vai zvejas licences nosacījumu

Šajā gadījumā uzskata, ka šie pārvaldības mehānismi nav lietderīgi. MMO nolikumu pieņemšanas pilnvaras, kas piešķirtas ar MaCAA, ir piemērotākas, jo tās ir paredzēts izmantot, lai pārvaldītu darbības aizsargājamajās jūras teritorijās, un tas nodrošina atbilstoša līmeņa pilnvaras, elastību, apspriešanos un ātrumu.

4.2.   Ieteicamais risinājums

4.2.1.   MMO nolikums, ar ko aizliedz velkamo grunts zvejas rīku izmantošanu virs cieto iežu rifa veidojuma, nosakot attiecīgu buferzonu (“pārvaldība pa zonām”).

4.2.2.   Šis risinājums ir ieteicams, jo tas ir visrentablākais risinājums. MMO ir vispiemērotākā iestāde zvejniecības pārvaldības pasākumu izvēršanai Cape Bank rifa veidojumā 0–12 nm robežās, jo tai ir pilnvaras pieņemt nolikumus visā šajā zonā nolūkā turpināt īstenot KNT saglabāšanas mērķus. Ierosinātās aizliegtās zonas robeža tika noteikta, ņemot vērā labākos pieejamos pierādījumus par veidojumu platību, kā arī nepieciešamību pēc “buferzonas” starp veidojumiem un nolikuma darbības robežu. Apsverot aizliegtās zonas formu, tika ņemta vērā arī izpildes viegluma un skaidru norobežojumu nepieciešamība, lai veicinātu prasību ievērošanu.

5.   Pierādījumu bāze

5.1.   Velkamo grunts zvejas rīku ietekme uz cieto iežu rifu

| 5.1.1. | Ir pieejami tikai ierobežoti pierādījumi (29), kas iegūti empīriskos pētījumos, kuros kvantificēta zvejniecības ietekme uz biotopiem, kuri atrodas uz cietas pamatnes. Tomēr ir zināms, ka traļu vilkšana pa akmeņainu substrātu bojā vai iznīcina ievērojamu daļu lielu, vertikāli piestiprinātu sugu, piemēram, sūkļus un koraļļus (Løkkeborg, 2005). Aļaskas līcī tikai viens tralējums radīja bojājumus 67 % sūkļu (Freese et al, 1999). Arī citas sugas, piemēram, hidroīdi, jūras anemones, sūneņi, tunikāti un adatādaiņi, ir neaizsargātas pret pārvietojamiem zvejas rīkiem (McConnaughey et al, 2000, Sewell and Hiscock, 2005). Tralēšana var samazināt arī biotopa daudzveidību, jo tiek pārvietoti klinšu gabali un akmeņi, kas ir saistīti ar cieto substrātu (Engel and Kvitek, 2008, Freese et al, 1999). Fiziskā noturība pret bojājumiem ir atkarīga no substrāta tipa, un dubļakmens rifi ir īpaši neaizsargāti pret strukturāliem bojājumiem (Atfrill et al, 2001). Uzskata, ka būtiskas ietekmes risks ir pietiekams iemesls, lai risku klasificētu sarkanajā kategorijā, tāpēc pārvaldības pasākumi ir jāīsteno šogad. |
| --- | --- |

5.1.1.

Ir pieejami tikai ierobežoti pierādījumi (29), kas iegūti empīriskos pētījumos, kuros kvantificēta zvejniecības ietekme uz biotopiem, kuri atrodas uz cietas pamatnes. Tomēr ir zināms, ka traļu vilkšana pa akmeņainu substrātu bojā vai iznīcina ievērojamu daļu lielu, vertikāli piestiprinātu sugu, piemēram, sūkļus un koraļļus (Løkkeborg, 2005). Aļaskas līcī tikai viens tralējums radīja bojājumus 67 % sūkļu (Freese et al, 1999). Arī citas sugas, piemēram, hidroīdi, jūras anemones, sūneņi, tunikāti un adatādaiņi, ir neaizsargātas pret pārvietojamiem zvejas rīkiem (McConnaughey et al, 2000, Sewell and Hiscock, 2005). Tralēšana var samazināt arī biotopa daudzveidību, jo tiek pārvietoti klinšu gabali un akmeņi, kas ir saistīti ar cieto substrātu (Engel and Kvitek, 2008, Freese et al, 1999). Fiziskā noturība pret bojājumiem ir atkarīga no substrāta tipa, un dubļakmens rifi ir īpaši neaizsargāti pret strukturāliem bojājumiem (Atfrill et al, 2001). Uzskata, ka būtiskas ietekmes risks ir pietiekams iemesls, lai risku klasificētu sarkanajā kategorijā, tāpēc pārvaldības pasākumi ir jāīsteno šogad.

5.2.   Cieto iežu rifa veidojuma atrašanās vieta

1. attēlā redzama cieto iežu rifa veidojuma atrašanās vieta KNT Cape Bank daļā.

1.   attēls

Teritorijas un veidojuma karte

6.   Ietekmētās nozares

| 6.1. | Zvejniecība. Galvenās kuģu grupas, ko ietekmēs šāds aizliegums, ir kuģi zvejai ar rāmja trali, bagarkuģi un citi grunts zvejas traleri, t. i., kuģi, kuri nozvejas izkrauj galvenokārt Newlyn. Francijas un Beļģijas kuģiem ir piekļuves tiesības, lai zvejotu bentiskās sugas, tomēr lielākā daļa no šīs nozvejas netiek izkrauta Apvienotajā Karalistē. Sarunā ar ieinteresētajām personām un Beļģijas zvejas nozares pārstāvjiem, kas notika pirmskonsultāciju periodā saistībā ar ierosināto pārvaldības pasākumu, tika norādīts, ka darbība ar velkamiem grunts zvejas rīkiem ir ierobežota. Vairāki Francijas kuģi zvejai ar trali ar traļu durvīm zvejo ierosinātās Cape Bank aizliegtās zonas rietumu daļā, savukārt vairāki Beļģijas kuģi zvejo šīs zonas ziemeļu daļā. Nav paredzams, ka intervencei būs kāda ietekme uz citiem sektoriem, kas nav zvejniecība. |
| --- | --- |

6.1.

Zvejniecība. Galvenās kuģu grupas, ko ietekmēs šāds aizliegums, ir kuģi zvejai ar rāmja trali, bagarkuģi un citi grunts zvejas traleri, t. i., kuģi, kuri nozvejas izkrauj galvenokārt Newlyn. Francijas un Beļģijas kuģiem ir piekļuves tiesības, lai zvejotu bentiskās sugas, tomēr lielākā daļa no šīs nozvejas netiek izkrauta Apvienotajā Karalistē. Sarunā ar ieinteresētajām personām un Beļģijas zvejas nozares pārstāvjiem, kas notika pirmskonsultāciju periodā saistībā ar ierosināto pārvaldības pasākumu, tika norādīts, ka darbība ar velkamiem grunts zvejas rīkiem ir ierobežota. Vairāki Francijas kuģi zvejai ar trali ar traļu durvīm zvejo ierosinātās Cape Bank aizliegtās zonas rietumu daļā, savukārt vairāki Beļģijas kuģi zvejo šīs zonas ziemeļu daļā. Nav paredzams, ka intervencei būs kāda ietekme uz citiem sektoriem, kas nav zvejniecība.

| 6.2. | Vietējā ekonomika un sabiedrība. Pastāv maza iespēja, ka potenciālo izkrāvumu zaudējuma rezultātā Apvienotās Karalistes, Francijas un Beļģijas vietējai sabiedrībai radīsies sociālās un ekonomikas izmaksas un ka tas ietekmēs vietējo zvejniecību. Tas tāpēc, ka ir sasniedzamas citas zvejas vietas, un tāpēc pārvietošana būs minimāla. Iespējams, vēlamā risinājuma ietekme ir maza, jo dominē zveja ar stacionāriem rīkiem, ko veic kuģi, kuri bāzējas Newlyn, Mousehole, Sennen Cove, otrā Penwith Coves, St. Ives un Hayle. Plašāki ieguvumi no cieto iežu rifu aizsardzības ir sīkāk aprakstīti 7. iedaļā. |
| --- | --- |

6.2.

Vietējā ekonomika un sabiedrība. Pastāv maza iespēja, ka potenciālo izkrāvumu zaudējuma rezultātā Apvienotās Karalistes, Francijas un Beļģijas vietējai sabiedrībai radīsies sociālās un ekonomikas izmaksas un ka tas ietekmēs vietējo zvejniecību. Tas tāpēc, ka ir sasniedzamas citas zvejas vietas, un tāpēc pārvietošana būs minimāla. Iespējams, vēlamā risinājuma ietekme ir maza, jo dominē zveja ar stacionāriem rīkiem, ko veic kuģi, kuri bāzējas Newlyn, Mousehole, Sennen Cove, otrā Penwith Coves, St. Ives un Hayle. Plašāki ieguvumi no cieto iežu rifu aizsardzības ir sīkāk aprakstīti 7. iedaļā.

| 6.3. | Izpildes struktūras. Galvenā atbildība par ierosinātās aizliegtās zonas ievērošanu 0–12 nm robežās jāuzņemas MMO, un tāpēc MMO varētu rasties izpildes nodrošināšanas papildu izmaksas. Šo izmaksu aplēses ir izklāstītas 7. iedaļā. |
| --- | --- |

6.3.

Izpildes struktūras. Galvenā atbildība par ierosinātās aizliegtās zonas ievērošanu 0–12 nm robežās jāuzņemas MMO, un tāpēc MMO varētu rasties izpildes nodrošināšanas papildu izmaksas. Šo izmaksu aplēses ir izklāstītas 7. iedaļā.

7.   Izmaksu un ieguvumu analīze

7.1.   Ieteiktā risinājuma izmaksas

7.1.1.   Velkamo grunts zvejas rīku aizliegums ierosinātajā aizliegtajā zonā varētu radīt šādas izmaksas:

| — | tiešas izmaksas zvejas nozarei zvejas vietu samazinājuma dēļ, |
| --- | --- |

—

tiešas izmaksas zvejas nozarei zvejas vietu samazinājuma dēļ,

| — | izmaksas zvejas nozarei, kas saistītas ar pārvietošanos uz citām zvejas vietām, |
| --- | --- |

—

izmaksas zvejas nozarei, kas saistītas ar pārvietošanos uz citām zvejas vietām,

| — | iespējamā ietekme uz vidi, kas pārvietošanas dēļ saistīta ar iespējamu lielāku kaitējumu biotopiem citās zonās, |
| --- | --- |

—

iespējamā ietekme uz vidi, kas pārvietošanas dēļ saistīta ar iespējamu lielāku kaitējumu biotopiem citās zonās,

| — | administratīvās un izpildes nodrošināšanas izmaksas MMO. |
| --- | --- |

—

administratīvās un izpildes nodrošināšanas izmaksas MMO.

7.1.2.   Izmaksas zvejas nozarei, tostarp iespējamās pārvietošanas izmaksas, kā arī MMO administratīvās un izpildes nodrošināšanas izmaksas var izteikt naudas izteiksmē, un šīs aplēses ir apkopotas un izklāstītas šajā ietekmes novērtējumā (sk. 1. un 2. tabulu). Ir grūti novērtēt ar vidi saistītās izmaksas, ko rada iespējams lielāks biotopiem nodarītais kaitējums, tāpēc tās šeit ir aprakstītas, bet nav izteiktas naudas izteiksmē.

7.2.   Zvejniecības izmaksu analīze

7.2.1.   Informācija, kas izmantota, lai novērtētu ierosinātās slēgšanas ietekmi, ir iegūta no:

| — | kuģu izkrāvumu datiem (2008–2011), kas iegūti no zvejas žurnāla un pārdošanas zīmju datiem, ko nodrošina MMO statistika, |
| --- | --- |

—

kuģu izkrāvumu datiem (2008–2011), kas iegūti no zvejas žurnāla un pārdošanas zīmju datiem, ko nodrošina MMO statistika,

| — | izkrāvumu datiem ICES statistisko taisnstūru līmenī. Turpmākas analīzes, lai novērtētu nozveju un izkrāvumus KNT un rifa zonā/buferzonā Apvienotajai Karalistei un citām dalībvalstīm (1. un 2. tabula), |
| --- | --- |

—

izkrāvumu datiem ICES statistisko taisnstūru līmenī. Turpmākas analīzes, lai novērtētu nozveju un izkrāvumus KNT un rifa zonā/buferzonā Apvienotajai Karalistei un citām dalībvalstīm (1. un 2. tabula),

| — | informācijas, ko pirmskonsultāciju periodā no 2013. gada jūnija līdz augustam MMO saņēmusi no zvejniekiem, |
| --- | --- |

—

informācijas, ko pirmskonsultāciju periodā no 2013. gada jūnija līdz augustam MMO saņēmusi no zvejniekiem,

| — | informācijas, ko oficiālās nolikuma apspriešanas laikā no 2013. gada 10. septembra līdz 22. oktobrimMMO saņēmusi no ieinteresētajām personām, |
| --- | --- |

—

informācijas, ko oficiālās nolikuma apspriešanas laikā no 2013. gada 10. septembra līdz 22. oktobrimMMO saņēmusi no ieinteresētajām personām,

| — | vietējo MMO un IFCA piekrastes amatpersonu zināšanām. |
| --- | --- |

—

vietējo MMO un IFCA piekrastes amatpersonu zināšanām.

7.3.   Nenoteiktība un datu pieņēmumi

7.3.1.   Vidējo izmaksu aplēses ir balstītas uz Apvienotās Karalistes izkrāvumu vērtībām, kas novērtētas attiecībā uz KNT ICES statistiskajā taisnstūrī 29E4 (sk. 2. attēlu). Nav zināms, kāda daļa no kopējās izkrāvumu vērtības tika faktiski iegūta tieši no ierosinātās aizliegtās zonas, kas veido mazāk nekā 5,79 % no ICES taisnstūra. Statistikas dati tika iegūti, izmantojot ziņojumus par darbību ICES statistiskajos taisnstūros, kuros ietilpst noteiktās KNT zonas. Ziņojumi par darbībām (izkrāvumu apjoms un vērtība, kā arī ziņas par izmantotajiem zvejas rīkiem) ņemti no MMO Ifish datubāzes. Informācija par Beļģijas un Francijas kuģiem iegūta no izrakstiem no izkrāvumu datiem, kurus dalībvalstis ir sniegušas Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejas (ZZTEK) darba grupai, kura atbild par zvejas piepūles režīmiem. Papildu informāciju par metodēm, ko izmanto zvejniecības izmaksu noteikšanai, skatīt A un B pielikumā.

7.3.2.   Ierosinātās aizliegtās zonas vērtības, kas norādītas 1. tabulā, ir iegūtas, balstoties uz KNT aplēstajām vērtībām un piemērojot procentus, pamatojoties uz KNT ietilpstošās aizliegtās zonas platību kvadrātkilometros. Lielākajā daļā gadījumu ierosinātās aizliegtās zonas platība kvadrātkilometros ir samērā neliela, salīdzinot ar KNT kopumā. Tāpēc šī aplēse jāizmanto piesardzīgi, jo tā neparādīs patieso ierosinātās aizliegtās zonas vērtību. Tiek arī atzīts, ka iespējamā pieaugošā bioloģiskā daudzveidība ap rifu varētu nozīmēt, ka tā varētu būt bagātīgāka zvejas vieta, un analīze var nepienācīgi novērtēt zvejas vietu samazinājuma ietekmi.

7.3.3.   Informācija, kas apkopota no zvejniekiem un citām ieinteresētajām personām pirmskonsultāciju sanāksmēs, tiek izmantota, lai pamatotu pierādījumu bāzi un pieņēmumus, tomēr ņemot vērā, ka to var uzskatīt tikai par personiskiem novērojumiem. Apkopotā informācija bija ar oportūnistisku ievirzi un ir saņemta tikai no tiem respondentiem, kuri attiecīgajā dienā varēja sniegt komentārus. Respondentu skaits atspoguļo tikai tos, kuri informāciju sniedza patstāvīgi, nevis tos respondentus, kuri viennozīmīgi piekrīt vai nepiekrīt apgalvojumam.

7.3.4.   Dati par citu dalībvalstu izkrāvumiem ir ierobežoti, jo lielākā daļa šo kuģu neizkrauj nozvejas Apvienotajā Karalistē. Tomēr, izmantojot VMS ziņojumus, kurus saņēmis Apvienotās Karalistes FMC, var izteikt dažus pieņēmumus par citu dalībvalstu flotēm, kuras veido par 15 m garāki kuģi (sk. 7.4. punktu).

2.   attēls

Karte, kas parāda ICES statistisko taisnstūri 29E4 un KNT “Land's End and Cape Bank”

7.4.   Zvejas darbības KNT “Land's End and Cape Bank”

7.4.1.   Lielākajai daļai Apvienotās Karalistes kuģu, kuri darbojas ICES taisnstūrī 29E4, garums nepārsniedz 10 metrus, un tie galvenokārt ir kuģi zvejai ar tīkliem (165 kuģi), rokas āķu rindām (146 kuģi), murdiem (71 kuģis) un grunts traļiem (11 kuģi). Dažreiz zvejo kuģi zvejai ar rāmja trali, kuru garums pārsniedz 15 metrus (25 kuģi).

7.4.2.   Galvenās izkrautās sugas ir pelaģiskās zivis, vēžveidīgie, bentiskās zivis un gliemji.

7.4.3.   Francijas un Beļģijas kuģiem ir likumīgas piekļuves tiesības attiecībā uz KNT daļu, kas atrodas ārpus 6 nm robežām.

7.4.4.   Lielākajai daļai Francijas un Beļģijas kuģu, kuri zvejo ICES apgabalos, garums pārsniedz 15 metrus, tikai daži ir īsāki par 10 metriem. Dati par citu dalībvalstu izkrāvumiem ir ierobežoti, jo lielākā daļa šo kuģu neizkrauj nozvejas Apvienotajā Karalistē. 7.4.5. VMS dati (30) par Francijas un Beļģijas floti uzrāda nelielu vai neuzrāda nekādu zvejas darbību KNT ierosinātajā aizliegtajā zonā, kurai tām ir piekļuve (3. un 4. attēls).

7.4.5.   Sadarbībā ar Beļģijas zivsaimniecības iestādēm 2013. gada 12. jūlijā Ostendē notika pirmskonsultāciju perioda tikšanās ar Beļģijas zvejas nozares pārstāvjiem. Tā tika organizēta, lai informētu par iespējamo komerciālās zvejniecības pārvaldību Anglijas KNT saistībā ar Beļģijas zvejas piekļuves tiesībām 6–12 nm robežās. Zvejas nozares pārstāvji, kuri piedalījās 12. jūlija sanāksmē, norādīja, ka ierosinātā teritorijas slēgšana ar mērķi aizsargāt cieto iežu rifu veidojumu KNT, būtiski neietekmē viņu darbību. Šie cieto iežu rifu veidojumi tika atzīti par ļoti nepiemērotiem velkamo grunts zvejas rīku izmantošanai. Parīzē 2013. gada 27. septembrī notika apspriešanās ar Francijas iestādēm un zvejas nozares pārstāvjiem, un tajā tika gūts apstiprinājums, ka ierosinātajā Cape Bank aizliegtajā zonā zvejo divpadsmit 15–24 metrus gari Normandijas kuģi, kas zvejo ar trali ar traļu durvīm.

7.4.6.   Atbildes no Beļģijas un Francijas zvejas nozares pārstāvjiem oficiālajās apspriedēs apliecināja, ka ierosinātajā aizliegtajā zonā tiek veiktas atsevišķas zvejas darbības.

3.   attēls

Francijas kuģu VMS atrašanās vietas ziņojumi 2012. gadā

4.   attēls

Beļģijas kuģu VMS atrašanās vietas ziņojumi 2012. gadā

7.5.   Ietekmēto izkrāvumu novērtējums

Apvienotā Karaliste

7.5.1.   Tiešā ietekme uz zvejas kuģiem būtu tāda, ka ierosinātajā aizliegtajā zonā samazinātos ar velkamiem grunts zvejas rīkiem gūtās nozvejas apjoms un tātad arī izkrāvumi. Lai novērtētu iespējamo ietekmi, tika analizēti MMO apkopotie izkrāvumu dati.

7.5.2.   Aprēķins par ietekmētajiem izkrāvumiem no ICES statistiskā taisnstūra 29E4 (attiecībā uz Apvienotās Karalistes kuģiem, kas identificēti kā tādi, kuri kopš 2008. gada janvāra zvejo šajā apgabalā) sniegts 1. tabulā. Aplēses 1. tabulā ir balstītas uz vidējo izkrāvumu apjomu no 2008. janvāra līdz 2011. gada decembrim.

1.   tabula

Apvienotās Karalistes vidējais gada izkrāvumu apjoms no ICES statistiskā taisnstūra 29E4 un aplēstais vidējais izkrāvumu apjoms KNT (2008. gada janvāris – 2011. gada decembris)

| Zvejas rīku tips | Izkrautais apjoms
  (tonnās) | Vērtība ICES 29E4
  (GBP) | Vērtība KNT
  (GBP) | Vērtība aizliegtajā zonā (73,813 % no KNT)
  (GBP) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Rāmja traļi | 209 | 830 886 | 2 492,30 | 1 839,65 |
| Dragas | 86 | 120 294 | nulle | nulle |
| Norvēģijas omāru zvejas traļi | 3 | 3 753 | 141,90 | 104,74 |
| Citi grunts traļi | 161 | 342 297 | 13 337 | 9 844,44 |
| Kopā | 459 | 1 297 230 | 15 971,20 | 11 788,83 |

Zvejas rīku tips

Izkrautais apjoms

(tonnās)

Vērtība ICES 29E4

(GBP)

Vērtība KNT

(GBP)

Vērtība aizliegtajā zonā (73,813 % no KNT)

(GBP)

Rāmja traļi

209

830 886

2 492,30

1 839,65

Dragas

86

120 294

nulle

nulle

Norvēģijas omāru zvejas traļi

3

3 753

141,90

104,74

Citi grunts traļi

161

342 297

13 337

9 844,44

Kopā

459

1 297 230

15 971,20

11 788,83

7.5.3.   Novērtētās izkrāvumu vērtības KNT ir aprēķinātas, pieejamos izkrāvumu datus (ko katrs zvejas kuģis sniedz par katru ICES statistisko taisnstūri) sasaistot ar datiem par zvejas kuģu darbību (pamatojoties uz VMS ziņojumiem) KNT. Ar šādu pieeju katra ICES statistiskā taisnstūra izkrāvumu procentuālo daļu attiecina uz KNT, pamatojoties uz darbības līmeni KNT.

Attiecībā uz KNT “Land's End and Cape Bank” tika izmantoti izkrāvumu dati par ICES statistisko taisnstūri (29E4), un tie tika sadalīti atkarībā no kuģu lieluma (kuģi, kuru garums ir lielāks par 15 metriem, kuģi, kuru garums ir 10–15 metri, un kuģi, kuru garums ir mazāks par 10 metriem).

Pēc tam proporcionāli paredzamajai vērtībai no KNT tika aplēstas izkrāvumu vērtības no ierosinātās aizliegtās zonas (ņemot vērā attiecīgās zonas lielumu).

Pilnu darbības sadalījumu ICES taisnstūros saistībā ar KNT skatīt papildu zvejas statistikas tabulās 2008.–2011. gadam.

Tiek lēsts, ka paredzamais vidējais gada ienākums KNT kuģiem zvejai ar rāmja trali, kuru garums ir lielāks par 15 metriem, būtu GBP 2 434,6. Attiecībā uz bagarkuģiem, kuru garums pārsniedz 15 metrus, ienākums aprēķināts nulles vērtībā, tāpat kā citiem grunts zvejas traleriem. Attiecībā uz floti, ko veido kuģi zvejai ar rāmja trali, kuru garums ir mazāks par 10 metriem, paredzamie vidējie gada ienākumi būtu GBP 10,90. Paredzamie vidējie gada ienākumi flotei, kuru veido 10–15 metrus gari kuģi zvejai ar rāmja trali, būtu GBP 46,80. (Pilnu sadalījumu skatīt zvejas statistikas 5. tabulā 2008.–2011. gadam).

No sarunām ar ieinteresētajām personām pirmskonsultāciju periodā izriet, ka naudas izteiksmē šis nolikums galvenokārt ietekmēs grunts traļu un ķemmīšgliemeņu bagarkuģu flotes.

7.5.4.   Tiek lēsts, ka ierosinātajā aizliegtajā zonā (kas ir 73,813 % no KNT) kopējie izkrāvumu zaudējumi būtu GBP 11 788,83.

7.5.5.   Kopējās aplēstās izmaksas, visticamāk, ir pārāk lielas, jo tajās nav ņemta vērā pārvietošanas iespēja.

Francija un Beļģija

7.5.6.   No VMS datu analīzes izriet, ka lielākā daļa Beļģijas zvejas darbību ICES taisnstūrī 29E4 notiek ārpus KNT. 2012. gadā ICES ziemeļu daļā darbojās 26 Beļģijas kuģi.

Lielākā daļa Francijas zvejas darbību ICES taisnstūrī 29E4 notiek ārpus KNT ziemeļrietumu daļas. 2012. gadā VMS ziņojumu par atrašanos KNT Cape Bank rietumu daļā nosūtīja 46 Francijas kuģi, kuri pārvietojās ar ātrumu 1–6 mezgli.

7.5.7.   Beļģijas zvejas kuģi šajā apgabalā galvenokārt zvejo jūrasmēles, savukārt Francijas zvejas kuģi – pikšas un mencas. Izmantojot B pielikumā minēto metodi “Analīze par Apvienotajai Karalistei nepiederošiem kuģiem ICES statistiskajos taisnstūros”, ir novērtēts, ka 2012. gadā:

| — | izkrāvumu apjoms tonnās, kas saistīts ar Beļģijas darbību pieejamajā KNT daļā, ir 0,44 tonnas. Tas atbilst novērtētajai vērtībai GBP 1 749; |
| --- | --- |

—

izkrāvumu apjoms tonnās, kas saistīts ar Beļģijas darbību pieejamajā KNT daļā, ir 0,44 tonnas. Tas atbilst novērtētajai vērtībai GBP 1 749;

| — | izkrāvumu apjoms tonnās, kas saistīts ar Francijas darbību pieejamajā KNT daļā, ir 24,98 tonnas. Tas atbilst novērtētajai vērtībai GBP 44 036. |
| --- | --- |

—

izkrāvumu apjoms tonnās, kas saistīts ar Francijas darbību pieejamajā KNT daļā, ir 24,98 tonnas. Tas atbilst novērtētajai vērtībai GBP 44 036.

7.5.8.   Tomēr 3. un 4. attēlā redzams, ka lielākā daļa zvejas darbību tiek veikta šīs teritorijas ziemeļrietumu koridorā, kas atrodas ārpus ierosinātās aizliegtās zonas (rifu veidojums un buferzona). Tāpēc uzskata, ka faktiskais izkrāvumu zaudējums ir daudz mazāks nekā iepriekš norādītās vērtības. Papildu informāciju par Apvienotajai Karalistei nepiederošu kuģu darbību ierosinātajā aizliegtajā zonā un ap to skatīt B pielikumā.

7.6.   Teritorijas slēgšanas iespējamā ietekme uz zvejas floti

7.6.1.   Tā kā novērtētais izkrāvumu zaudējums, iespējams, ir pārāk liels (zvejas darbības ar velkamiem grunts zvejas rīkiem virs cieto iežu rifu veidojuma ir ierobežotas), ir gaidāms, ka šīs teritorijas slēgšanas radītā ietekme uz zvejas floti būs neliela. Pirmskonsultāciju periodā vairāki zvejnieki, kurus šis jautājums skar, norādīja, ka virs cieto iežu rifu veidojuma velkami grunts zvejas rīki netiek izmantoti, jo tad šo zvejnieku rīki tiktu sabojāti. Francijas un Beļģijas zvejas nozares pārstāvji apstiprināja, ka zvejas vietas Cape Bank aizliegtās zonas rietumu un ziemeļu daļā tiks zaudētas, tomēr alternatīvas zvejas vietas ir viegli pieejamas.

7.7.   Pielāgošanās spēja

7.7.1.   Lai novērtētu ierosinātās slēgšanas iespējamo ietekmi uz zvejas darbību, ir jāizvērtē, cik lielā mērā zvejas kuģi varētu saglabāt nozvejas vērtību, pārvietojot zvejas vietas uz citiem apgabaliem.

7.7.2.   Zvejniekus lūdza aizpildīt anketu, lai iegūtu informāciju šā novērtējuma vajadzībām, un viņiem uzdeva tiešu jautājumu, cik lielā mērā ierosinātās slēgšanas dēļ zvejas vietas būtu jāpārvieto uz citiem apgabaliem, un par viņu spēju zvejot citās vietās un pielāgoties, lai saglabātu nozvejas vērtību. Vairāki zvejnieki, kurus šis jautājums skar, atzina, ka nevar mainīt zvejas vietas vai zvejas rīku veidu, tomēr, tā kā ierosinātais risinājums samazinās zvejas darbību tikai virs cieto iežu rifu veidojuma un buferzonā, vajadzība pēc pārvietošanas būs minimāla.

7.7.3.   Īstenojot vēlamo risinājumu (norādītais aizliegtās zonas nolikums), nevis slēdzot visu teritoriju, tiks lielā mērā samazināta vajadzība pēc to kuģu pārvietošanas, kuri izmanto velkamos grunts zvejas rīkus. Francijas un Beļģijas zvejas nozares pārstāvji pirmskonsultāciju periodā un oficiālajās apspriedēs apstiprināja, ka ierosinātajā aizliegtajā zonā notiek zvejas darbība. Tomēr par pārvietošanas apmēru un alternatīvām zvejas vietām komentāri netika sniegti.

7.7.4.   Ir paredzēts, ka pierādījumu par zvejas rīku tehnoloģisko progresu un ietekmi uz jutīgajiem veidojumiem izskatīs dzeltenās/zaļās riska kategorijas novērtēšanas procesā.

7.8.   Netiešās izmaksas

7.8.1.   Ar vidi saistītās izmaksas

Īstenojot ieteikto risinājumu, pastāv minimāla iespēja, ka varētu paaugstināties degvielas izmaksas zvejas kuģiem, kuriem būs jādodas tālāk, lai sasniegtu alternatīvas zvejas vietas, jo lielākā daļa zvejnieku norādīja, ka nezvejo šajā zonā, turklāt alternatīvas zvejas vietas ir viegli pieejamas.

7.9.   Administratīvās un izpildes nodrošināšanas izmaksas

7.9.1.   MMO īstenos uz datiem un uz risku balstītu izpildes nodrošināšanas pieeju, kā pieņēmušas vairākas valdības regulatīvās iestādes saskaņā ar Valsts izlūkdatu modeli (31). Ja dati liecinās par neatbilstību vai šādas neatbilstības risku, MMO izstrādās izpildes nodrošināšanas stratēģiju, kas piemērota attiecīgās MPA vajadzībām, un vajadzības gadījumā izmantos atbilstošus resursus. Tas nozīmē, ka var tikt pieaicināta Karaliskā flote vai veikta novērošana no gaisa vai kopīgas darbības, iesaistot citas organizācijas (piemēram, IFCA, Apvienotās Karalistes robežsardze vai Vides aģentūra). MMO koordinēs visas kopīgās darbības. Galvenie principi, ar kuru palīdzību MMO reglamentēs MPA, noteikti 2006. gada Likumdošanas un regulējuma reformas likumā (Legislative and Regulatory Reform Act 2006) un Regulatīvo iestāžu atbilstības kodeksā (Regulators' Compliance Code), un to mērķis ir nodrošināt, ka MMO rīkojas samērīgi, atbildīgi, konsekventi, pārredzami un mērķtiecīgi visās tās izpildes nodrošināšanas darbībās (32).

7.9.2.   Ierosināto nolikumu īstenos pašreizējā budžeta ietvaros. ES kuģu VMS izmantos kā pārvaldības instrumentu jūras un gaisa uzraudzībā kuģiem, kuru garums pārsniedz 12 m. Tā kā šajā teritorijā tiek veikta neliela zvejas darbība, neatbilstības risks būs minimāls vai mazs (33). Aplēstās izpildes nodrošināšanas izmaksas šā vēlamā risinājuma pārvaldībai parādītas 2. tabulā.

2.   tabula

Ikgadējās ieteiktā risinājuma izpildes nodrošināšanas papildizmaksas
   (34)

| Darbība | Izmaksas par vienību
  (GBP) | Paredzamais vienību daudzums gadā | Kopējās izmaksas gadā
  (GBP) |
| --- | --- | --- | --- |
| Karaliskās jūras flotes uzraudzība katrā teritorijā | 4 000 dienā | 1 | 4 000 |
| Kopā ar vietējo SFC/IFCA veiktas izpildes uzraudzības patruļas katrā teritorijā | 800–1 000 dienā | 5 | 4 000–5 000 |
| Novērošana no gaisa katrā atsevišķā teritorijā | 2 050 stundā | 2 | 4 100 |
| Izmeklēšana/ lietas ierosināšana katrā teritorijā | 10 375 par katru atsevišķu gadījumu | 1 | 10 375 |
| Kopā | | 9 | 22 475–23 475 |

Darbība

Izmaksas par vienību

(GBP)

Paredzamais vienību daudzums gadā

Kopējās izmaksas gadā

(GBP)

Karaliskās jūras flotes uzraudzība katrā teritorijā

4 000 dienā

1

4 000

Kopā ar vietējo SFC/IFCA veiktas izpildes uzraudzības patruļas katrā teritorijā

800–1 000 dienā

5

4 000–5 000

Novērošana no gaisa katrā atsevišķā teritorijā

2 050 stundā

2

4 100

Izmeklēšana/ lietas ierosināšana katrā teritorijā

10 375 par katru atsevišķu gadījumu

1

10 375

Kopā

9

22 475–23 475

3.   tabula

Ieteiktā risinājuma ikgadējo izmaksu diagramma — (milj. GBP) nemainīgās cenas

| | G0 | G1 | G2 | G3 | G4 | G5 | G6 | G7 | G8 | G9 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārejas izmaksas | Nav | Nav | Nav | Nav | Nav | Nav | Nav | Nav | Nav | Nav |
| Ikgadējās atkārtotās izmaksas – iespējami precīzākais novērtējums | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 |
| Zemas | 0,022475 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 |
| Augstas | 0,023475 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 |
| Kopējā pašreizējā ikgadējo izmaksu vērtība (35): | GBP 0,2 milj. |

G0

G1

G2

G3

G4

G5

G6

G7

G8

G9

Pārejas izmaksas

Nav

Nav

Nav

Nav

Nav

Nav

Nav

Nav

Nav

Nav

Ikgadējās atkārtotās izmaksas – iespējami precīzākais novērtējums

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

Zemas

0,022475

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

Augstas

0,023475

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

Kopējā pašreizējā ikgadējo izmaksu vērtība (35):

GBP 0,2 milj.

7.10.   Ieguvumi no ieteiktā risinājuma

7.10.1.   Velkamo grunts zvejas rīku aizliegšana ierosinātajā aizliegtajā zonā novērstu šādu zvejas rīku izmantošanu virs cieto iežu rifu veidojuma un dotu šādu labumu:

| — | cieto iežu rifu biotopu saglabāšanas radītie ieguvumi vides jomā. |
| --- | --- |

—

cieto iežu rifu biotopu saglabāšanas radītie ieguvumi vides jomā.

Ieguvumi vides jomā ir aprakstīti kā ieguvumi, kas nav norādīti naudas izteiksmē.

7.11.   Ieguvumi vides jomā

7.11.1.   Cieto iežu rifs, kas atrodas KNT, ir viens no bioloģiski daudzveidīgākajiem rifiem valstī, un tas nodrošina patvēruma vietu sugām, kuras uzskata par retām vai kuras atrodas uz to bioģeogrāfiskās izplatības robežas. Lai gan atsevišķi rifi ir salīdzinoši mazi (gan valsts, gan vietējā mērogā), tajos novērojama ekoloģiskā daudzveidība, un tie ir vietējas nozīmes teritorija (izmēra ziņā), jo tie ir jūras rifa biotopi, kas visu laiku atrodas zem ūdens (36).

7.11.2.   KNT ietilpst divas galvenās rifa zonas, kas gandrīz pilnībā ir granīta rifs (Axelsson & Dewey, 2011; Birchenough et al., 2008); rifa zona, kas ieskauj krastu (KNT Land's End daļa – piekrastes paceltā rifa apakšveidojums), un paceltu rifu zona, kas atrodas tālāk jūrā un stiepjas plašā izliektā puslokā, kurš aptuveni līdzinās krasta līnijai (KNT Cape Bank daļa –jūras paceltā rifa apakšveidojums). Jūras pacelto rifu pārvaldīs MMO. Šajā teritorijā sastopamas galvenokārt brūnaļģu audzes, sūneņu un hidroīdu sabiedrības, kā arī apgabali, kurus adatādaiņi izmanto, lai barotos, un kuros sastopams korallis Pentapora fascialis, ēdamais jūrasezis Echinus esculentus un sūklis Cliona celata (Birchenough et al., 2008.a). Arī straumes un viļņu radītā ūdens kustēšanās veicina sūkļu, ascīdiju, jūras anemoņu un mīksto koraļļu audžu veidošanos (Irving, 1996) (37).

7.11.3.   Rifi nodrošina arī zināmu piekrastes aizsardzību un ir nozīmīgi apgabali barības vielu apritei, oglekļa un slāpekļa fiksēšanai un sedimentu stabilizēšanai.

7.11.4.   Aizsargāts rifa biotops ir dabisks patvērums, kurā veidojas konkrētu zvejas mērķsugu un piezvejas sugu populācijas.

7.11.5.   Ieguvumi no šā nolikuma ir tādu ekoloģisko īpašību pienācīga aizsardzība un saglabāšana, kas, iespējams, var radīt lielāku bioloģisko daudzveidību, salīdzinot ar pārējām zvejas vietām.

7.11.6.   Šā nolikuma ieviešanas radītie ieguvumi videi būs ievērojami, jo teritorijā esošie cieto iežu rifa veidojumi tiks pasargāti no iedarbības, ko rada velkamie grunts zvejas rīki. Tas savukārt sekmēs saglabāšanas mērķa “uzturēt” sasniegšanu. Ierosinātais aizliegums nodrošinās papildu ieguvumu attiecībā uz citiem veidojumiem KNT, kā arī sniegs kopēju labumu rifa biotopam. Tas, iespējams, piesaistīs vairāk atpūtnieku, tostarp ūdenslīdēju un makšķernieku, kas potenciāli varētu nākt par labu vietējai ekonomikai.

7.12.   Sociāli ekonomiskie ieguvumi

7.12.1.   Iespējams, ka cieto iežu rifa veidojuma un biotopa stāvokļa saglabāšana var piesaistīt vairāk atpūtnieku, tostarp ūdenslīdēju un makšķernieku (S. E. Rees et al, 2013 (38), D. R. Chae et al, 2012 (39)). Tas varētu aktivizēt tūrismu šajā teritorijā un tādējādi palielināt apmeklētāju tēriņus vietējos uzņēmumos (S. E. Rees et al, 2013).

7.12.2.   Zonu pieejas ieviešana pārvaldībā, nevis visas teritorijas slēgšana, samazina nepieciešamību pēc tādu kuģu pārvietošanas, kuri izmanto velkamus grunts zvejas rīkus.

7.13.   Izmaksu un ieguvumu sadalījums

7.13.1.   Sociālo un ekonomisko izmaksu sadalījums skar galvenokārt Apvienotās Karalistes, Francijas un Beļģijas vietējo līmeni (izņemot izpildes nodrošināšanas izmaksas), sniedzot vispārējus ieguvumus vides jomā, kas aptver plašāku teritoriju un kam ir lielāka ietekme valsts līmenī.

A pielikums. Piezīmes par Apvienotās Karalistes zvejniecības statistikas datu ieguvi un tabulas

MMO tīmekļa vietnē (40) pieejamas datu tabulas, kurās apkopotas ziņas par zvejas darbību ICES statistiskajos taisnstūros, kuros ietilpst noteiktās zonas, kas definētas kā Eiropas jūras teritorijas zonas.

Šis detalizācijas līmenis ir visdetalizētākais līmenis, kāds vien ir pieejams Apvienotās Karalistes zivsaimniecības pārvaldes rīcībā esošajos datos.

Šie dati sniedz informāciju par izkrāvumu apjomu un vērtību no tiem statistiskajiem taisnstūriem, kuri ietver attiecīgās zonas, kā arī informāciju par kuģiem, izmantotajiem zvejas rīkiem un nozvejas sugām.

Papildus datiem par zvejas darbību kuģi, kuru garums pārsniedz 15 metrus, reizi 2 stundās Apvienotās Karalistes VMS paziņo savu precīzo atrašanās vietu.

Attiecībā uz kuģiem, kuru garums pārsniedz 15 metrus, ir bijis iespējams salīdzinoši liela mēroga telpiskos datus, kas saņemti no darbības ziņošanas sistēmas, kombinēt ar detalizētiem ziņojumiem par atrašanās vietu no VMS sistēmas, tādējādi dodot iespēju precīzāk novērtēt zvejas darbību. Šāda detalizēta darbības datu apstrāde ļauj novērtēt darbību EMS zonās, ko veic kuģi, kuru garums pārsniedz 15 metrus.

Ja iespējams, šī detalizētā informācija ir sniegta datu tabulās līdztekus informācijai par vispārējo zvejas darbību ICES statistiskajos taisnstūros, ko īsteno kuģi, kuru garums pārsniedz 15 metrus; pēc tam attiecību starp šīm abām datu kopām piemēroja arī datiem par cita garuma kuģiem, lai tādā veidā iegūtu aptuvenas zvejas darbības apjoma aplēses ierosinātajā aizliegtajā zonā, ko veic kuģi, kuru garums ir mazāks par 15 metriem.

Jāņem vērā, ka ierosinātā aizliegtā zona atrodas piekrastes ūdeņos, tāpēc aplēses, ko iegūst, citu Apvienotās Karalistes kuģu darbības novērtēšanai izmantojot to zvejas darbību daļu, ko veic kuģi, kuru garums pārsniedz 15 metrus, var būt neprecīzas, jo lielāki kuģi mēdz zvejot tālāk no krasta nekā citi kuģi, īpaši tie, kuru garums pārsniedz 10 metrus.

Šie dati tabulās ir iekrāsoti pelēkā krāsā, lai tādējādi uzsvērtu, ka tie ir aplēstie dati un izmantojami ar piesardzību.

Tālāk sniegts to EMS piekrastes zonu saraksts, uz ko attiecas šī analīze (daži taisnstūri aptver vairākas zonas), – iekrāsojums dzeltenā krāsā.

Šī pārklāšanās nozīmē to, ka ierosināto aizliegto zonu kopējo pārklājumu nevar aplēst, summējot atsevišķo zonu analīzi. Turpmākajā tabulā ir iekļautas ziņas par daļu no kopējās zvejas darbības attiecīgajos ICES taisnstūros katrai ierosinātajai aizliegtajai zonai, kas attiecas uz kuģiem, kuru garums pārsniedz 15 metrus (par šiem kuģiem ir pieejami detalizēti satelītnovērošanas dati).

Tādējādi attiecībā uz kuģiem, kuri bieži uzturas EMS teritorijās, aplēses par cita garuma kuģu zvejas darbībām, pamatojoties uz darbībām, kas saistītas ar VMS, varētu būt uzticamākas nekā attiecībā uz teritorijām, kuros tie uzturas mazāk.

B pielikums. Piezīmes par citu valstu, nevis Apvienotās Karalistes, zvejniecības statistikas datiem

Šīs tabulas ir izraksti no izkrāvumu datiem, kurus dalībvalstis ir sniegušas Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejas (ZZTEK) darba grupai, kura atbild par zvejas piepūles režīmiem.

Viens no šīs darba grupas uzdevumiem ir apkopot dažādus datus, tostarp informāciju par katras dalībvalsts sugu izkrāvumiem attiecībā uz katru ICES statistisko taisnstūri un saistīto kuģu grupām.

Šis datu kopums ir veidots tā, lai apmierinātu ZZTEK grupas vajadzības, un tāpēc tas bija uzmanīgi jāapstrādā, lai izvairītos no datu divkāršas uzskaites. Informācija ir iegūta no ZZTEK tīmekļa vietnes (41).

Kopsavilkuma kopsummas ir pārbaudītas, salīdzinot ar ES FIDES sistēmā reģistrētajām darbībām dažiem kvotu krājumiem, lai apstiprinātu paziņotos datus.

Tomēr kopsummas, kas paziņotas par sugas/zonas kombinācijām ZZTEK datu reģistros, joprojām atšķiras no tām, kuras paziņotas līdzīgā detalizācijas līmenī kā daļa no nozvejas ziņošanas sistēmas Zvejniecības datu apmaiņas sistēmā (FIDES) kvotu izmantojuma uzraudzības nolūkā. Tādējādi šie skaitļi orientējoši rāda attiecīgo dalībvalstu darbības līmeni konkrētajā teritorijā, tomēr tie nav galīgie apgalvojumi.

Orientējošas monetārās vērtības ir iegūtas, izmantojot Apvienotās Karalistes kuģu izkrāvumu vidējo vērtību no attiecīgā ICES statistiskā taisnstūra vai līdzīgām teritorijām.

Ja trūkst datu par gadiem, tas var liecināt par to, ka nav sniegta informācija par darbību, vai arī par to, ka nav sniegti nekādi dati.

AR ŠO IETEKMES NOVĒRTĒJUMU SAISTĪTĀ ANALĪZE PAR APVIENOTAJAI KARALISTEI NEPIEDEROŠO KUĢU VMS REĢISTRĒTO AKTIVITĀTI TAJOS ICES STATISTISKAJOS TAISNSTŪROS, KUROS IETILPST KNT

Izmantotā metodika

Šī analīze veikta, izmantojot standarta metodes, lai noteiktu, vai Apvienotās Karalistes kuģi ir bijuši aktīvi konkrētā teritorijā, un piemērojot šīs metodes saņemtajai informācijai par Apvienotajai Karalistei nepiederošiem kuģiem, jo īpaši Francijas un Beļģijas kuģiem, kuriem ir vēsturiskas tiesības piekļūt konkrētai Apvienotās Karalistes piekrastes ūdeņu daļai.

Tā ietver aplēses par zvejas darbībām, ņemot vērā VMS datus, pamatojoties uz kuģa ātrumu, kā reģistrēts VMS ziņojumos (“impulsi”).

Dati par katru VMS impulsu, kurš saņemts no Apvienotajai Karalistei nepiederoša kuģa attiecīgajā taisnstūrī vai taisnstūros, kas ietver konkrēto zonu, ir izvēlēti no Apvienotās Karalistes VMS sistēmas, iegūstot informāciju par kuģa identifikācijas (CFR) numuru, atrašanās vietu un ātrumu, kā arī impulsa saņemšanas datumu un laiku.

Katru impulsu novērtē un klasificē kā tādu, kas liecina par zvejas darbību, ja ātrums ir > = 1 vai < = 6 mezgli.

Pēc tam šos zvejniecības impulsus, kas saņemti no attiecīgā taisnstūra vai taisnstūriem, apstrādā, izmantojot ĢIS programmatūru, lai noteiktu, vai atrašanās vieta bija iekšpus vai ārpus konkrētās telpiskās zonas.

Tas ļauj aprēķināt katrai tai dalībvalstij reģistrēto zvejas impulsu īpatsvaru, kuras kuģi atradās statistiskajā taisnstūrī konkrētās zonas robežās. Pēc tam šo koeficientu piemēro kopējam izkrautās nozvejas apjomam, kas reģistrēts ZZTEK datu kopās par attiecīgo dalībvalsti, lai varētu aprēķināt Apvienotajai Karalistei nepiederošu kuģu zvejas darbības konkrētā telpiskā zonā.

KOPSAVILKUMS PAR BEĻĢIJAS UN FRANCIJAS KUĢU AKTIVITĀTI ICES STATISTISKAJĀ TAISNSTŪRĪ 29E4, KURĀ IETILPST TERITORIJA “LAND'S END AND CAPE BANK”

Šis ir kopsavilkums par darbību, ko veikuši dalībvalstu kuģi, izkrauto zivju apjoma un vērtības izteiksmē.

| (1) | Kopējā aktivitāte ICES statistiskajos taisnstūros, kuros ietilpst attiecīgā zona, ja darbībai izmanto velkamos grunts zvejas rīkus. |
| --- | --- |

(1)

Kopējā aktivitāte ICES statistiskajos taisnstūros, kuros ietilpst attiecīgā zona, ja darbībai izmanto velkamos grunts zvejas rīkus.

| (2) | Aplēses par darbību konkrētajā zonā, izmantojot velkamos grunts zvejas rīkus. |
| --- | --- |

(2)

Aplēses par darbību konkrētajā zonā, izmantojot velkamos grunts zvejas rīkus.

A daļa. Kopējais zvejas darbības apjoms tonnās

| | | (1) | (2) |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Zvejas darbība (tonnās) ICES taisnstūrī 29E4 | Zvejas darbība (tonnās), kas aprēķināta KNT teritorijā, balstoties uz maksimālo VMS reģistrēto aktivitāti 2010.–2012. gadā |
| BEĻĢIJA | Zvejas rīka kods | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| Garums pārsniedz 15 m | BT2 (42) | 105,77 | 76,81 | 121,77 | 352,38 | 0,13 | 0,10 | 0,15 | 0,44 |
| | TR2 (43) | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,35 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| | 29E4 kopā | 105,77 | 76,81 | 121,77 | 352,73 | 0,13 | 0,10 | 0,15 | 0,44 |
| FRANCIJA | Zvejas rīka kods | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| Garums 0–15 m | Rāmja tralis | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 2,15 | | | | 0,05 |
| | Grunts tralis | 0,00 | 0,00 | 3,00 | 0,17 | | | 0,07 | |
| | Dragas | 0,00 | 0,00 | 9,63 | 0,00 | | | 0,23 | |
| Garums pārsniedz 15 m | Grunts tralis | 0,00 | 0,00 | 940,59 | 1 055,57 | | | 22,21 | 24,93 |
| | Dragas | 0,00 | 0,00 | 13,26 | 0,00 | | | 0,31 | |
| | 29E4 kopā | 0,00 | 0,00 | 966,48 | 1 057,89 | 0,00 | 0,00 | 22,82 | 24,98 |

(1)

(2)

Zvejas darbība (tonnās) ICES taisnstūrī 29E4

Zvejas darbība (tonnās), kas aprēķināta KNT teritorijā, balstoties uz maksimālo VMS reģistrēto aktivitāti 2010.–2012. gadā

BEĻĢIJA

Zvejas rīka kods

2009

2010

2011

2012

2009

2010

2011

2012

Garums pārsniedz 15 m

BT2 (42)

105,77

76,81

121,77

352,38

0,13

0,10

0,15

0,44

TR2 (43)

0,00

0,00

0,00

0,35

0,00

0,00

0,00

0,00

29E4 kopā

105,77

76,81

121,77

352,73

0,13

0,10

0,15

0,44

FRANCIJA

Zvejas rīka kods

2009

2010

2011

2012

2009

2010

2011

2012

Garums 0–15 m

Rāmja tralis

0,00

0,00

0,00

2,15

0,05

Grunts tralis

0,00

0,00

3,00

0,17

0,07

Dragas

0,00

0,00

9,63

0,00

0,23

Garums pārsniedz 15 m

Grunts tralis

0,00

0,00

940,59

1 055,57

22,21

24,93

Dragas

0,00

0,00

13,26

0,00

0,31

29E4 kopā

0,00

0,00

966,48

1 057,89

0,00

0,00

22,82

24,98

B daļa. Kopējā zvejas darbības vērtība

| | | (1) | (2) |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Zvejas darbība (GBP) ICES statistiskajā taisnstūrī 29E4 | Zvejas darbība (GBP), kas aprēķināta KNT teritorijā, balstoties uz maksimālo VMS reģistrēto aktivitāti 2009.–2012. gadā |
| BEĻĢIJA | Zvejas rīka kods | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| Garums pārsniedz 15 m | BT2 (44) | 442 857 | 404 990 | 705 959 | 1 409 228 | 549 | 502 | 876 | 1 748 |
| | TR2 (45) | 0 | 0 | 0 | 522 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| | 29E4 kopā | 442 857 | 404 990 | 705 959 | 1 409 751 | 549 | 502 | 876 | 1 749 |
| FRANCIJA | Zvejas rīka kods | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| Garums ir 0–15 metri | Rāmja tralis | 0 | 0 | 0 | 8 116 | 0 | 0 | 0 | 192 |
| | Grunts tralis | 0 | 0 | 4 898 | 1 452 | 0 | 0 | 116 | 34 |
| | Dragas | 0 | 0 | 15 722 | 0 | 0 | 0 | 371 | 0 |
| Garums pārsniedz 15 m | Grunts tralis | 0 | 0 | 1 804 373 | 1 855 331 | 0 | 0 | 42 607 | 43 810 |
| | Dragas | 0 | 0 | 21 648 | 0 | 0 | 0 | 511 | 0 |
| | 29E4 kopā | 0 | 0 | 1 846 641 | 1 864 899 | 0 | 0 | 43 605 | 44 036 |

(1)

(2)

Zvejas darbība (GBP) ICES statistiskajā taisnstūrī 29E4

Zvejas darbība (GBP), kas aprēķināta KNT teritorijā, balstoties uz maksimālo VMS reģistrēto aktivitāti 2009.–2012. gadā

BEĻĢIJA

Zvejas rīka kods

2009

2010

2011

2012

2009

2010

2011

2012

Garums pārsniedz 15 m

BT2 (44)

442 857

404 990

705 959

1 409 228

549

502

876

1 748

TR2 (45)

0

0

0

522

0

0

0

1

29E4 kopā

442 857

404 990

705 959

1 409 751

549

502

876

1 749

FRANCIJA

Zvejas rīka kods

2009

2010

2011

2012

2009

2010

2011

2012

Garums ir 0–15 metri

Rāmja tralis

0

0

0

8 116

0

0

0

192

Grunts tralis

0

0

4 898

1 452

0

0

116

34

Dragas

0

0

15 722

0

0

0

371

0

Garums pārsniedz 15 m

Grunts tralis

0

0

1 804 373

1 855 331

0

0

42 607

43 810

Dragas

0

0

21 648

0

0

0

511

0

29E4 kopā

0

0

1 846 641

1 864 899

0

0

43 605

44 036

Pilnu zvejas darbības kopsavilkumu skatīt citu valstu, nevis Apvienotās Karalistes, zvejniecības statistikas datos.

V   PIELIKUMS

Image

Image

Image

Image

PIERĀDĪJUMU BĀZE

1.   Ievads

| 1.1. | Teritorija: KNT (46)“Start Point to Plymouth Sound and Eddystone” |
| --- | --- |

1.1.

Teritorija: KNT (46)“Start Point to Plymouth Sound and Eddystone”

| 1.2. | “Start Point to Plymouth Sound and Eddystone” tika noteikta par KNT, jo tajā atrodas cieto iežu rifu sabiedrības. Cieto iežu rifi ir izvirzītu klinšu apgabali, kuros sastopamas daudzveidīgas dzīvnieku un augu sugas. Var notikt sugu sabiedrību pāreja no ūdens virsmai tuvu esošās saules apspīdētās zonas, kurā dominē augi, piemēram, brūnaļģu audzes un sarkanās jūras aļģes, uz dziļākiem ūdeņiem, kuros cieto iežu rifus apdzīvo daudzveidīgi dzīvnieki, tostarp adatādaiņi, sūkļi, koraļļi, jūras anemones, sūneņi un vēžveidīgie (47). |
| --- | --- |

1.2.

“Start Point to Plymouth Sound and Eddystone” tika noteikta par KNT, jo tajā atrodas cieto iežu rifu sabiedrības. Cieto iežu rifi ir izvirzītu klinšu apgabali, kuros sastopamas daudzveidīgas dzīvnieku un augu sugas. Var notikt sugu sabiedrību pāreja no ūdens virsmai tuvu esošās saules apspīdētās zonas, kurā dominē augi, piemēram, brūnaļģu audzes un sarkanās jūras aļģes, uz dziļākiem ūdeņiem, kuros cieto iežu rifus apdzīvo daudzveidīgi dzīvnieki, tostarp adatādaiņi, sūkļi, koraļļi, jūras anemones, sūneņi un vēžveidīgie (47).

| 1.3. | Cieto iežu rifi šajā teritorijā ir bioloģiski visdaudzveidīgākie valstī un nodrošina patvēruma vietu sugām, kas tiek uzskatītas par retām vai atrodas uz to bioģeogrāfiskās izplatības robežas. |
| --- | --- |

1.3.

Cieto iežu rifi šajā teritorijā ir bioloģiski visdaudzveidīgākie valstī un nodrošina patvēruma vietu sugām, kas tiek uzskatītas par retām vai atrodas uz to bioģeogrāfiskās izplatības robežas.

| 1.4. | Pārtikas, vides un lauku lietu ministrija (Defra) ir ieviesusi pārskatītu pieeju zvejniecības pārvaldībai EMS. Lai nodrošinātu pilnīgu atbilstību Biotopu direktīvas (48) 6. pantam, MMO radās vajadzība izstrādāt pasākumus ar mērķi KNT 6–12 nm zonā aizsargāt cieto iežu rifu veidojumus no iedarbības, ko rada velkamie grunts zvejas rīki. |
| --- | --- |

1.4.

Pārtikas, vides un lauku lietu ministrija (Defra) ir ieviesusi pārskatītu pieeju zvejniecības pārvaldībai EMS. Lai nodrošinātu pilnīgu atbilstību Biotopu direktīvas (48) 6. pantam, MMO radās vajadzība izstrādāt pasākumus ar mērķi KNT 6–12 nm zonā aizsargāt cieto iežu rifu veidojumus no iedarbības, ko rada velkamie grunts zvejas rīki.

| 1.5. | Velkamie grunts zvejas rīki ir zvejas rīki, kurus velk vai stumj pa jūru un kuri skar jūras gultni. Tie ietver grunts traļus ar traļu durvīm, grunts rāmja traļus un gliemju un vēžveidīgo dragas. Tāpēc ir nepieciešami pārvaldības pasākumi, kas ierobežo šo darbību un veidojumu mijiedarbību. |
| --- | --- |

1.5.

Velkamie grunts zvejas rīki ir zvejas rīki, kurus velk vai stumj pa jūru un kuri skar jūras gultni. Tie ietver grunts traļus ar traļu durvīm, grunts rāmja traļus un gliemju un vēžveidīgo dragas. Tāpēc ir nepieciešami pārvaldības pasākumi, kas ierobežo šo darbību un veidojumu mijiedarbību.

| 1.6. | Šis ietekmes novērtējums (IN) ir sagatavots ar mērķi izklāstīt, kādus ieguvumus un izmaksas radīs MMO ierosinātais nolikums, ar ko aizliedz velkamo grunts zvejas rīku izmantošanu, lai aizsargātu rifu veidojumus. IN arī norādīts, kāpēc ieteiktais risinājums ir vēlamais pārvaldības risinājums. Šā IN projekts ir bijis nodots sabiedriskai apspriešanai. |
| --- | --- |

1.6.

Šis ietekmes novērtējums (IN) ir sagatavots ar mērķi izklāstīt, kādus ieguvumus un izmaksas radīs MMO ierosinātais nolikums, ar ko aizliedz velkamo grunts zvejas rīku izmantošanu, lai aizsargātu rifu veidojumus. IN arī norādīts, kāpēc ieteiktais risinājums ir vēlamais pārvaldības risinājums. Šā IN projekts ir bijis nodots sabiedriskai apspriešanai.

| 1.7. | Dati un pierādījumi šā IN vajadzībām tika apkopoti no Natural England (NE), IFCA un MMO. Turklāt MMO organizēja atklātu semināru kopā ar Kornvolas IFCA Looe pilsētā 2013. gada 10. jūnijā un kopā ar Devonas un Sevērnas IFCA Plimutā 2013. gada 11. jūnijā, lai tiktos ar ieinteresētajām personām, uzdotu tiešus jautājumus un savāktu pierādījumus par ierosināto aizliegto zonu ekonomisko ietekmi. Tikšanās ar Beļģijas iestādēm un zvejas nozares pārstāvjiem notika Beļģijā 2013. gada 12. jūlijā un ar Francijas iestādēm un zvejas nozares pārstāvjiem Parīzē 2013. gada 27. septembrī. Lai gan Beļģijas zvejas nozares pārstāvju komentāri liecināja, ka ierosinātajās aizliegtajās zonās velkamie grunts zvejas rīki tiek izmantoti ļoti maz, papildus ierosinātajām buferzonām zvejas darbības notiek koridoros starp cieto iežu rifu veidojumiem, jo īpaši starp Eddystone un Hatt klintīm, kas joprojām būs pieejami. Informācija un paziņojumi no sarunām ar komerciālajiem zvejniekiem tika reģistrēti un iekļauti šajā IN kā personiski novērojumi. |
| --- | --- |

1.7.

Dati un pierādījumi šā IN vajadzībām tika apkopoti no Natural England (NE), IFCA un MMO. Turklāt MMO organizēja atklātu semināru kopā ar Kornvolas IFCA Looe pilsētā 2013. gada 10. jūnijā un kopā ar Devonas un Sevērnas IFCA Plimutā 2013. gada 11. jūnijā, lai tiktos ar ieinteresētajām personām, uzdotu tiešus jautājumus un savāktu pierādījumus par ierosināto aizliegto zonu ekonomisko ietekmi. Tikšanās ar Beļģijas iestādēm un zvejas nozares pārstāvjiem notika Beļģijā 2013. gada 12. jūlijā un ar Francijas iestādēm un zvejas nozares pārstāvjiem Parīzē 2013. gada 27. septembrī. Lai gan Beļģijas zvejas nozares pārstāvju komentāri liecināja, ka ierosinātajās aizliegtajās zonās velkamie grunts zvejas rīki tiek izmantoti ļoti maz, papildus ierosinātajām buferzonām zvejas darbības notiek koridoros starp cieto iežu rifu veidojumiem, jo īpaši starp Eddystone un Hatt klintīm, kas joprojām būs pieejami. Informācija un paziņojumi no sarunām ar komerciālajiem zvejniekiem tika reģistrēti un iekļauti šajā IN kā personiski novērojumi.

| 1.8. | Atbilstoši likumā paredzētajam nolikuma pieņemšanas procesam no 2013. gada 10. septembra līdz 2013. gada 22. oktobrim notika oficiālas apspriešanās par ierosinātā nolikuma projektu un IN attiecībā uz šo teritoriju. Francijas zvejas nozares pārstāvju komentāros tika norādīts, ka ierosinātajā Hatt rock aizliegtajā zonā notiek zvejas darbības ar velkamiem grunts zvejas rīkiem. Beļģijas zvejas nozares pārstāvju atbildes apstiprināja, ka Beļģijas zvejas aktivitāte šajā teritorijā ir neliela. |
| --- | --- |

1.8.

Atbilstoši likumā paredzētajam nolikuma pieņemšanas procesam no 2013. gada 10. septembra līdz 2013. gada 22. oktobrim notika oficiālas apspriešanās par ierosinātā nolikuma projektu un IN attiecībā uz šo teritoriju. Francijas zvejas nozares pārstāvju komentāros tika norādīts, ka ierosinātajā Hatt rock aizliegtajā zonā notiek zvejas darbības ar velkamiem grunts zvejas rīkiem. Beļģijas zvejas nozares pārstāvju atbildes apstiprināja, ka Beļģijas zvejas aktivitāte šajā teritorijā ir neliela.

2.   Intervences pamatojums

| 2.1. | Defra 2012. gada augustā pārskatīja EMS notiekošās zvejniecības pārvaldību, lai noteiktu turpmākās pārvaldības vajadzības nolūkā nodrošināt, ka teritorijas veidojumi tiek saglabāti labvēlīgā stāvoklī. Rezultātā tika izstrādāta pārskatītā pieeja (49) zvejniecības pārvaldībai EMS. |
| --- | --- |

2.1.

Defra 2012. gada augustā pārskatīja EMS notiekošās zvejniecības pārvaldību, lai noteiktu turpmākās pārvaldības vajadzības nolūkā nodrošināt, ka teritorijas veidojumi tiek saglabāti labvēlīgā stāvoklī. Rezultātā tika izstrādāta pārskatītā pieeja (49) zvejniecības pārvaldībai EMS.

| 2.2. | Pārskatītā pieeja tiek īstenota, balstoties uz pierādījumiem, riska prioritātēm un pakāpeniskumu. Riska prioritātes tiek noteiktas, izmantojot matricu (50), kurā klasificēti riski, ko rada mijiedarbība starp zvejas darbību un dabas veidojumiem. Darbības un veidojuma mijiedarbība ir klasificēta kā sarkana, dzeltena, zaļa vai zila. Mijiedarbībai, kas klasificēta kā sarkana, ir piešķirta prioritāte attiecībā uz pārvaldības pasākumu īstenošanu līdz 2013. gada beigām (neatkarīgi no faktiskā darbības līmeņa), lai saskaņā ar pienākumiem, kas izriet no Biotopu direktīvas 6. panta 2. punkta, novērstu minēto veidojumu noplicināšanos. Mijiedarbībai, kas klasificēta kā dzeltena, nepieciešams teritorijas līmeņa novērtējums, lai noteiktu, vai veidojumu aizsardzībai ir nepieciešama darbības pārvaldība. Arī mijiedarbībai, kas klasificēta kā zaļa, ir nepieciešams teritorijas līmeņa novērtējums, ja ir novērojama kombinēta ietekme. Klasificēšana zilajā kategorijā nozīmē, ka mijiedarbības nav, un tāpēc turpmāks novērtējums nav vajadzīgs (51). |
| --- | --- |

2.2.

Pārskatītā pieeja tiek īstenota, balstoties uz pierādījumiem, riska prioritātēm un pakāpeniskumu. Riska prioritātes tiek noteiktas, izmantojot matricu (50), kurā klasificēti riski, ko rada mijiedarbība starp zvejas darbību un dabas veidojumiem. Darbības un veidojuma mijiedarbība ir klasificēta kā sarkana, dzeltena, zaļa vai zila. Mijiedarbībai, kas klasificēta kā sarkana, ir piešķirta prioritāte attiecībā uz pārvaldības pasākumu īstenošanu līdz 2013. gada beigām (neatkarīgi no faktiskā darbības līmeņa), lai saskaņā ar pienākumiem, kas izriet no Biotopu direktīvas 6. panta 2. punkta, novērstu minēto veidojumu noplicināšanos. Mijiedarbībai, kas klasificēta kā dzeltena, nepieciešams teritorijas līmeņa novērtējums, lai noteiktu, vai veidojumu aizsardzībai ir nepieciešama darbības pārvaldība. Arī mijiedarbībai, kas klasificēta kā zaļa, ir nepieciešams teritorijas līmeņa novērtējums, ja ir novērojama kombinēta ietekme. Klasificēšana zilajā kategorijā nozīmē, ka mijiedarbības nav, un tāpēc turpmāks novērtējums nav vajadzīgs (51).

| 2.3. | Biotopu direktīvas (52) 6. panta 1. punktā un 6. panta 2. punktā noteikts, ka īpaši aizsargājamajās dabas teritorijās (SAC) un īpaši aizsargājamajās teritorijās (SPA) (53) dalībvalstis:






  — | nosaka vajadzīgos aizsardzības pasākumus, kas atbilst teritorijās sastopamo I pielikumā noteikto dabisko biotopu veidu un II pielikumā noteikto sugu ekoloģiskajām prasībām; |
| --- | --- | --- |

2.3.

Biotopu direktīvas (52) 6. panta 1. punktā un 6. panta 2. punktā noteikts, ka īpaši aizsargājamajās dabas teritorijās (SAC) un īpaši aizsargājamajās teritorijās (SPA) (53) dalībvalstis:

—

nosaka vajadzīgos aizsardzības pasākumus, kas atbilst teritorijās sastopamo I pielikumā noteikto dabisko biotopu veidu un II pielikumā noteikto sugu ekoloģiskajām prasībām;

| — | veic atbilstošus pasākumus, lai nepieļautu dabisko biotopu un sugu dzīvotņu noplicināšanos un novērstu traucējumu, kas skar sugas, kuru dēļ noteikta attiecīgā teritorija. |
| --- | --- |

—

veic atbilstošus pasākumus, lai nepieļautu dabisko biotopu un sugu dzīvotņu noplicināšanos un novērstu traucējumu, kas skar sugas, kuru dēļ noteikta attiecīgā teritorija.

| 2.4. | Biotopu un sugu saglabāšanas noteikumu (2010) 8. nosacījuma 1. apakšnosacījumā EMS ir definēta kā (cita starpā) jebkura SAC, SPA un KNT. Minēto noteikumu 6. daļā noteiktas pārvaldības prasības attiecībā uz EMS saskaņā ar Biotopu direktīvas 6. panta 2. punktu, 6. panta 3. punktu un 6. panta 4. punktu.. |
| --- | --- |

2.4.

Biotopu un sugu saglabāšanas noteikumu (2010) 8. nosacījuma 1. apakšnosacījumā EMS ir definēta kā (cita starpā) jebkura SAC, SPA un KNT. Minēto noteikumu 6. daļā noteiktas pārvaldības prasības attiecībā uz EMS saskaņā ar Biotopu direktīvas 6. panta 2. punktu, 6. panta 3. punktu un 6. panta 4. punktu..

| 2.5. | KNT “Start Point to Plymouth Sound and Eddystone” atrodas cieto iežu rifu veidojumi, kuri attiecībā uz velkamiem grunts zvejas rīkiem iekļauti sarkanajā riska kategorijā, un tādēļ ir nepieciešami pārvaldības pasākumi, lai novērstu šo risku. MMO ir atbildīga par pārvaldības īstenošanu, lai novērstu mijiedarbību starp cieto iežu rifu veidojumiem un velkamiem grunts zvejas rīkiem. Citu zvejas rīku mijiedarbība ar cieto iežu rifu veidojumiem tiks novērtēta dzeltenās un zaļās kategorijas novērtēšanas procesā. |
| --- | --- |

2.5.

KNT “Start Point to Plymouth Sound and Eddystone” atrodas cieto iežu rifu veidojumi, kuri attiecībā uz velkamiem grunts zvejas rīkiem iekļauti sarkanajā riska kategorijā, un tādēļ ir nepieciešami pārvaldības pasākumi, lai novērstu šo risku. MMO ir atbildīga par pārvaldības īstenošanu, lai novērstu mijiedarbību starp cieto iežu rifu veidojumiem un velkamiem grunts zvejas rīkiem. Citu zvejas rīku mijiedarbība ar cieto iežu rifu veidojumiem tiks novērtēta dzeltenās un zaļās kategorijas novērtēšanas procesā.

| 2.6. | Teritorijas Eddystone daļa divās administratīvajās zonās: 0–6 nm un 6–12 nm zonā. Cieto iežu rifu veidojumus, kas atrodas 6 nm robežās, pārvaldīs ar Kornvolas IFCA nolikumu, un cieto iežu rifu veidojumus, kas atrodas 6–12 nm robežās, pārvaldīs ar MMO nolikumu. |
| --- | --- |

2.6.

Teritorijas Eddystone daļa divās administratīvajās zonās: 0–6 nm un 6–12 nm zonā. Cieto iežu rifu veidojumus, kas atrodas 6 nm robežās, pārvaldīs ar Kornvolas IFCA nolikumu, un cieto iežu rifu veidojumus, kas atrodas 6–12 nm robežās, pārvaldīs ar MMO nolikumu.

| 2.7. | Cieto iežu rifu veidojumu konkrēto atrašanās vietu un platību norādīja Natural England
   (54). Buferzona noteikta, pamatojoties uz Natural England vadlīniju projektu (55), kurā ieteikts buferzonas lielumu noteikt atkarībā no tā, cik dziļi atrodas aizsargājamais veidojums. Cieto iežu rifu veidojumi šajā teritorijā sniedzas līdz aptuveni 60 m dziļumam. Attiecībā uz 25–200 m dziļumu Natural England vadlīnijās ieteiktā buferzona ir trīskāršots aizsargājamā veidojuma dziļums. 60 m dziļumu reizinot ar trīs, iegūtu 180 m dziļu buferzonu. Tā kā veidojuma dziļums nav precīzi zināms un varētu nedaudz pārsniegt 60 m, tika noteikta 200 m buferzona. Buferzonas robežas pēc tam tika izlīdzinātas, lai veicinātu atbilstību un prasību izpildi. |
| --- | --- |

2.7.

Cieto iežu rifu veidojumu konkrēto atrašanās vietu un platību norādīja Natural England
   (54). Buferzona noteikta, pamatojoties uz Natural England vadlīniju projektu (55), kurā ieteikts buferzonas lielumu noteikt atkarībā no tā, cik dziļi atrodas aizsargājamais veidojums. Cieto iežu rifu veidojumi šajā teritorijā sniedzas līdz aptuveni 60 m dziļumam. Attiecībā uz 25–200 m dziļumu Natural England vadlīnijās ieteiktā buferzona ir trīskāršots aizsargājamā veidojuma dziļums. 60 m dziļumu reizinot ar trīs, iegūtu 180 m dziļu buferzonu. Tā kā veidojuma dziļums nav precīzi zināms un varētu nedaudz pārsniegt 60 m, tika noteikta 200 m buferzona. Buferzonas robežas pēc tam tika izlīdzinātas, lai veicinātu atbilstību un prasību izpildi.

| 2.8. | Ir nepieciešama intervence, lai novērstu tirgus nepilnības attiecībā uz jūras vidi, īstenojot piemērotus pārvaldības pasākumus (piemēram, šo nolikumu), saglabātu minētos veidojumus un nodrošinātu, ka negatīvā ārējā ietekme tiek samazināta vai attiecīgi atvieglota. Šā nolikuma īstenošana nodrošinās to, ka nemitīgi tiks gūti sabiedriskie labumi no jūras vides. |
| --- | --- |

2.8.

Ir nepieciešama intervence, lai novērstu tirgus nepilnības attiecībā uz jūras vidi, īstenojot piemērotus pārvaldības pasākumus (piemēram, šo nolikumu), saglabātu minētos veidojumus un nodrošinātu, ka negatīvā ārējā ietekme tiek samazināta vai attiecīgi atvieglota. Šā nolikuma īstenošana nodrošinās to, ka nemitīgi tiks gūti sabiedriskie labumi no jūras vides.

| 2.9. | Tirgus nepilnības rodas, ja tirgus nesniedz efektīvu rezultātu (56). Saistībā ar jūras vidi šīs nepilnības var raksturot šādi:






  — | attiecībā uz sabiedriskajiem labumiem un pakalpojumiem – vairāki labumi un pakalpojumi, ko nodrošina jūras vide, piemēram, klimata regulēšana un bioloģiskā daudzveidība, ir “sabiedriskie labumi” (nevienu nevar izslēgt no šo labumu gūšanas, un tas, ka kāds saņem šos pakalpojumus, nemazina šo pakalpojumu pieejamību citiem). Sabiedrisko labumu īpašība ir tāda, ka indivīdiem ne vienmēr ir ekonomisks stimuls brīvprātīgi pielikt pūles vai ieguldīt naudu, lai nodrošinātu šo labumu turpmāku pastāvēšanu, kas veicina to nepietiekamu nodrošinājumu vai – šajā gadījumā – nepietiekamu aizsardzību; |
| --- | --- | --- |

2.9.

Tirgus nepilnības rodas, ja tirgus nesniedz efektīvu rezultātu (56). Saistībā ar jūras vidi šīs nepilnības var raksturot šādi:

—

attiecībā uz sabiedriskajiem labumiem un pakalpojumiem – vairāki labumi un pakalpojumi, ko nodrošina jūras vide, piemēram, klimata regulēšana un bioloģiskā daudzveidība, ir “sabiedriskie labumi” (nevienu nevar izslēgt no šo labumu gūšanas, un tas, ka kāds saņem šos pakalpojumus, nemazina šo pakalpojumu pieejamību citiem). Sabiedrisko labumu īpašība ir tāda, ka indivīdiem ne vienmēr ir ekonomisks stimuls brīvprātīgi pielikt pūles vai ieguldīt naudu, lai nodrošinātu šo labumu turpmāku pastāvēšanu, kas veicina to nepietiekamu nodrošinājumu vai – šajā gadījumā – nepietiekamu aizsardzību;

| — | negatīva ārējā ietekme – tā rodas, ja jūras videi nodarīto kaitējumu pilnībā nekompensē vides izmantotāji, kuri kaitējumu radījuši. Daudzos gadījumos jūras nodrošinātajiem labumiem un pakalpojumiem nepiešķir naudā izteiktu vērtību, tāpēc tirgū netiek tiešā veidā noteiktas kaitējuma radītās izmaksas. Pat tiem labumiem, kas tiek tirgoti (piemēram, savvaļas zivis), tirgus cenas bieži vien pilnībā neatspoguļo ekonomiskās izmaksas, kuras jāuzņemas citiem indivīdiem un sabiedrībai kopumā. |
| --- | --- |

—

negatīva ārējā ietekme – tā rodas, ja jūras videi nodarīto kaitējumu pilnībā nekompensē vides izmantotāji, kuri kaitējumu radījuši. Daudzos gadījumos jūras nodrošinātajiem labumiem un pakalpojumiem nepiešķir naudā izteiktu vērtību, tāpēc tirgū netiek tiešā veidā noteiktas kaitējuma radītās izmaksas. Pat tiem labumiem, kas tiek tirgoti (piemēram, savvaļas zivis), tirgus cenas bieži vien pilnībā neatspoguļo ekonomiskās izmaksas, kuras jāuzņemas citiem indivīdiem un sabiedrībai kopumā.

| 2.10. | Ir nepieciešama valdības intervence, lai novērstu šos abus tirgus nepilnību avotus jūras vidē. Pārvaldības pasākumi noteikto EMS veidojumu saglabāšanai nodrošinās negatīvās ārējās ietekmes mazināšanu vai attiecīgu atvieglošanu. Pārvaldības pasākumi arī veicinās nepārtrauktu sabiedrisko labumu gūšanu no jūras vides, piemēram, bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu Anglijas jūrās. |
| --- | --- |

2.10.

Ir nepieciešama valdības intervence, lai novērstu šos abus tirgus nepilnību avotus jūras vidē. Pārvaldības pasākumi noteikto EMS veidojumu saglabāšanai nodrošinās negatīvās ārējās ietekmes mazināšanu vai attiecīgu atvieglošanu. Pārvaldības pasākumi arī veicinās nepārtrauktu sabiedrisko labumu gūšanu no jūras vides, piemēram, bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu Anglijas jūrās.

3.   Politikas mērķi un paredzamā iedarbība

| 3.1. | Ar 2009. gada Jūras un piekrastes piekļuves aktu (57)
  (MaCAA) tika izveidota Jūras pārvaldības organizācija (MMO), kas vada, iestājas par un pārvalda ilgtspējīgu jūras vidi un piekrastes zvejniecību, veiksmīgi līdzsvarojot ieguvumus sociālajā, vides un ekonomikas jomā, lai tādējādi nodrošinātu veselīgas jūras, ilgtspējīgu zvejniecību un dzīvotspējīgu nozari. |
| --- | --- |

3.1.

Ar 2009. gada Jūras un piekrastes piekļuves aktu (57)
  (MaCAA) tika izveidota Jūras pārvaldības organizācija (MMO), kas vada, iestājas par un pārvalda ilgtspējīgu jūras vidi un piekrastes zvejniecību, veiksmīgi līdzsvarojot ieguvumus sociālajā, vides un ekonomikas jomā, lai tādējādi nodrošinātu veselīgas jūras, ilgtspējīgu zvejniecību un dzīvotspējīgu nozari.

| 3.2. | Saskaņā ar šo ietekmes novērtējumu politikas mērķis ir turpināt īstenot šīs teritorijas aizsardzības mērķus, nodrošinot cieto iežu rifu veidojumu aizsardzību pret kaitējuma risku, ko rada velkami grunts zvejas rīki. |
| --- | --- |

3.2.

Saskaņā ar šo ietekmes novērtējumu politikas mērķis ir turpināt īstenot šīs teritorijas aizsardzības mērķus, nodrošinot cieto iežu rifu veidojumu aizsardzību pret kaitējuma risku, ko rada velkami grunts zvejas rīki.

| 3.3. | Turpmāk minēti teritorijas aizsardzības mērķi.






  — | Ņemot vērā dabiskās izmaiņas, uzturēt:






  — | cieto iežu rifu biotopa apmēru un biotopa un tajā mītošo sugu daudzveidību; |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.

Turpmāk minēti teritorijas aizsardzības mērķi.

—

Ņemot vērā dabiskās izmaiņas, uzturēt:

—

cieto iežu rifu biotopa apmēru un biotopa un tajā mītošo sugu daudzveidību;

| — | biotopa sugu sabiedrības struktūru (piem., atsevišķu būtisku sugu populācijas struktūru un to devumu ekosistēmas funkcionēšanā); |
| --- | --- |

—

biotopa sugu sabiedrības struktūru (piem., atsevišķu būtisku sugu populācijas struktūru un to devumu ekosistēmas funkcionēšanā);

| — | dabiskās vides kvalitāti (piem., ūdens kvalitāti, suspendēto nogulu līmeni utt.); |
| --- | --- |

—

dabiskās vides kvalitāti (piem., ūdens kvalitāti, suspendēto nogulu līmeni utt.);

| — | dabiskos vides procesus (piem., bioloģiskie un fizikālie procesi, kas vidē rodas dabiski, proti, ūdens cirkulācija un sedimentu nogulsnēšanās, nedrīkstētu novirzīties no sākotnējā stāvokļa teritorijas noteikšanas laikā) (58). |
| --- | --- |

—

dabiskos vides procesus (piem., bioloģiskie un fizikālie procesi, kas vidē rodas dabiski, proti, ūdens cirkulācija un sedimentu nogulsnēšanās, nedrīkstētu novirzīties no sākotnējā stāvokļa teritorijas noteikšanas laikā) (58).

| 3.4. | Paredzams, ka, īstenojot minētos mērķus, tiks samazināts cieto iežu rifa veidojumu noplicināšanās risks, kā arī izpildītas Biotopu direktīvas 6. panta prasības. Turklāt pēc iespējas tiks mazināta arī pārvaldības pasākumu ietekme uz ekonomiku. |
| --- | --- |

3.4.

Paredzams, ka, īstenojot minētos mērķus, tiks samazināts cieto iežu rifa veidojumu noplicināšanās risks, kā arī izpildītas Biotopu direktīvas 6. panta prasības. Turklāt pēc iespējas tiks mazināta arī pārvaldības pasākumu ietekme uz ekonomiku.

4.   Risinājumi

4.1.   DEFRA pārskatītās pieejas ietvaros vēlamie pārvaldības instrumenti ir MMO nolikums 6–12 nm zonā, un MMO vajadzētu vadīt to teritoriju pārvaldību, kuras šķērso 6 nm robežu. Pēc diskusijām starp MMO, Devonas un Sevērnas IFCA un Kornvolas IFCA tika panākta vienošanās, ka, lai gan šī KNT šķērso 6 nm robežu, tiks pieņemti IFCA nolikumi, lai pārvaldītu šīs teritorijas daļu 6 nm robežās, un MMO nolikumu izmantos, lai pārvaldītu šīs teritorijas daļu, kas atrodas 6–12 nm robežās. Tāpēc vēlamais risinājums ir MMO nolikums KNT daļai 6–12 nm robežās.

4.1.1.   Risinājums Nr. 1. Nedarīt neko

Šis risinājums nav saistīts ar paliekošu pārvaldības pasākumu ieviešanu. Šis risinājums nozīmētu, ka riski, ko rada kaitīgās darbības attiecīgajā teritorijā, netiktu novērsti un DEFRA pārskatītās pieejas prasības, kā arī Biotopu direktīvas 6. panta 2. punkta prasības netiktu izpildītas.

4.1.2.   Risinājums Nr. 2. Brīvprātīga vienošanās

Šis risinājums ietvertu brīvprātīga rīcības kodeksa izveidošanu rifu veidojumu aizsardzībai. MMO šo risinājumu ir izvērtējusi, ņemot vērā labāka regulējuma principus, kas nosaka, ka jauns regulējums ieviešams tikai kā pēdējais līdzeklis, un ir panākta DEFRA pārskatītā pieeja, saskaņā ar kuru paredzams, ka pārvaldības pasākumi būs regulatīvi un nodrošinās pietiekamu aizsardzību. DEFRA pārskatītajā pieejā ir paredzēti arī pasākumi, kas īstenojami, lai līdz 2013. gada decembra beigām novērstu liela riska (klasificēts kā sarkans) mijiedarbību starp noteiktajiem veidojumiem un zvejas rīkiem. MMO uzskata, ka, ņemot vērā nepieciešamību drīzumā aizsargāt veidojumus, kā arī risku, ka pat maza mijiedarbība var izraisīt to stāvokļa pasliktināšanos, šajā gadījumā brīvprātīgu pasākumu īstenošana nav piemērots risinājums.

4.1.3.   Risinājums Nr. 3. MMO nolikums, ar ko aizliedz velkamo grunts zvejas rīku izmantošanu visā KNT (“visas teritorijas slēgšana”)

Lai panāktu cieto iežu rifu veidojuma aizsardzību, nav nepieciešams aizliegt velkamos grunts zvejas rīkus visā KNT, jo tas radītu nevajadzīgus ekonomiskus zaudējumus zvejniekiem, kas izmanto citas KNT daļas. Paredzamais kopējais izkrāvumu zaudējums, kā parādīts 1. tabulā, būtu GBP 80 671 salīdzinājumā ar vēlamā risinājuma ekvivalentu GBP 1 428, un izpildes nodrošināšanas izmaksas būtu daudz lielākas.

4.1.4.   Risinājums Nr. 4. MMO nolikums, ar ko aizliedz velkamo grunts zvejas rīku izmantošanu virs Sabellaria spinulosa rifu veidojumiem, nosakot attiecīgu buferzonu (“pārvaldība pa zonām”)

Šis ir vēlamais risinājums, un turpmāk izklāstīta pilnīga šā risinājuma analīze.

4.1.5.   Risinājums Nr. 5. Darbības pārvaldība ar normatīvo instrumentu, regulatīvu rīkojumu vai zvejas licences nosacījumu

Šajā gadījumā uzskata, ka šie pārvaldības mehānismi nav lietderīgi. MMO nolikumu pieņemšanas pilnvaras, kas piešķirtas ar MaCAA, ir piemērotākas, jo tās ir paredzēts izmantot, lai pārvaldītu darbības aizsargājamajās jūras teritorijās, un tas nodrošina atbilstoša līmeņa pilnvaras, elastību, apspriešanos un ātrumu.

4.2.   Ieteicamais risinājums

4.2.1.   MMO nolikums, ar ko aizliedz velkamo grunts zvejas rīku izmantošanu virs cieto iežu rifu veidojumiem, nosakot attiecīgu buferzonu (“pārvaldība pa zonām”).

4.2.2.   Šis risinājums ir ieteicams, jo tas ir visrentablākais risinājums. MMO ir vispiemērotākā iestāde zvejniecības pārvaldības pasākumu izvēršanai 6–12 nm robežās, jo tai ir pilnvaras pieņemt nolikumus visā šajā zonā nolūkā turpināt īstenot KNT saglabāšanas mērķus. Ierosinātās aizliegtās zonas robeža tika noteikta, ņemot vērā labākos pieejamos pierādījumus par veidojumu platību, kā arī nepieciešamību pēc “buferzonas” starp veidojumiem un nolikuma darbības robežu. Apsverot aizliegtās zonas formu, tika ņemta vērā arī izpildes viegluma un skaidru norobežojumu nepieciešamība, lai veicinātu prasību ievērošanu.

5.   Pierādījumu bāze

5.1.   Velkamo grunts zvejas rīku ietekme uz cieto iežu rifu

| 5.1.1. | Ir pieejami tikai ierobežoti pierādījumi (59), kas iegūti empīriskos pētījumos, kuros kvantificēta zvejniecības ietekme uz biotopiem, kuri atrodas uz cietas pamatnes. Tomēr ir zināms, ka traļu vilkšana pa akmeņainu substrātu bojā vai iznīcina ievērojamu daļu lielu, vertikāli piestiprinātu sugu, piemēram, sūkļus un koraļļus (Løkkeborg, 2005). Aļaskas līcī tikai viens tralējums radīja bojājumus 67 % sūkļu (Freese et al, 1999). Arī citas sugas, piemēram, hidroīdi, jūras anemones, sūneņi, tunikāti un adatādaiņi, ir neaizsargātas pret pārvietojamiem zvejas rīkiem (McConnaughey et al, 2000, Sewell and Hiscock, 2005). Tralēšana var samazināt arī biotopa daudzveidību, jo tiek pārvietoti klinšu gabali un akmeņi, kas ir saistīti ar cieto substrātu (Engel and Kvitek, 2008, Freese et al, 1999). Fiziskā noturība pret bojājumiem ir atkarīga no substrāta tipa, un dubļakmens rifi ir īpaši neaizsargāti pret strukturāliem bojājumiem (Atfrill et al, 2001). Uzskata, ka būtiskas ietekmes risks ir pietiekams iemesls, lai risku klasificētu sarkanajā kategorijā, tāpēc pārvaldības pasākumi ir jāīsteno šogad. |
| --- | --- |

5.1.1.

Ir pieejami tikai ierobežoti pierādījumi (59), kas iegūti empīriskos pētījumos, kuros kvantificēta zvejniecības ietekme uz biotopiem, kuri atrodas uz cietas pamatnes. Tomēr ir zināms, ka traļu vilkšana pa akmeņainu substrātu bojā vai iznīcina ievērojamu daļu lielu, vertikāli piestiprinātu sugu, piemēram, sūkļus un koraļļus (Løkkeborg, 2005). Aļaskas līcī tikai viens tralējums radīja bojājumus 67 % sūkļu (Freese et al, 1999). Arī citas sugas, piemēram, hidroīdi, jūras anemones, sūneņi, tunikāti un adatādaiņi, ir neaizsargātas pret pārvietojamiem zvejas rīkiem (McConnaughey et al, 2000, Sewell and Hiscock, 2005). Tralēšana var samazināt arī biotopa daudzveidību, jo tiek pārvietoti klinšu gabali un akmeņi, kas ir saistīti ar cieto substrātu (Engel and Kvitek, 2008, Freese et al, 1999). Fiziskā noturība pret bojājumiem ir atkarīga no substrāta tipa, un dubļakmens rifi ir īpaši neaizsargāti pret strukturāliem bojājumiem (Atfrill et al, 2001). Uzskata, ka būtiskas ietekmes risks ir pietiekams iemesls, lai risku klasificētu sarkanajā kategorijā, tāpēc pārvaldības pasākumi ir jāīsteno šogad.

5.2.   Cieto iežu rifu veidojuma atrašanās vieta

1. attēlā redzama cieto iežu rifu veidojumu atrašanās vieta KNT.

1.   attēls

Teritorijas un veidojuma karte

6.   Ietekmētās nozares

| 6.1. | Zvejniecība. Galvenās kuģu grupas, ko ietekmēs šāds aizliegums, ir kuģi zvejai ar ķemmīšgliemeņu dragām, kuģi zvejai ar rāmja trali un vietējie traleri, t. i., pārsvarā tie kuģi, kas izkrauj nozvejas Plymouth un Looe un dažreiz arī tādās ostās kā Brixham un Teignmouth. Francijas un Beļģijas kuģiem ir piekļuves tiesības zvejot bentiskās sugas šajā teritorijā, taču lielākā daļa no šīs nozvejas netiek izkrautas Apvienotajā Karalistē. Francijas kuģi zvejai ar grunts trali zvejo ierosinātājā Hatt Rock aizliegtajā zonā. Beļģijas zvejas nozares darbība šajā teritorijā ir neliela. Sarunā ar ieinteresētajām personām, kas notika pirmskonsultāciju periodā saistībā ar ierosināto pārvaldības pasākumu, tika norādīts, ka zvejas darbības ar velkamiem grunts zvejas rīkiem galvenokārt notiek koridoros starp cieto iežu rifu veidojumiem un ierosinātajām buferzonām. Nav paredzams, ka intervencei būs kāda ietekme uz citiem sektoriem, kas nav zvejniecība. |
| --- | --- |

6.1.

Zvejniecība. Galvenās kuģu grupas, ko ietekmēs šāds aizliegums, ir kuģi zvejai ar ķemmīšgliemeņu dragām, kuģi zvejai ar rāmja trali un vietējie traleri, t. i., pārsvarā tie kuģi, kas izkrauj nozvejas Plymouth un Looe un dažreiz arī tādās ostās kā Brixham un Teignmouth. Francijas un Beļģijas kuģiem ir piekļuves tiesības zvejot bentiskās sugas šajā teritorijā, taču lielākā daļa no šīs nozvejas netiek izkrautas Apvienotajā Karalistē. Francijas kuģi zvejai ar grunts trali zvejo ierosinātājā Hatt Rock aizliegtajā zonā. Beļģijas zvejas nozares darbība šajā teritorijā ir neliela. Sarunā ar ieinteresētajām personām, kas notika pirmskonsultāciju periodā saistībā ar ierosināto pārvaldības pasākumu, tika norādīts, ka zvejas darbības ar velkamiem grunts zvejas rīkiem galvenokārt notiek koridoros starp cieto iežu rifu veidojumiem un ierosinātajām buferzonām. Nav paredzams, ka intervencei būs kāda ietekme uz citiem sektoriem, kas nav zvejniecība.

| 6.2. | Vietējā ekonomika un sabiedrība. Pastāv maza iespēja, ka potenciālā izkrāvumu zaudējuma rezultātā vietējai sabiedrībai radīsies sociālās un ekonomikas izmaksas un ka tas ietekmēs vietējo zvejniecību. Tas tāpēc, ka ir sasniedzamas citas zvejas vietas, un tāpēc pārvietošana būs minimāla. Galvenokārt tiks ietekmētas Plymouth un Looe ostas. Francijas zvejas nozares pārstāvji ir norādījuši, ka, iespējams, tiks ietekmēti zvejas pakalpojumi apgabalos, kas ir atkarīgi no zvejas darbībām piekrastes zonās. Citi ieguvumi no cieto iežu rifu aizsardzības ir sīkāk aprakstīti 7. iedaļā. |
| --- | --- |

6.2.

Vietējā ekonomika un sabiedrība. Pastāv maza iespēja, ka potenciālā izkrāvumu zaudējuma rezultātā vietējai sabiedrībai radīsies sociālās un ekonomikas izmaksas un ka tas ietekmēs vietējo zvejniecību. Tas tāpēc, ka ir sasniedzamas citas zvejas vietas, un tāpēc pārvietošana būs minimāla. Galvenokārt tiks ietekmētas Plymouth un Looe ostas. Francijas zvejas nozares pārstāvji ir norādījuši, ka, iespējams, tiks ietekmēti zvejas pakalpojumi apgabalos, kas ir atkarīgi no zvejas darbībām piekrastes zonās. Citi ieguvumi no cieto iežu rifu aizsardzības ir sīkāk aprakstīti 7. iedaļā.

| 6.3. | Izpildes struktūras. Galvenā atbildība par ierosinātās aizliegtās zonas ievērošanu jāuzņemas MMO, un tāpēc MMO varētu rasties izpildes nodrošināšanas papildu izmaksas. Šo izmaksu aplēses ir izklāstītas 7. iedaļā. |
| --- | --- |

6.3.

Izpildes struktūras. Galvenā atbildība par ierosinātās aizliegtās zonas ievērošanu jāuzņemas MMO, un tāpēc MMO varētu rasties izpildes nodrošināšanas papildu izmaksas. Šo izmaksu aplēses ir izklāstītas 7. iedaļā.

7.   Izmaksu un ieguvumu analīze

7.1.   Ieteiktā risinājuma izmaksas

7.1.1   Velkamo grunts zvejas rīku aizliegums ierosinātajā aizliegtajā zonā varētu radīt šādas izmaksas:

| — | tiešas izmaksas zvejas nozarei zvejas vietu samazinājuma dēļ, |
| --- | --- |

—

tiešas izmaksas zvejas nozarei zvejas vietu samazinājuma dēļ,

| — | izmaksas zvejas nozarei, kas saistītas ar pārvietošanos uz citām zvejas vietām, |
| --- | --- |

—

izmaksas zvejas nozarei, kas saistītas ar pārvietošanos uz citām zvejas vietām,

| — | iespējamā ietekme uz vidi, kas pārvietošanas dēļ saistīta ar iespējamu lielāku kaitējumu biotopiem citās zonās, |
| --- | --- |

—

iespējamā ietekme uz vidi, kas pārvietošanas dēļ saistīta ar iespējamu lielāku kaitējumu biotopiem citās zonās,

| — | administratīvās un izpildes nodrošināšanas izmaksas MMO. |
| --- | --- |

—

administratīvās un izpildes nodrošināšanas izmaksas MMO.

7.1.2.   Izmaksas zvejas nozarei, tostarp iespējamās pārvietošanas izmaksas, kā arī MMO administratīvās un izpildes nodrošināšanas izmaksas var izteikt naudas izteiksmē, un šīs aplēses ir apkopotas un izklāstītas šajā ietekmes novērtējumā (sk. 1. un 2. tabulu). Ir grūti novērtēt ar vidi saistītās izmaksas, ko rada iespējams lielāks biotopiem nodarītais kaitējums, tāpēc tās šeit ir aprakstītas, bet nav izteiktas naudas izteiksmē.

7.2.   Zvejniecības izmaksu analīze

7.2.1   Informācija, kas izmantota, lai novērtētu ierosinātās slēgšanas ietekmi, ir iegūta no:

| — | kuģu izkrāvumu datiem (2008–2011), kas iegūti no zvejas žurnāla un pārdošanas zīmju datiem, ko nodrošina MMO statistika, |
| --- | --- |

—

kuģu izkrāvumu datiem (2008–2011), kas iegūti no zvejas žurnāla un pārdošanas zīmju datiem, ko nodrošina MMO statistika,

| — | izkrāvumu datiem ICES statistisko taisnstūru līmenī. Turpmākas analīzes, lai novērtētu nozveju un izkrāvumus KNT un rifa zonā/buferzonā Apvienotajai Karalistei un citām dalībvalstīm (1. un 2. tabula), |
| --- | --- |

—

izkrāvumu datiem ICES statistisko taisnstūru līmenī. Turpmākas analīzes, lai novērtētu nozveju un izkrāvumus KNT un rifa zonā/buferzonā Apvienotajai Karalistei un citām dalībvalstīm (1. un 2. tabula),

| — | informācijas, ko pirmskonsultāciju periodā no 2013. gada jūnija līdz augustam MMO saņēmusi no zvejniekiem, |
| --- | --- |

—

informācijas, ko pirmskonsultāciju periodā no 2013. gada jūnija līdz augustam MMO saņēmusi no zvejniekiem,

| — | informācijas, ko oficiālās nolikuma apspriešanas laikā no 2013. gada 10. septembra līdz 22. oktobrimMMO saņēmusi no ieinteresētajām personām, |
| --- | --- |

—

informācijas, ko oficiālās nolikuma apspriešanas laikā no 2013. gada 10. septembra līdz 22. oktobrimMMO saņēmusi no ieinteresētajām personām,

| — | vietējo MMO un IFCA piekrastes amatpersonu zināšanām. |
| --- | --- |

—

vietējo MMO un IFCA piekrastes amatpersonu zināšanām.

7.3.   Nenoteiktība un datu pieņēmumi

7.3.1.   Vidējo izmaksu aplēses ir balstītas uz Apvienotās Karalistes izkrāvumu vērtībām, kas novērtētas attiecībā uz KNT ICES statistiskajos taisnstūros 29E5 un 29E6 (sk. 2. attēlu). Nav zināms, kāda daļa no kopējās izkrāvumu vērtības tika faktiski iegūta tieši no ierosinātās aizliegtās zonas, kas veido mazāk nekā 0,16 % no ICES taisnstūra. Statistikas dati tika iegūti, izmantojot ziņojumus par darbību ICES statistiskajos taisnstūros, kuros ietilpst noteiktās KNT zonas. Ziņojumi par darbībām (izkrāvumu apjoms un vērtība, kā arī ziņas par izmantotajiem zvejas rīkiem) ņemti no MMO Ifish datubāzes. Informācija par Beļģijas un Francijas kuģiem iegūta no izrakstiem no izkrāvumu datiem, kurus dalībvalstis ir sniegušas Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejas (ZZTEK) darba grupai, kura atbild par zvejas piepūles režīmiem. Papildu informāciju par metodēm, ko izmanto zvejniecības izmaksu noteikšanai, skatīt A un B pielikumā.

7.3.2.   Ierosinātās aizliegtās zonas vērtības, kas norādītas 1. tabulā, ir iegūtas, balstoties uz KNT aplēstajām vērtībām un piemērojot procentus, pamatojoties uz KNT ietilpstošās aizliegtās zonas platību kvadrātkilometros. Lielākajā daļā gadījumu ierosinātās aizliegtās zonas platība kvadrātkilometros ir samērā neliela, salīdzinot ar KNT kopumā. Tāpēc šī aplēse jāizmanto piesardzīgi, jo tā neparādīs patieso ierosinātās aizliegtās zonas vērtību. Tiek arī atzīts, ka iespējamā pieaugošā bioloģiskā daudzveidība ap rifu varētu nozīmēt, ka tā varētu būt bagātīgāka zvejas vieta, un analīze var nepienācīgi novērtēt zvejas vietu samazinājuma ietekmi.

7.3.3.   Informācija, kas apkopota no zvejniekiem un citām ieinteresētajām personām pirmskonsultāciju sanāksmēs, tiek izmantota, lai pamatotu pierādījumu bāzi un pieņēmumus, tomēr ņemot vērā, ka to var uzskatīt tikai par personiskiem novērojumiem. Apkopotā informācija bija ar oportūnistisku ievirzi un ir saņemta tikai no tiem respondentiem, kuri attiecīgajā dienā varēja sniegt komentārus. Respondentu skaits atspoguļo tikai tos, kuri informāciju sniedza patstāvīgi, nevis tos respondentus, kuri viennozīmīgi piekrīt vai nepiekrīt apgalvojumam.

7.3.4.   Dati par citu dalībvalstu izkrāvumiem ir ierobežoti, jo lielākā daļa šo kuģu neizkrauj nozvejas Apvienotajā Karalistē. Tomēr, izmantojot VMS ziņojumus, kurus saņēmis Apvienotās Karalistes FMC, var izteikt dažus pieņēmumus par citu dalībvalstu flotēm, kuras veido par 15 m garāki kuģi (sk. 7.4. punktu).

| — | Kuģu izkrāvumu dati (2008–2011), kas iegūti no zvejas žurnāla un pārdošanas zīmju datiem, ko nodrošina MMO statistika; |
| --- | --- |

—

Kuģu izkrāvumu dati (2008–2011), kas iegūti no zvejas žurnāla un pārdošanas zīmju datiem, ko nodrošina MMO statistika;

| — | izkrāvumu dati ICES statistisko taisnstūru līmenī. Turpmākas analīzes, lai novērtētu nozveju un izkrāvumus KNT un rifa zonā/buferzonā Apvienotajai Karalistei un citām dalībvalstīm (1. un 2. tabula); |
| --- | --- |

—

izkrāvumu dati ICES statistisko taisnstūru līmenī. Turpmākas analīzes, lai novērtētu nozveju un izkrāvumus KNT un rifa zonā/buferzonā Apvienotajai Karalistei un citām dalībvalstīm (1. un 2. tabula);

| — | informācija, ko pirmskonsultāciju periodā no 2013. gada jūnija līdz augustam MMO saņēmusi no zvejniekiem; |
| --- | --- |

—

informācija, ko pirmskonsultāciju periodā no 2013. gada jūnija līdz augustam MMO saņēmusi no zvejniekiem;

| — | vietējo MMO un IFCA piekrastes amatpersonu zināšanas. |
| --- | --- |

—

vietējo MMO un IFCA piekrastes amatpersonu zināšanas.

7.4   Zvejas darbības KNT “Start Point to Plymouth Sound and Eddystone”

7.4.1   Lielākajai daļai Apvienotās Karalistes kuģu, kuri darbojas ICES taisnstūros 29E5 un 29E6, garums nepārsniedz 10 metrus, un tie galvenokārt ir kuģi zvejai ar tīkliem (261 kuģis), rokas āķu rindām (126 kuģi) un murdiem (72 kuģi). Zvejo nedaudzi kuģi zvejai ar rāmja trali, kuru garums pārsniedz 15 metrus (25 kuģi).

7.4.2.   Galvenās izkrautās sugas ir ķemmīšgliemenes, krabji, brētliņas un sardīnes.

7.4.3.   Francijas un Beļģijas kuģiem ir likumīgas piekļuves tiesības attiecībā uz KNT daļu, kas atrodas ārpus 6 nm zonas.

7.4.4.   Lielākā daļa ārvalstu kuģu, kuri darbojas ICES apgabalos, garumā pārsniedz 15 metrus, tikai daži ir īsāki par 10 metriem. Dati par Francijas un Beļģijas kuģu izkrāvumiem ir ierobežoti, jo lielākā daļa šo kuģu neizkrauj nozvejas Apvienotajā Karalistē. No Francijas un Beļģijas ir pieprasīta detalizēta statistiskā informācija, un, tiklīdz šie dati būs pieejami, tie tiks iekļauti galīgajā IN.

7.4.5.   VMS dati (60) par Francijas un Beļģijas floti uzrāda nelielu vai neuzrāda nekādu zvejas darbību KNT ierosinātajās aizliegtajās zonās, kurām tām ir piekļuve (3. un 4. attēls).

7.4.6.   Sadarbībā ar Beļģijas zivsaimniecības iestādēm 2013. gada 12. jūlijā Ostendē notika pirmskonsultāciju perioda tikšanās ar Beļģijas zvejas nozares pārstāvjiem. Tā tika organizēta, lai informētu par iespējamo komerciālās zvejniecības pārvaldību Anglijas EMS saistībā ar Beļģijas zvejas piekļuves tiesībām 6–12 nm robežās. Zvejas nozares pārstāvji, kuri piedalījās 12. jūlija sanāksmē, norādīja, ka patlaban ierosinātie pasākumi ar mērķi aizsargāt cieto iežu rifu veidojumu KNT, būtiski neietekmē viņu darbību. Šie cieto iežu rifu veidojumi tika atzīti par ļoti nepiemērotiem velkamo grunts zvejas rīku izmantošanai. Parīzē 2013. gada 27. septembrī notika apspriešanās ar Francijas iestādēm un zvejas nozares pārstāvjiem. Pārstāvji norādīja, ka josla starp Eddystone un Hatt klinti Francijas kuģiem ir nozīmīgs piekļuves ceļš.

7.4.7.   Atbildes no Beļģijas zvejas nozares pārstāvjiem oficiālajās apspriedēs apliecināja, ka Beļģijas zvejas darbības šajā apgabalā ir ierobežotas, bet Francijas zvejas nozares pārstāvji apliecināja, ka viņi veic zvejas darbības šajā apgabalā, īpaši Hatt Rock zonā.

2.   attēls

Karte, kas parāda ICES statistiskos taisnstūrus 29E5 un 29E6 un KNT “Start Point to Plymouth Sound and Eddystone”

3.   attēls

Francijas kuģu VMS atrašanās vietas ziņojumi 2012. gadā

4.   attēls

Beļģijas kuģu VMS atrašanās vietas ziņojumi 2012. gadā

7.5.   Ietekmēto izkrāvumu novērtējums

Apvienotā Karaliste

7.5.1.   Tiešā ietekme uz zvejas kuģiem būtu tāda, ka ierosinātajā aizliegtajā zonā samazinātos ar velkamiem grunts zvejas rīkiem gūtās nozvejas apjoms un tātad arī izkrāvumi. Lai novērtētu iespējamo ietekmi, tika analizēti MMO apkopotie izkrāvumu dati.

7.5.2.   Aprēķins par ietekmētajiem izkrāvumiem no ICES statistiskajiem taisnstūriem 29E5 un 29E6 (attiecībā uz Apvienotās Karalistes kuģiem, kas identificēti kā tādi, kuri kopš 2008. gada janvāra zvejo šajā apgabalā) sniegts 1. tabulā. Aplēses 1. tabulā ir balstītas uz vidējo izkrāvumu apjomu no 2008. janvāra līdz 2011. gada decembrim.

1.   tabula

Apvienotās Karalistes vidējais gada izkrāvumu apjoms no ICES statistiskajiem taisnstūriem 29E5 un 29E6 un aplēstais vidējais izkrāvumu apjoms KNT (2008. gada janvāris – 2011. gada decembris)

| Zvejas rīku tips | Izkrautais apjoms
  (tonnās) | Vērtība
  (GBP) | Vērtība KNT
  (GBP) | Vērtība aizliegtajā zonā (1,77 % no KNT)
  (GBP) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Rāmja traļi | 1 429 | 3 844 049 | 2 693 | 47,67 |
| Dragas | 2 589 | 4 149 690 | 7 368 | 130,43 |
| Norvēģijas omāru zvejas traļi | 7 | 4 873 | 0 | 0 |
| Citi grunts traļi | 3 211 | 7 334 338 | 70 610 | 1 249,78 |
| Kopā | 7 236 | 15 332 950 | 80 671 | 1 428 |

Zvejas rīku tips

Izkrautais apjoms

(tonnās)

Vērtība

(GBP)

Vērtība KNT

(GBP)

Vērtība aizliegtajā zonā (1,77 % no KNT)

(GBP)

Rāmja traļi

1 429

3 844 049

2 693

47,67

Dragas

2 589

4 149 690

7 368

130,43

Norvēģijas omāru zvejas traļi

7

4 873

0

0

Citi grunts traļi

3 211

7 334 338

70 610

1 249,78

Kopā

7 236

15 332 950

80 671

1 428

7.5.3.   Novērtētās izkrāvumu vērtības KNT ir aprēķinātas, pieejamos izkrāvumu datus (ko katrs zvejas kuģis sniedz par katru ICES statistisko taisnstūri) sasaistot ar datiem par zvejas kuģu darbību (pamatojoties uz VMS ziņojumiem) KNT. Ar šādu pieeju katra ICES statistiskā taisnstūra izkrāvumu procentuālo daļu attiecina uz KNT, pamatojoties uz darbības līmeni KNT.

KNT “Start Point to Plymouth Sound and Eddystone” tika izmantoti izkrāvumu dati par ICES statistiskajiem taisnstūriem (29E5 un 29E6), un tie tika sadalīti atkarībā no kuģu lieluma (kuģi, kuru garums ir lielāks par 15 metriem, kuģi, kuru garums ir 10–15 metri, un kuģi, kuru garums ir mazāks par 10 metriem).

Pēc tam proporcionāli paredzamajai vērtībai no KNT tika aplēstas izkrāvumu vērtības no ierosinātās aizliegtās zonas (ņemot vērā attiecīgās zonas lielumu).

Pilnu darbības sadalījumu ICES taisnstūros saistībā ar KNT skatīt papildu zvejas statistikas tabulās 2008.–2011. gadam.

Tiek lēsts, ka paredzamais vidējais gada ienākums KNT kuģiem zvejai ar rāmja trali, kuru garums ir lielāks par 15 metriem, būtu GBP 2 551, bagarkuģiem, kuru garums pārsniedz 15 metrus, – GBP 2 683 un kuģiem zvejai ar grunts trali, kuru garums pārsniedz 15 metrus, – GBP 6 547. Vidējais gada ienākums kuģiem zvejai ar grunts trali, kuru garums ir mazāks par 10 metriem, tika aplēsts GBP 15 237 apmērā. Aplēstais vidējais gada ienākums kuģiem zvejai ar grunts trali, kuru garums ir 10–15 metri, bija GBP 54 408. (Pilnu sadalījumu skatīt zvejas statistikas 5. tabulā 2008.–2011. gadam). No sarunām ar ieinteresētajām personām pirmskonsultāciju periodā izriet, ka naudas izteiksmē šis nolikums galvenokārt ietekmēs grunts traļu un ķemmīšgliemeņu bagarkuģu flotes.

7.5.4.   Tiek lēsts, ka ierosinātajā MMO aizliegtajā zonā (kas ir 1,77 % no KNT platības) kopējie izkrāvumu zaudējumi būtu GBP 1 428.

7.5.5.   Kopējās aplēstās izmaksas, visticamāk, ir pārāk lielas, jo tajās nav ņemta vērā pārvietošanas iespēja.

Francija un Beļģija

7.5.6.   No VMS datu analīzes izriet, ka lielākā daļa Beļģijas zvejas darbību ICES taisnstūros 29E5 un 29E6 notiek tālu no pašas teritorijas. 2012. gadā abos ICES statistiskajos taisnstūros darbojās tikai 20 kuģi. Lielākā daļa Francijas zvejas darbību ICES taisnstūros 29E5 un 29E6 notiek vai nu uz rietumiem no teritorijas, vai arī starp Hatt Rock un Brentons. 2012. gadā VMS ziņojumu par atrašanos KNT Eddystone daļā nosūtīja 6 Francijas kuģi, kuri pārvietojās ar ātrumu 1–6 mezgli.

7.5.7.   Beļģijas zvejas kuģi šajā apgabalā zvejo galvenokārt jūras zeltplekstes, bet Francijas zvejas kuģi – pikšas un merlangus. Izmantojot B pielikumā minēto metodi “Analīze par Apvienotajai Karalistei nepiederošiem kuģiem ICES statistiskajos taisnstūros”, ir novērtēts, ka 2012. gadā:

| — | izkrāvumu apjoms tonnās, kas saistīts ar Beļģijas darbību pieejamajā KNT daļā, ir 0,15 tonnas. Tas atbilst novērtētajai vērtībai GBP 339. |
| --- | --- |

—

izkrāvumu apjoms tonnās, kas saistīts ar Beļģijas darbību pieejamajā KNT daļā, ir 0,15 tonnas. Tas atbilst novērtētajai vērtībai GBP 339.

| — | izkrāvumu apjoms tonnās, kas saistīts ar Francijas darbību pieejamajā KNT daļā, ir 4,20 tonnas. Tas atbilst novērtētajai vērtībai GBP 5 929. |
| --- | --- |

—

izkrāvumu apjoms tonnās, kas saistīts ar Francijas darbību pieejamajā KNT daļā, ir 4,20 tonnas. Tas atbilst novērtētajai vērtībai GBP 5 929.

Tomēr piekļuves aizliegums neattieksies uz visu apgabalu, un 3. un 4. attēlā redzams, ka zvejas darbība tiek veikta koridoros ārpus ierosinātās aizliegtās zonas (rifu veidojums un buferzona). Tāpēc uzskata, ka faktiskais izkrāvumu zaudējums ir daudz mazāks nekā iepriekš norādītās vērtības.

Papildu statistikas informāciju par Apvienotajai Karalistei nepiederošiem kuģiem skatīt B pielikumā.

7.6.   Teritorijas slēgšanas iespējamā ietekme uz zvejas floti

7.6.1.   Tā kā novērtētie izkrāvumu zaudējumi ir nelieli, ir sagaidāms, ka slēgšanas ietekme uz Apvienotās Karalistes un Beļģijas zvejas flotēm būs neliela. Vairāki zvejnieki, kurus šis jautājums skar, MMO pirmskonsultāciju perioda sanāksmēs paziņoja, ka virs cieto iežu rifu veidojumiem velkami grunts zvejas rīki netiek izmantoti, taču iespējams ienākumu zaudējums varētu rasties saistībā ar buferzonu ap cieto iežu rifu veidojumiem. Tas ir aplēsts 3. tabulā. Oficiālās apspriešanās ar Beļģijas zvejas nozares pārstāvjiem apliecināja, ka Beļģijas zvejas darbības šajā teritorijā ir ierobežotas. Francijas zvejas nozares pārstāvji apliecināja, ka tiks zaudētas zvejas vietas ap Hatt Rock aizliegto zonu, tomēr alternatīvas zvejas vietas ir viegli pieejamas.

7.7.   Pielāgošanās spēja

7.7.1.   Lai novērtētu ierosinātās slēgšanas iespējamo ietekmi uz zvejas darbību, ir jāizvērtē, cik lielā mērā zvejas kuģi varētu saglabāt nozvejas vērtību, pārvietojot zvejas vietas uz citiem apgabaliem.

7.7.2.   Zvejniekus lūdza aizpildīt anketu, lai iegūtu informāciju šā novērtējuma vajadzībām, un viņiem uzdeva tiešu jautājumu, cik lielā mērā ierosinātās slēgšanas dēļ zvejas vietas būtu jāpārvieto uz citiem apgabaliem, un par viņu spēju zvejot citās vietās un pielāgoties, lai saglabātu nozvejas vērtību. Vairāki zvejnieki, kurus šis jautājums skar, atzina, ka nevar mainīt zvejas vietas vai zvejas rīku veidu, tomēr, tā kā ierosinātais risinājums samazinās zvejas darbību tikai virs cieto iežu rifu veidojuma un buferzonā, vajadzība pēc pārvietošanas būs minimāla.

7.7.3.   Īstenojot vēlamo risinājumu (norādītais aizliegtās zonas nolikums), nevis slēdzot visu teritoriju, tiks lielā mērā samazināta vajadzība pēc to kuģu pārvietošanas, kuri izmanto velkamos grunts zvejas rīkus. Pirmskonsultāciju tikšanās reizēs ar zvejas nozares pārstāvjiem kā galvenā problēma saistībā ar pārvietošanu tika norādīta teritorijas pilnīgas slēgšanas ietekme un tika dota priekšroka koridoru izveidošanai starp cieto iežu rifu veidojumiem. Tika norādīts, ka velkamie grunts zvejas rīki netiek izmantoti virs rifu veidojumiem, bet gan ierosinātajās buferzonās.

7.7.4.   Ir paredzēts, ka pierādījumu par zvejas rīku tehnoloģisko progresu un ietekmi uz jutīgajiem veidojumiem izskatīs dzeltenās/zaļās riska kategorijas novērtēšanas procesā.

7.8.   Netiešās izmaksas

7.8.1.   Ar vidi saistītās izmaksas

7.8.2.   Pastāv minimāla iespēja, ka paaugstināsies degvielas izmaksas kuģiem, kuriem būs jādodas tālāk, lai sasniegtu alternatīvas zvejas vietas un kompensētu iespējamo nozvejas zaudējumu ierosinātās aizliegtās zonas dēļ. Tas izskaidrojams ar to, ka zvejnieki, visdrīzāk, turpinās zvejot koridoros starp aizliegtajām zonām.

7.8.3.   Iespējams, ka palielināsies zvejas piepūle koridoros starp aizliegtajām zonām, un tas varētu ietekmēt bioloģisko daudzveidību un biotopus (S.E.Rees et al, 2013 (61)).

7.9.   Administratīvās un izpildes nodrošināšanas izmaksas

7.9.1.   MMO īstenos uz datiem un uz risku balstītu izpildes nodrošināšanas pieeju, kā pieņēmušas vairākas valdības regulatīvās iestādes saskaņā ar Valsts izlūkdatu modeli (62). Ja dati liecinās par neatbilstību vai šādas neatbilstības risku, MMO izstrādās izpildes nodrošināšanas stratēģiju, kas piemērota attiecīgās MPA vajadzībām, un vajadzības gadījumā izmantos atbilstošus resursus. Tas nozīmē, ka var tikt pieaicināta Karaliskā flote vai veikta novērošana no gaisa vai kopīgas darbības, iesaistot citas organizācijas (piemēram, IFCA, Apvienotās Karalistes robežsardze vai Vides aģentūra). MMO koordinēs visas kopīgās darbības. Galvenie principi, ar kuru palīdzību MMO reglamentēs MPA, noteikti 2006. gada Likumdošanas un regulējuma reformas likumā (Legislative and Regulatory Reform Act) un Regulatīvo iestāžu atbilstības kodeksā (Regulators' Compliance Code), un to mērķis ir nodrošināt, ka MMO rīkojas samērīgi, atbildīgi, konsekventi, pārredzami un mērķtiecīgi visās tās izpildes nodrošināšanas darbībās (63).

7.9.2.   Ierosināto nolikumu īstenos pašreizējā budžeta ietvaros. ES kuģu VMS izmantos kā pārvaldības instrumentu jūras un gaisa uzraudzībā kuģiem, kuru garums pārsniedz 12 m. Tā kā šajā teritorijā tiek veikta neliela zvejas darbība, neatbilstības risks būs minimāls vai mazs (64). Aplēstās izpildes nodrošināšanas izmaksas šā vēlamā risinājuma pārvaldībai parādītas 2. tabulā.

2.   tabula

Ikgadējās ieteiktā risinājuma izpildes nodrošināšanas papildizmaksas
   (65)

| Darbība | Izmaksas par vienu vienību
  (GBP) | Paredzamais vienību daudzums gadā | Kopējās izmaksas gadā
  (GBP) |
| --- | --- | --- | --- |
| Karaliskās jūras flotes uzraudzība katrā teritorijā | 4 000 dienā | 1 | 4 000 |
| Kopā ar vietējo IFCA veiktas izpildes uzraudzības patruļas katrā teritorijā | 800–1 000 dienā | 5 | 4 000–5 000 |
| Novērošana no gaisa katrā teritorijā | 2 050 stundā | 2 | 4 100 |
| Izmeklēšana/ lietas ierosināšana katrā teritorijā | 10 375 par katru gadījumu | 1 | 10 375 |
| Kopā | | 9 | 22 475–23 475 |

Darbība

Izmaksas par vienu vienību

(GBP)

Paredzamais vienību daudzums gadā

Kopējās izmaksas gadā

(GBP)

Karaliskās jūras flotes uzraudzība katrā teritorijā

4 000 dienā

1

4 000

Kopā ar vietējo IFCA veiktas izpildes uzraudzības patruļas katrā teritorijā

800–1 000 dienā

5

4 000–5 000

Novērošana no gaisa katrā teritorijā

2 050 stundā

2

4 100

Izmeklēšana/ lietas ierosināšana katrā teritorijā

10 375 par katru gadījumu

1

10 375

Kopā

9

22 475–23 475

3.   tabula

Ieteiktā risinājuma ikgadējo izmaksu diagramma — (milj. GBP) nemainīgās cenas

| | G0 | G1 | G2 | G3 | G4 | G5 | G6 | G7 | G8 | G9 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārejas izmaksas | Nav | Nav | Nav | Nav | Nav | Nav | Nav | Nav | Nav | Nav |
| Ikgadējās atkārtotās izmaksas – iespējami precīzākais novērtējums | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 |
| Zemas | 0,022475 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 |
| Augstas | 0,023475 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 |
| Kopējā pašreizējā ikgadējo izmaksu vērtība (66): | GBP 0,2 milj. |

G0

G1

G2

G3

G4

G5

G6

G7

G8

G9

Pārejas izmaksas

Nav

Nav

Nav

Nav

Nav

Nav

Nav

Nav

Nav

Nav

Ikgadējās atkārtotās izmaksas – iespējami precīzākais novērtējums

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

Zemas

0,022475

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

Augstas

0,023475

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

Kopējā pašreizējā ikgadējo izmaksu vērtība (66):

GBP 0,2 milj.

7.10.   Ieguvumi no ieteiktā risinājuma

7.10.1.   Velkamo grunts zvejas rīku aizliegšana ierosinātajās aizliegtajās zonās novērstu šādu zvejas rīku izmantošanu virs cieto iežu rifu veidojumiem un dotu šādu labumu:

| — | cieto iežu rifu biotopu saglabāšanas radītie ieguvumi vides jomā. |
| --- | --- |

—

cieto iežu rifu biotopu saglabāšanas radītie ieguvumi vides jomā.

Ieguvumi vides jomā ir aprakstīti kā ieguvumi, kas nav norādīti naudas izteiksmē.

7.11.   Ieguvumi vides jomā

7.11.1.   Cieto iežu rifs, kas atrodas KNT, ir viens no bioloģiski daudzveidīgākajiem rifiem valstī, un tas nodrošina patvēruma vietu sugām, kuras uzskata par retām vai kuras atrodas uz to bioģeogrāfiskās izplatības robežas. Lai gan atsevišķi rifi ir salīdzinoši mazi (gan valsts, gan vietējā mērogā), tajos novērojama ekoloģiskā daudzveidība, un tie ir vietējas nozīmes teritorija (izmēra ziņā), jo tie ir jūras rifa biotopi, kas visu laiku atrodas zem ūdens (67).

7.11.2.   Piekrastes ūdeņu rifi ietver krasta rifus, kas saistīti ar atklātām sauszemes strēlēm, kuras iesniedzas sublitorālajā zonā, un lielām cieto iežu, klinšu un akmeņu pacēlumu platībām apgabala daļā, kas iestiepjas jūrā. Eddystone un apkārtējie rifi ir neparasti veidojumi šajā teritorijā, jo tie atrodas dziļā ūdenī, ir stāvi un – Eddystone gadījumā – paceļas virs ūdens virsmas. Tajos mājvietu radusi bagātīga sugu sabiedrība, kas izvietojusies atbilstīgi tipiskajam zonām no dziļa līdz seklam ūdenim. Šeit atrodams plašs sugu klāsts, tostarp mīkstie koraļļi, jūrasgurķi, jūraseži, sūkļi, jūras anemones, ascīdijas un brūnaļģu audzes. Te atrasta arī jūras anemone Amphianthus dohrnii un korallis Leptopsammia pruvoti (abas ir valstī reti sastopamas sugas), kā arī sārtā jūrasspalva (Axelsson et al, 2006; Royal Haskoning, 2008; University of Plymouth, 2011) (68).

7.11.3.   Rifi nodrošina arī zināmu piekrastes aizsardzību un ir nozīmīgi apgabali barības vielu apritei, oglekļa un slāpekļa fiksēšanai un sedimentu stabilizēšanai.

7.11.4.   Aizsargāts rifa biotops ir dabisks patvērums konkrētu zvejas mērķsugu un piezvejas sugu populācijām.

7.11.5.   Ieguvumi no šā nolikuma ir tādu ekoloģisko īpašību pienācīga aizsardzība un saglabāšana, kas, iespējams, var radīt lielāku bioloģisko daudzveidību, salīdzinot ar pārējām zvejas vietām.

7.11.6.   Šā nolikuma īstenošanas radītie ieguvumi videi būs ievērojami, jo teritorijā esošie cieto iežu rifa veidojumi tiks pasargāti no iedarbības, ko rada velkamie grunts zvejas rīki. Tas savukārt sekmēs saglabāšanas mērķa “uzturēt” sasniegšanu. Ierosinātais aizliegums nodrošinās papildu ieguvumu attiecībā uz citiem veidojumiem KNT, kā arī sniegs kopēju labumu rifa biotopam. Tas, iespējams, piesaistīs vairāk atpūtnieku, tostarp ūdenslīdēju un makšķernieku, kas potenciāli varētu nākt par labu vietējai ekonomikai.

7.12.   Sociāli ekonomiskie ieguvumi

7.12.1.   Iespējams, ka cieto iežu rifu veidojumu un biotopa stāvokļa saglabāšana var piesaistīt vairāk atpūtnieku, tostarp ūdenslīdēju un makšķernieku (S.E.Rees et al, 2013 (69); D.R. Chae et al, 2012 (70)). Tas varētu aktivizēt tūrismu šajā teritorijā un tādējādi palielināt apmeklētāju tēriņus vietējos uzņēmumos (S.E.Rees et al, 2013).

7.12.2.   Zonu pieejas ieviešana pārvaldībā, nevis visas teritorijas slēgšana, samazina nepieciešamību pēc tādu kuģu pārvietošanas, kuri izmanto velkamus grunts zvejas rīkus.

7.13.   Izmaksu un ieguvumu sadalījums

7.13.1.   Sociālo un ekonomisko izmaksu sadalījums skar galvenokārt Apvienotās Karalistes un Francijas vietējo līmeni (izņemot izpildes nodrošināšanas izmaksas), sniedzot vispārējus ieguvumus vides jomā, kas aptver plašāku teritoriju un kam ir lielāka ietekme valsts līmenī.

A pielikums. Piezīmes par Apvienotās Karalistes zvejniecības statistikas datu ieguvi un tabulas

MMO tīmekļa vietnē (71) pieejamas datu tabulas, kurās apkopotas ziņas par zvejas darbību ICES statistiskajos taisnstūros, kuros ietilpst noteiktās zonas, kas definētas kā Eiropas jūras teritorijas zonas.

Šis detalizācijas līmenis ir visdetalizētākais līmenis, kāds vien ir pieejams Apvienotās Karalistes zivsaimniecības pārvaldes rīcībā esošajos datos.

Šie dati sniedz informāciju par izkrāvumu apjomu un vērtību no tiem statistiskajiem taisnstūriem, kuri ietver attiecīgās zonas, kā arī informāciju par kuģiem, izmantotajiem zvejas rīkiem un nozvejas sugām.

Papildus datiem par zvejas darbību kuģi, kuru garums pārsniedz 15 metrus, reizi 2 stundās Apvienotās Karalistes VMS paziņo savu precīzo atrašanās vietu.

Attiecībā uz kuģiem, kuru garums pārsniedz 15 metrus, ir bijis iespējams salīdzinoši liela mēroga telpiskos datus, kas saņemti no darbības ziņošanas sistēmas, kombinēt ar detalizētiem ziņojumiem par atrašanās vietu no VMS sistēmas, tādējādi dodot iespēju precīzāk novērtēt zvejas darbību. Šāda detalizēta darbības datu apstrāde ļauj novērtēt darbību EMS zonās, ko veic kuģi, kuru garums pārsniedz 15 metrus.

Ja iespējams, šī detalizētā informācija ir sniegta datu tabulās līdztekus informācijai par vispārējo zvejas darbību ICES statistiskajos taisnstūros, ko īsteno kuģi, kuru garums pārsniedz 15 metrus; pēc tam attiecību starp šīm abām datu kopām piemēroja arī datiem par cita garuma kuģiem, lai tādā veidā iegūtu aptuvenas zvejas darbības apjoma aplēses ierosinātajā aizliegtajā zonā, ko veic kuģi, kuru garums ir mazāks par 15 metriem.

Jāņem vērā, ka ierosinātā aizliegtā zona atrodas piekrastes ūdeņos, tāpēc aplēses, ko iegūst, citu Apvienotās Karalistes kuģu darbības novērtēšanai izmantojot to zvejas darbību daļu, ko veic kuģi, kuru garums pārsniedz 15 metrus, var būt neprecīzas, jo lielāki kuģi mēdz zvejot tālāk no krasta nekā citi kuģi, īpaši tie, kuru garums pārsniedz 10 metrus.

Šie dati tabulās ir iekrāsoti pelēkā krāsā, lai tādējādi uzsvērtu, ka tie ir aplēstie dati un izmantojami ar piesardzību.

Tālāk sniegts to EMS piekrastes zonu saraksts, uz ko attiecas šī analīze (daži taisnstūri aptver vairākas zonas), – iekrāsojums dzeltenā krāsā.

Šī pārklāšanās nozīmē to, ka ierosināto aizliegto zonu kopējo pārklājumu nevar aplēst, summējot atsevišķo zonu analīzi. Turpmākajā tabulā ir iekļautas ziņas par daļu no kopējās zvejas darbības attiecīgajos ICES taisnstūros katrai ierosinātajai aizliegtajai zonai, kas attiecas uz kuģiem, kuru garums pārsniedz 15 metrus (par šiem kuģiem ir pieejami detalizēti satelītnovērošanas dati).

Tādējādi attiecībā uz kuģiem, kuri bieži uzturas EMS teritorijās, aplēses par cita garuma kuģu zvejas darbībām, pamatojoties uz darbībām, kas saistītas ar VMS, varētu būt uzticamākas nekā attiecībā uz teritorijām, kuros tie uzturas mazāk.

B pielikums. Piezīmes par citu valstu, nevis Apvienotās Karalistes, zvejniecības statistikas datiem

Šīs tabulas ir izraksti no izkrāvumu datiem, kurus dalībvalstis ir sniegušas Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejas (ZZTEK) darba grupai, kura atbild par zvejas piepūles režīmiem.

Viens no šīs darba grupas uzdevumiem ir apkopot dažādus datus, tostarp informāciju par katras dalībvalsts sugu izkrāvumiem attiecībā uz katru ICES statistisko taisnstūri un saistīto kuģu grupām. Šis datu kopums ir veidots tā, lai apmierinātu ZZTEK grupas vajadzības, un tāpēc tas bija uzmanīgi jāapstrādā, lai izvairītos no datu divkāršas uzskaites. Informācija ir iegūta no ZZTEK tīmekļa vietnes (72)

Kopsavilkuma kopsummas ir pārbaudītas, salīdzinot ar ES FIDES sistēmā reģistrētajām darbībām dažiem kvotu krājumiem, lai apstiprinātu paziņotos datus.

Tomēr kopsummas, kas paziņotas par sugas/zonas kombinācijām ZZTEK datu reģistros, joprojām atšķiras no tām, kuras paziņotas līdzīgā detalizācijas līmenī kā daļa no nozvejas ziņošanas sistēmas Zvejniecības datu apmaiņas sistēmā (FIDES) kvotu izmantojuma uzraudzības nolūkā. Tādējādi šie skaitļi orientējoši rāda attiecīgo dalībvalstu darbības līmeni konkrētajā teritorijā, tomēr tie nav galīgie apgalvojumi.

Orientējošas monetārās vērtības ir iegūtas, izmantojot Apvienotās Karalistes kuģu izkrāvumu vidējo vērtību no attiecīgā ICES statistiskā taisnstūra vai līdzīgām teritorijām.

Ja trūkst datu par gadiem, tas var liecināt par to, ka nav sniegta informācija par darbību, vai arī par to, ka nav sniegti nekādi dati.

AR ŠO IETEKMES NOVĒRTĒJUMU SAISTĪTĀ ANALĪZE PAR APVIENOTAJAI KARALISTEI NEPIEDEROŠO KUĢU VMS REĢISTRĒTO AKTIVITĀTI TAJOS ICES STATISTISKAJOS TAISNSTŪROS, KUROS IETILPST KNT

Izmantotā metodika

Šī analīze veikta, izmantojot standarta metodes, lai noteiktu, vai Apvienotās Karalistes kuģi ir bijuši aktīvi konkrētā teritorijā, un piemērojot šīs metodes saņemtajai informācijai par Apvienotajai Karalistei nepiederošiem kuģiem, jo īpaši Francijas un Beļģijas kuģiem, kuriem ir vēsturiskas tiesības piekļūt konkrētai Apvienotās Karalistes piekrastes ūdeņu daļai.

Tā ietver aplēses par zvejas darbībām, ņemot vērā VMS datus, pamatojoties uz kuģa ātrumu, kā reģistrēts VMS ziņojumos (“impulsi”).

Dati par katru VMS impulsu, kurš saņemts no Apvienotajai Karalistei nepiederoša kuģa attiecīgajā taisnstūrī vai taisnstūros, kas ietver konkrēto zonu, ir izvēlēti no Apvienotās Karalistes VMS sistēmas, iegūstot informāciju par kuģa identifikācijas (CFR) numuru, atrašanās vietu un ātrumu, kā arī impulsa saņemšanas datumu un laiku.

Katru impulsu novērtē un klasificē kā tādu, kas liecina par zvejas darbību, ja ātrums ir > = 1 vai < = 6 mezgli.

Pēc tam šos zvejniecības impulsus, kas saņemti no attiecīgā taisnstūra vai taisnstūriem, apstrādā, izmantojot ĢIS programmatūru, lai noteiktu, vai atrašanās vieta bija iekšpus vai ārpus konkrētās telpiskās zonas.

Tas ļauj aprēķināt katrai tai dalībvalstij reģistrēto zvejas impulsu īpatsvaru, kuras kuģi atradās statistiskajā taisnstūrī konkrētās zonas robežās. Pēc tam šo koeficientu piemēro kopējam izkrautās nozvejas apjomam, kas reģistrēts ZZTEK datu kopās par attiecīgo dalībvalsti, lai varētu aprēķināt Apvienotajai Karalistei nepiederošu kuģu zvejas darbības konkrētā telpiskā zonā.

KOPSAVILKUMS PAR BEĻĢIJAS UN FRANCIJAS KUĢU AKTIVITĀTI ICES STATISTISKAJOS TAISNSTŪROS 29E5 un 29E6, KUROS IETILPST TERITORIJA “START POINT TO PLYMOUTH SOUND AND EDDYSTONE”

Šis ir kopsavilkums par darbību, ko veikuši dalībvalstu kuģi, izkrauto zivju apjoma un vērtības izteiksmē.

| (1) | Kopējā aktivitāte ICES statistiskajos taisnstūros, kuros ietilpst attiecīgā zona, ja darbībai izmanto velkamos grunts zvejas rīkus. |
| --- | --- |

(1)

Kopējā aktivitāte ICES statistiskajos taisnstūros, kuros ietilpst attiecīgā zona, ja darbībai izmanto velkamos grunts zvejas rīkus.

| (2) | Aplēses par darbību konkrētajā zonā, izmantojot velkamos grunts zvejas rīkus. |
| --- | --- |

(2)

Aplēses par darbību konkrētajā zonā, izmantojot velkamos grunts zvejas rīkus.

A daļa. Kopējais zvejas darbības apjoms tonnās

| | | (1) | (2) |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Zvejas darbība (tonnās) ICES taisnstūros 29E5 un 29E6 | Zvejas darbība (tonnās), kas aprēķināta KNT, balstoties uz maksimālo VMS reģistrēto aktivitāti 2010.–2012. gadā |
| BEĻĢIJA | Zvejas rīka kods | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| Garums pārsniedz 15 m | BT2 (73) | 52,05 | 47,86 | 157,01 | 180,61 | 0,04 | 0,03 | 0,11 | 0,13 |
| | Draga | 0,00 | 0,00 | 0,21 | 2,90 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| | TR2 (74) | 0,00 | 1,55 | 11,06 | 30,58 | 0,00 | 0,00 | 0,01 | 0,02 |
| | 29E5 un 29E6 kopā | 52,05 | 49,41 | 168,27 | 214,09 | 0,04 | 0,03 | 0,12 | 0,15 |
| FRANCIJA | Zvejas rīka kods | 2009, | 2010, | 2011, | 2012, | 2009, | 2010, | 2011, | 2012, |
| Garums 0–15 m | Grunts tralis | 0,00 | 0,00 | 5,25 | 1,06 | 0,00 | 0,00 | 0,02 | 0,00 |
| | Draga | 0,00 | 0,00 | 3,60 | 0,93 | 0,00 | 0,00 | 0,02 | 0,00 |
| Garums pārsniedz 15 m | Grunts tralis | 0,00 | 0,00 | 1 033,43 | 960,35 | 0,00 | 0,00 | 4,50 | 4,18 |
| | Draga | 0,00 | 0,00 | 8,61 | 2,40 | 0,00 | 0,00 | 0,04 | 0,01 |
| | 29E5 un 29E6 kopā | 0,00 | 0,00 | 1 050,89 | 964,74 | 0,00 | 0,00 | 4,57 | 4,20 |

(1)

(2)

Zvejas darbība (tonnās) ICES taisnstūros 29E5 un 29E6

Zvejas darbība (tonnās), kas aprēķināta KNT, balstoties uz maksimālo VMS reģistrēto aktivitāti 2010.–2012. gadā

BEĻĢIJA

Zvejas rīka kods

2009

2010

2011

2012

2009

2010

2011

2012

Garums pārsniedz 15 m

BT2 (73)

52,05

47,86

157,01

180,61

0,04

0,03

0,11

0,13

Draga

0,00

0,00

0,21

2,90

0,00

0,00

0,00

0,00

TR2 (74)

0,00

1,55

11,06

30,58

0,00

0,00

0,01

0,02

29E5 un 29E6 kopā

52,05

49,41

168,27

214,09

0,04

0,03

0,12

0,15

FRANCIJA

Zvejas rīka kods

2009,

2010,

2011,

2012,

2009,

2010,

2011,

2012,

Garums 0–15 m

Grunts tralis

0,00

0,00

5,25

1,06

0,00

0,00

0,02

0,00

Draga

0,00

0,00

3,60

0,93

0,00

0,00

0,02

0,00

Garums pārsniedz 15 m

Grunts tralis

0,00

0,00

1 033,43

960,35

0,00

0,00

4,50

4,18

Draga

0,00

0,00

8,61

2,40

0,00

0,00

0,04

0,01

29E5 un 29E6 kopā

0,00

0,00

1 050,89

964,74

0,00

0,00

4,57

4,20

B daļa. Kopējā zvejas darbības vērtība

| | | (1) | (2) |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Zvejas darbība (GBP) ICES taisnstūros 29E5 & 29E6 | Zvejas darbība (GBP), kas aprēķināta KNT, balstoties uz maksimālo VMS reģistrēto aktivitāti 2009.–2012. gadā |
| BEĻĢIJA | Zvejas rīka kods | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| Garums pārsniedz 15 m | BT2 (75) | 150 193 | 141 065 | 472 999 | 388 618 | 106 | 99 | 332 | 273 |
| | DRAGA | 0 | 0 | 2 363 | 5 776 | 0 | 0 | 2 | 4 |
| | TR2 (76) | 0 | 3 462 | 30 241 | 87 690 | 0 | 2 | 21 | 62 |
| | 29E5 un 29E6 kopā | 150 193 | 144 527 | 505 603 | 482 083 | 106 | 102 | 355 | 339 |
| FRANCIJAS | Zvejas rīka kods | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| Garums 0–15 m | Grunts tralis | 0 | 0 | 24 412 | 4 117 | 0 | 0 | 106 | 18 |
| | Draga | 0 | 0 | 5 877 | 1 902 | 0 | 0 | 26 | 8 |
| Garums pārsniedz 15 m | Grunts tralis | 0 | 0 | 1 482 281 | 1 351 906 | 0 | 0 | 6 453 | 5 885 |
| | Draga | 0 | 0 | 14 055 | 3 995 | 0 | 0 | 61 | 17 |
| | 29E5 un 29E6 kopā | 0 | 0 | 1 526 624 | 1 361 920 | 0 | 0 | 6 646 | 5 929 |

(1)

(2)

Zvejas darbība (GBP) ICES taisnstūros 29E5 & 29E6

Zvejas darbība (GBP), kas aprēķināta KNT, balstoties uz maksimālo VMS reģistrēto aktivitāti 2009.–2012. gadā

BEĻĢIJA

Zvejas rīka kods

2009

2010

2011

2012

2009

2010

2011

2012

Garums pārsniedz 15 m

BT2 (75)

150 193

141 065

472 999

388 618

106

99

332

273

DRAGA

0

0

2 363

5 776

0

0

2

4

TR2 (76)

0

3 462

30 241

87 690

0

2

21

62

29E5 un 29E6 kopā

150 193

144 527

505 603

482 083

106

102

355

339

FRANCIJAS

Zvejas rīka kods

2009

2010

2011

2012

2009

2010

2011

2012

Garums 0–15 m

Grunts tralis

0

0

24 412

4 117

0

0

106

18

Draga

0

0

5 877

1 902

0

0

26

8

Garums pārsniedz 15 m

Grunts tralis

0

0

1 482 281

1 351 906

0

0

6 453

5 885

Draga

0

0

14 055

3 995

0

0

61

17

29E5 un 29E6 kopā

0

0

1 526 624

1 361 920

0

0

6 646

5 929

Pilnu zvejas darbības kopsavilkumu skatīt citu valstu, nevis Apvienotās Karalistes, zvejniecības statistikas datos.

VI   PIELIKUMS

Image

Image

Image

Image

PIERĀDĪJUMU BĀZE

Ievads

| 1.1. | Teritorija: KNT (77)“Haisborough, Hammond and Winterton” |
| --- | --- |

1.1.

Teritorija: KNT (77)“Haisborough, Hammond and Winterton”

| 1.2. | “Haisborough, Hammond and Winterton” tika noteikta par KNT, jo tajā atrodas rifi (Sabellaria spinulosa) un smilšu sēkļi (smilšu sēkļi, ko pastāvīgi sedz sekls jūras ūdens). Sabellaria spinulosa rifu veidojumiem ir vairāku veidu būtiska ietekme uz fizisko vidi: tie bieži stabilizē smiltis, granti un akmeņus; dzīvo organismu čaulas vai apvalki nodrošina cieto substrātu, pie kura piestiprinās sēdoši organismi; tie var nodrošināt dažādas plaisas, virsmas un sedimentus koloniju veidošanai; uzkrātās fekālijas, pseidofekālijas un citi sedimenti var būt nozīmīgs barības avots citiem organismiem (Holt et al, 1998; Hendricks et al, 2011; Limpenny et al, 2010). Šo iemeslu dēļ daudzos biogēnajos rifos ir sastopamas daudzveidīgas dzīvnieku un augu sugas, un vismaz makrofauna bieži vien ir bagātāka un daudzveidīgāka nekā apkārtējās teritorijās (Holt et al., 1998; Hendrick et al., 2011.; Pearce et al., 2007) (78). |
| --- | --- |

1.2.

“Haisborough, Hammond and Winterton” tika noteikta par KNT, jo tajā atrodas rifi (Sabellaria spinulosa) un smilšu sēkļi (smilšu sēkļi, ko pastāvīgi sedz sekls jūras ūdens). Sabellaria spinulosa rifu veidojumiem ir vairāku veidu būtiska ietekme uz fizisko vidi: tie bieži stabilizē smiltis, granti un akmeņus; dzīvo organismu čaulas vai apvalki nodrošina cieto substrātu, pie kura piestiprinās sēdoši organismi; tie var nodrošināt dažādas plaisas, virsmas un sedimentus koloniju veidošanai; uzkrātās fekālijas, pseidofekālijas un citi sedimenti var būt nozīmīgs barības avots citiem organismiem (Holt et al, 1998; Hendricks et al, 2011; Limpenny et al, 2010). Šo iemeslu dēļ daudzos biogēnajos rifos ir sastopamas daudzveidīgas dzīvnieku un augu sugas, un vismaz makrofauna bieži vien ir bagātāka un daudzveidīgāka nekā apkārtējās teritorijās (Holt et al., 1998; Hendrick et al., 2011.; Pearce et al., 2007) (78).

| 1.3. | Pārtikas, vides un lauku lietu ministrija (DEFRA) ir ieviesusi pārskatītu pieeju zvejniecības pārvaldībai EMS (skatīt 2.1. iedaļu). Lai nodrošinātu pilnīgu atbilstību Biotopu direktīvas (79) 6. pantam, MMO radās vajadzība izstrādāt pasākumus ar mērķi KNT daļā 6–12 nm zonā aizsargāt Sabellaria spinulosa rifu veidojumus no velkamo grunts zvejas rīku iedarbības. |
| --- | --- |

1.3.

Pārtikas, vides un lauku lietu ministrija (DEFRA) ir ieviesusi pārskatītu pieeju zvejniecības pārvaldībai EMS (skatīt 2.1. iedaļu). Lai nodrošinātu pilnīgu atbilstību Biotopu direktīvas (79) 6. pantam, MMO radās vajadzība izstrādāt pasākumus ar mērķi KNT daļā 6–12 nm zonā aizsargāt Sabellaria spinulosa rifu veidojumus no velkamo grunts zvejas rīku iedarbības.

| 1.4. | Velkamie grunts zvejas rīki ir zvejas rīki, kurus stumj vai velk pa jūru un kuri skar jūras gultni. Tie ietver grunts traļus ar traļu durvīm, grunts rāmja traļus un gliemju un vēžveidīgo dragas. Tāpēc ir nepieciešami pārvaldības pasākumi, kas ierobežo šo darbību un veidojumu mijiedarbību. |
| --- | --- |

1.4.

Velkamie grunts zvejas rīki ir zvejas rīki, kurus stumj vai velk pa jūru un kuri skar jūras gultni. Tie ietver grunts traļus ar traļu durvīm, grunts rāmja traļus un gliemju un vēžveidīgo dragas. Tāpēc ir nepieciešami pārvaldības pasākumi, kas ierobežo šo darbību un veidojumu mijiedarbību.

| 1.5. | Šis ietekmes novērtējums (IN) ir sagatavots ar mērķi izklāstīt, kādus ieguvumus un izmaksas radīs MMO ierosinātais nolikums, ar ko aizliedz velkamo grunts zvejas rīku izmantošanu, lai aizsargātu rifu veidojumus. IN arī norādīts, kāpēc ieteiktais risinājums ir vēlamais pārvaldības risinājums. Šā IN projekts ir bijis nodots sabiedriskai apspriešanai. |
| --- | --- |

1.5.

Šis ietekmes novērtējums (IN) ir sagatavots ar mērķi izklāstīt, kādus ieguvumus un izmaksas radīs MMO ierosinātais nolikums, ar ko aizliedz velkamo grunts zvejas rīku izmantošanu, lai aizsargātu rifu veidojumus. IN arī norādīts, kāpēc ieteiktais risinājums ir vēlamais pārvaldības risinājums. Šā IN projekts ir bijis nodots sabiedriskai apspriešanai.

| 1.6. | Dati un pierādījumi šā IN vajadzībām tika apkopoti no Natural England, IFCA un MMO. Turklāt MMO organizēja atklātu semināru kopā ar Austrumu IFCA King's Lynn2013. gada 11. jūnijā un Bostonā 2013. gada 17. jūnijā, lai tiktos ar ieinteresētajām personām, uzdotu tiešus jautājumus un savāktu pierādījumus par ierosināto aizliegto zonu ekonomisko ietekmi. Tikšanās ar Beļģijas iestādēm un zvejas nozares pārstāvjiem notika Beļģijā 2013. gada 12. jūlijā. Komentāri no nozares pārstāvjiem un Beļģijas zvejas nozares pārstāvjiem norādīja, ka velkamie grunts zvejas rīki ierosinātajās aizliegtajās zonās tiek izmantoti ļoti maz. Informācija un paziņojumi no sarunām ar komerciālajiem zvejniekiem tika reģistrēti un iekļauti šajā IN kā personiski novērojumi. |
| --- | --- |

1.6.

Dati un pierādījumi šā IN vajadzībām tika apkopoti no Natural England, IFCA un MMO. Turklāt MMO organizēja atklātu semināru kopā ar Austrumu IFCA King's Lynn2013. gada 11. jūnijā un Bostonā 2013. gada 17. jūnijā, lai tiktos ar ieinteresētajām personām, uzdotu tiešus jautājumus un savāktu pierādījumus par ierosināto aizliegto zonu ekonomisko ietekmi. Tikšanās ar Beļģijas iestādēm un zvejas nozares pārstāvjiem notika Beļģijā 2013. gada 12. jūlijā. Komentāri no nozares pārstāvjiem un Beļģijas zvejas nozares pārstāvjiem norādīja, ka velkamie grunts zvejas rīki ierosinātajās aizliegtajās zonās tiek izmantoti ļoti maz. Informācija un paziņojumi no sarunām ar komerciālajiem zvejniekiem tika reģistrēti un iekļauti šajā IN kā personiski novērojumi.

| 1.7. | Atbilstoši likumā paredzētajam nolikuma pieņemšanas procesam no 2013. gada 10. septembra līdz 2013. gada 22. oktobrim notika oficiālas apspriešanās par ierosinātā nolikuma projektu un IN attiecībā uz šo teritoriju. Komentāros no Beļģijas zvejas nozares pārstāvjiem tika norādīts, ka Beļģija veic zvejas darbības EMS, taču netika tieši apstiprināts, ka šīs darbības notiek ierosinātajās aizliegtajās zonās. |
| --- | --- |

1.7.

Atbilstoši likumā paredzētajam nolikuma pieņemšanas procesam no 2013. gada 10. septembra līdz 2013. gada 22. oktobrim notika oficiālas apspriešanās par ierosinātā nolikuma projektu un IN attiecībā uz šo teritoriju. Komentāros no Beļģijas zvejas nozares pārstāvjiem tika norādīts, ka Beļģija veic zvejas darbības EMS, taču netika tieši apstiprināts, ka šīs darbības notiek ierosinātajās aizliegtajās zonās.

2.   Intervences pamatojums

| 2.1. | Defra 2012. gada augustā pārskatīja EMS notiekošās zvejniecības pārvaldību, lai noteiktu turpmākās pārvaldības vajadzības nolūkā nodrošināt, ka teritorijas veidojumi tiek saglabāti labvēlīgā stāvoklī. Rezultātā tika izstrādāta pārskatīta pieeja (80) zvejniecības pārvaldībai EMS. |
| --- | --- |

2.1.

Defra 2012. gada augustā pārskatīja EMS notiekošās zvejniecības pārvaldību, lai noteiktu turpmākās pārvaldības vajadzības nolūkā nodrošināt, ka teritorijas veidojumi tiek saglabāti labvēlīgā stāvoklī. Rezultātā tika izstrādāta pārskatīta pieeja (80) zvejniecības pārvaldībai EMS.

| 2.2. | Pārskatītā pieeja tiek īstenota, balstoties uz pierādījumiem, riska prioritātēm un pakāpeniskumu. Riska prioritātes tiek noteiktas, izmantojot matricu (81), kurā klasificēti riski, ko rada mijiedarbība starp zvejas darbību un dabas veidojumiem. Darbības un veidojuma mijiedarbība ir klasificēta kā sarkana, dzeltena, zaļa vai zila. Mijiedarbībai, kas klasificēta kā sarkana, ir piešķirta prioritāte attiecībā uz pārvaldības pasākumu īstenošanu līdz 2013. gada beigām (neatkarīgi no faktiskā darbības līmeņa), lai saskaņā ar pienākumiem, kas izriet no Biotopu direktīvas 6. panta 2. punkta, novērstu minēto veidojumu noplicināšanos. Mijiedarbībai, kas klasificēta kā dzeltena, nepieciešams teritorijas līmeņa novērtējums, lai noteiktu, vai veidojumu aizsardzībai ir nepieciešama darbības pārvaldība. Arī mijiedarbībai, kas klasificēta kā zaļa, ir nepieciešams teritorijas līmeņa novērtējums, ja ir novērojama kombinēta ietekme. Klasificēšana zilajā kategorijā nozīmē, ka mijiedarbības nav, un tāpēc turpmāks novērtējums nav vajadzīgs (82). |
| --- | --- |

2.2.

Pārskatītā pieeja tiek īstenota, balstoties uz pierādījumiem, riska prioritātēm un pakāpeniskumu. Riska prioritātes tiek noteiktas, izmantojot matricu (81), kurā klasificēti riski, ko rada mijiedarbība starp zvejas darbību un dabas veidojumiem. Darbības un veidojuma mijiedarbība ir klasificēta kā sarkana, dzeltena, zaļa vai zila. Mijiedarbībai, kas klasificēta kā sarkana, ir piešķirta prioritāte attiecībā uz pārvaldības pasākumu īstenošanu līdz 2013. gada beigām (neatkarīgi no faktiskā darbības līmeņa), lai saskaņā ar pienākumiem, kas izriet no Biotopu direktīvas 6. panta 2. punkta, novērstu minēto veidojumu noplicināšanos. Mijiedarbībai, kas klasificēta kā dzeltena, nepieciešams teritorijas līmeņa novērtējums, lai noteiktu, vai veidojumu aizsardzībai ir nepieciešama darbības pārvaldība. Arī mijiedarbībai, kas klasificēta kā zaļa, ir nepieciešams teritorijas līmeņa novērtējums, ja ir novērojama kombinēta ietekme. Klasificēšana zilajā kategorijā nozīmē, ka mijiedarbības nav, un tāpēc turpmāks novērtējums nav vajadzīgs (82).

| 2.3. | Biotopu direktīvas 6. panta 1. punktā un 6. panta 2. punktā noteikts, ka īpaši aizsargājamajās dabas teritorijās (SAC) un īpaši aizsargājamajās teritorijās (SPA) dalībvalstis:






  — | nosaka vajadzīgos aizsardzības pasākumus, kas atbilst teritorijās sastopamo I pielikumā noteikto dabisko biotopu veidu un II pielikumā noteikto sugu ekoloģiskajām prasībām; |
| --- | --- | --- |

2.3.

Biotopu direktīvas 6. panta 1. punktā un 6. panta 2. punktā noteikts, ka īpaši aizsargājamajās dabas teritorijās (SAC) un īpaši aizsargājamajās teritorijās (SPA) dalībvalstis:

—

nosaka vajadzīgos aizsardzības pasākumus, kas atbilst teritorijās sastopamo I pielikumā noteikto dabisko biotopu veidu un II pielikumā noteikto sugu ekoloģiskajām prasībām;

| — | veic atbilstošus pasākumus, lai nepieļautu dabisko biotopu un sugu dzīvotņu noplicināšanos un novērstu traucējumu, kas skar sugas, kuru dēļ noteikta attiecīgā teritorija. |
| --- | --- |

—

veic atbilstošus pasākumus, lai nepieļautu dabisko biotopu un sugu dzīvotņu noplicināšanos un novērstu traucējumu, kas skar sugas, kuru dēļ noteikta attiecīgā teritorija.

| 2.4. | Biotopu un sugu saglabāšanas noteikumu (2010) 8. nosacījuma 1. apakšnosacījumā EMS ir definēta kā (cita starpā) jebkura SAC, SPA un KNT. Minēto noteikumu 6. daļā noteiktas pārvaldības prasības attiecībā uz EMS saskaņā ar Biotopu direktīvas 6. panta 2. punktu, 6. panta 3. punktu un 6. panta 4. punktu. |
| --- | --- |

2.4.

Biotopu un sugu saglabāšanas noteikumu (2010) 8. nosacījuma 1. apakšnosacījumā EMS ir definēta kā (cita starpā) jebkura SAC, SPA un KNT. Minēto noteikumu 6. daļā noteiktas pārvaldības prasības attiecībā uz EMS saskaņā ar Biotopu direktīvas 6. panta 2. punktu, 6. panta 3. punktu un 6. panta 4. punktu.

| 2.5. | KNT “Haisborough, Hammond and Winterton” atrodas Sabellaria spinulosa rifu veidojumi, kuri attiecībā uz velkamiem grunts zvejas rīkiem iekļauti sarkanajā riska kategorijā, un tādēļ ir nepieciešami pārvaldības pasākumi, lai novērstu šo risku. MMO ir atbildīga par pārvaldības īstenošanu, lai novērstu mijiedarbību starp Sabellaria spinulosa rifu veidojumiem un velkamiem grunts zvejas rīkiem. Citu veidu zvejas rīku mijiedarbība ar Sabellaria spinulosa rifu veidojumiem un visu zvejas rīku veidu mijiedarbība ar smilšu sēkļu veidojumiem, kas atrodas zem plūdmaiņu līmeņa, tiks novērtēta dzeltenās un zaļās kategorijas novērtēšanas procesā. |
| --- | --- |

2.5.

KNT “Haisborough, Hammond and Winterton” atrodas Sabellaria spinulosa rifu veidojumi, kuri attiecībā uz velkamiem grunts zvejas rīkiem iekļauti sarkanajā riska kategorijā, un tādēļ ir nepieciešami pārvaldības pasākumi, lai novērstu šo risku. MMO ir atbildīga par pārvaldības īstenošanu, lai novērstu mijiedarbību starp Sabellaria spinulosa rifu veidojumiem un velkamiem grunts zvejas rīkiem. Citu veidu zvejas rīku mijiedarbība ar Sabellaria spinulosa rifu veidojumiem un visu zvejas rīku veidu mijiedarbība ar smilšu sēkļu veidojumiem, kas atrodas zem plūdmaiņu līmeņa, tiks novērtēta dzeltenās un zaļās kategorijas novērtēšanas procesā.

| 2.6. | Šī teritorija atrodas trijās administratīvajās zonās: 0–6 nm, 6–12 nm un jūrā aiz 12 nm robežas. Zvejniecības pārvaldības vajadzībām piemēro Lielbritānijas zvejniecības ierobežojumus (1983 British Fisheries Limits). KNT “Haisborough, Hammond and Winterton” ir noteiktas trīs Sabellaria spinulosa rifu zonas. Pirmā un otrā rifu zona atrodas 6–12 nm robežās, un to pārvaldīs saskaņā ar MMO nolikumu. Trešā rifu zona atrodas jūrā aiz 12 nm robežas, un tāpēc to pārvaldīs Eiropas Komisija. |
| --- | --- |

2.6.

Šī teritorija atrodas trijās administratīvajās zonās: 0–6 nm, 6–12 nm un jūrā aiz 12 nm robežas. Zvejniecības pārvaldības vajadzībām piemēro Lielbritānijas zvejniecības ierobežojumus (1983 British Fisheries Limits). KNT “Haisborough, Hammond and Winterton” ir noteiktas trīs Sabellaria spinulosa rifu zonas. Pirmā un otrā rifu zona atrodas 6–12 nm robežās, un to pārvaldīs saskaņā ar MMO nolikumu. Trešā rifu zona atrodas jūrā aiz 12 nm robežas, un tāpēc to pārvaldīs Eiropas Komisija.

| 2.7. | Rifu veidojuma konkrēto atrašanās vietu un platību norādīja Natural England
   (83). Buferzona noteikta, pamatojoties uz Natural England vadlīniju projektu (84), kurā ieteikts buferzonas lielumu noteikt atkarībā no tā, cik dziļi atrodas aizsargājamais veidojums. 1. zonā ir identificētas Sabellaria spinulosa atradnes, taču to apmērs nav noteikts. 1. zonai buferzonas dziļums ir 650 metri, kas noteikts, 500 metriem pieskaitot trīskāršotu dziļumu, kas ir 50 metri (ņemot vērā ieteikumus par buferzonu). 2. zonai buferzona ir 150 metri, tā noteikta, pamatojoties uz trīskāršotu dziļumu, kas ir 50 metri. Buferzonas robežas pēc tam tika izlīdzinātas, lai veicinātu atbilstību un prasību izpildi. |
| --- | --- |

2.7.

Rifu veidojuma konkrēto atrašanās vietu un platību norādīja Natural England
   (83). Buferzona noteikta, pamatojoties uz Natural England vadlīniju projektu (84), kurā ieteikts buferzonas lielumu noteikt atkarībā no tā, cik dziļi atrodas aizsargājamais veidojums. 1. zonā ir identificētas Sabellaria spinulosa atradnes, taču to apmērs nav noteikts. 1. zonai buferzonas dziļums ir 650 metri, kas noteikts, 500 metriem pieskaitot trīskāršotu dziļumu, kas ir 50 metri (ņemot vērā ieteikumus par buferzonu). 2. zonai buferzona ir 150 metri, tā noteikta, pamatojoties uz trīskāršotu dziļumu, kas ir 50 metri. Buferzonas robežas pēc tam tika izlīdzinātas, lai veicinātu atbilstību un prasību izpildi.

| 2.8. | Ir nepieciešama intervence, lai novērstu tirgus nepilnības attiecībā uz jūras vidi, īstenojot piemērotus pārvaldības pasākumus (piemēram, šo nolikumu), saglabātu minētos veidojumus un nodrošinātu, ka negatīvā ārējā ietekme tiek samazināta vai attiecīgi atvieglota. Šā nolikuma īstenošana nodrošinās to, ka nemitīgi tiks gūti sabiedriskie labumi no jūras vides. |
| --- | --- |

2.8.

Ir nepieciešama intervence, lai novērstu tirgus nepilnības attiecībā uz jūras vidi, īstenojot piemērotus pārvaldības pasākumus (piemēram, šo nolikumu), saglabātu minētos veidojumus un nodrošinātu, ka negatīvā ārējā ietekme tiek samazināta vai attiecīgi atvieglota. Šā nolikuma īstenošana nodrošinās to, ka nemitīgi tiks gūti sabiedriskie labumi no jūras vides.

| 2.9. | Tirgus nepilnības rodas, ja tirgus nesniedz efektīvu rezultātu (85). Saistībā ar jūras vidi šīs nepilnības var raksturot šādi:






  — | attiecībā uz sabiedriskajiem labumiem un pakalpojumiem – vairāki labumi un pakalpojumi, ko nodrošina jūras vide, piemēram, klimata regulēšana un bioloģiskā daudzveidība, ir “sabiedriskie labumi” (nevienu nevar izslēgt no šo labumu gūšanas, un tas, ka kāds saņem šos pakalpojumus, nemazina šo pakalpojumu pieejamību citiem). Sabiedrisko labumu īpašība ir tāda, ka indivīdiem ne vienmēr ir ekonomisks stimuls brīvprātīgi pielikt pūles vai ieguldīt naudu, lai nodrošinātu šo labumu turpmāku pastāvēšanu, kas veicina to nepietiekamu nodrošinājumu vai – šajā gadījumā – nepietiekamu aizsardzību; |
| --- | --- | --- |

2.9.

Tirgus nepilnības rodas, ja tirgus nesniedz efektīvu rezultātu (85). Saistībā ar jūras vidi šīs nepilnības var raksturot šādi:

—

attiecībā uz sabiedriskajiem labumiem un pakalpojumiem – vairāki labumi un pakalpojumi, ko nodrošina jūras vide, piemēram, klimata regulēšana un bioloģiskā daudzveidība, ir “sabiedriskie labumi” (nevienu nevar izslēgt no šo labumu gūšanas, un tas, ka kāds saņem šos pakalpojumus, nemazina šo pakalpojumu pieejamību citiem). Sabiedrisko labumu īpašība ir tāda, ka indivīdiem ne vienmēr ir ekonomisks stimuls brīvprātīgi pielikt pūles vai ieguldīt naudu, lai nodrošinātu šo labumu turpmāku pastāvēšanu, kas veicina to nepietiekamu nodrošinājumu vai – šajā gadījumā – nepietiekamu aizsardzību;

| — | negatīva ārējā ietekme – tā rodas, ja jūras videi nodarīto kaitējumu pilnībā nekompensē vides izmantotāji, kuri kaitējumu radījuši. Daudzos gadījumos jūras nodrošinātajiem labumiem un pakalpojumiem nepiešķir naudā izteiktu vērtību, tāpēc tirgū netiek tiešā veidā noteiktas kaitējuma radītās izmaksas. Pat tiem labumiem, kas tiek tirgoti (piemēram, savvaļas zivis), tirgus cenas bieži vien pilnībā neatspoguļo ekonomiskās izmaksas, kuras jāuzņemas citiem indivīdiem un sabiedrībai kopumā. |
| --- | --- |

—

negatīva ārējā ietekme – tā rodas, ja jūras videi nodarīto kaitējumu pilnībā nekompensē vides izmantotāji, kuri kaitējumu radījuši. Daudzos gadījumos jūras nodrošinātajiem labumiem un pakalpojumiem nepiešķir naudā izteiktu vērtību, tāpēc tirgū netiek tiešā veidā noteiktas kaitējuma radītās izmaksas. Pat tiem labumiem, kas tiek tirgoti (piemēram, savvaļas zivis), tirgus cenas bieži vien pilnībā neatspoguļo ekonomiskās izmaksas, kuras jāuzņemas citiem indivīdiem un sabiedrībai kopumā.

| 2.10. | Ir nepieciešama valdības intervence, lai novērstu šos abus tirgus nepilnību avotus jūras vidē. Pārvaldības pasākumi noteikto EMS veidojumu saglabāšanai nodrošinās negatīvās ārējās ietekmes mazināšanu vai attiecīgu atvieglošanu. Pārvaldības pasākumi arī veicinās nepārtrauktu sabiedrisko labumu gūšanu no jūras vides, piemēram, bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu Anglijas jūrās. |
| --- | --- |

2.10.

Ir nepieciešama valdības intervence, lai novērstu šos abus tirgus nepilnību avotus jūras vidē. Pārvaldības pasākumi noteikto EMS veidojumu saglabāšanai nodrošinās negatīvās ārējās ietekmes mazināšanu vai attiecīgu atvieglošanu. Pārvaldības pasākumi arī veicinās nepārtrauktu sabiedrisko labumu gūšanu no jūras vides, piemēram, bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu Anglijas jūrās.

3.   Politikas mērķi un paredzamā iedarbība

| 3.1. | Ar 2009. gada Jūras un piekrastes piekļuves aktu (86)
  (MaCAA) tika izveidota Jūras pārvaldības organizācija (MMO), kas vada, iestājas par un pārvalda ilgtspējīgu jūras vidi un piekrastes zvejniecību, veiksmīgi līdzsvarojot ieguvumus sociālajā, vides un ekonomikas jomā, lai tādējādi nodrošinātu veselīgas jūras, ilgtspējīgu zvejniecību un dzīvotspējīgu nozari. |
| --- | --- |

3.1.

Ar 2009. gada Jūras un piekrastes piekļuves aktu (86)
  (MaCAA) tika izveidota Jūras pārvaldības organizācija (MMO), kas vada, iestājas par un pārvalda ilgtspējīgu jūras vidi un piekrastes zvejniecību, veiksmīgi līdzsvarojot ieguvumus sociālajā, vides un ekonomikas jomā, lai tādējādi nodrošinātu veselīgas jūras, ilgtspējīgu zvejniecību un dzīvotspējīgu nozari.

| 3.2. | Saskaņā ar šo ietekmes novērtējumu politikas mērķis ir turpināt īstenot šīs teritorijas aizsardzības mērķus, nodrošinot Sabellaria spinulosa rifu veidojumu aizsardzību pret kaitējuma risku, ko rada velkami grunts zvejas rīki. |
| --- | --- |

3.2.

Saskaņā ar šo ietekmes novērtējumu politikas mērķis ir turpināt īstenot šīs teritorijas aizsardzības mērķus, nodrošinot Sabellaria spinulosa rifu veidojumu aizsardzību pret kaitējuma risku, ko rada velkami grunts zvejas rīki.

| 3.3. | Turpmāk minēti teritorijas aizsardzības mērķi.






  — | Ņemot vērā dabiskās izmaiņas, uzturēt vai atjaunot (87):






  — | biotopa apmēru (un rifa pacēlumus un neviendabīgumu), |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.

Turpmāk minēti teritorijas aizsardzības mērķi.

—

Ņemot vērā dabiskās izmaiņas, uzturēt vai atjaunot (87):

—

biotopa apmēru (un rifa pacēlumus un neviendabīgumu),

| — | biotopa daudzveidību, |
| --- | --- |

—

biotopa daudzveidību,

| — | biotopa sugu sabiedrības struktūru (piem., atsevišķu būtisku sugu populācijas struktūru un to devumu ekosistēmas funkcionēšanā), |
| --- | --- |

—

biotopa sugu sabiedrības struktūru (piem., atsevišķu būtisku sugu populācijas struktūru un to devumu ekosistēmas funkcionēšanā),

| — | dabiskās vides kvalitāti (piem., ūdens kvalitāti, suspendēto nogulu līmeni utt.). |
| --- | --- |

—

dabiskās vides kvalitāti (piem., ūdens kvalitāti, suspendēto nogulu līmeni utt.).

| 3.4. | Paredzams, ka, īstenojot minētos mērķus, tiks samazināts Sabellaria spinulosa rifu veidojumu noplicināšanās risks, kā arī izpildītas Biotopu direktīvas 6. panta prasības. Turklāt pēc iespējas tiks mazināta arī pārvaldības pasākumu ietekme uz ekonomiku. |
| --- | --- |

3.4.

Paredzams, ka, īstenojot minētos mērķus, tiks samazināts Sabellaria spinulosa rifu veidojumu noplicināšanās risks, kā arī izpildītas Biotopu direktīvas 6. panta prasības. Turklāt pēc iespējas tiks mazināta arī pārvaldības pasākumu ietekme uz ekonomiku.

4.   Risinājumi

4.1.   DEFRA pārskatītās pieejas ietvaros vēlamie pārvaldības instrumenti ir MMO nolikums 6–12 nm zonā, un MMO vajadzētu vadīt to teritoriju pārvaldību, kuras šķērso 6 nm robežu. Pēc diskusijām starp MMO un Austrumu IFCA ir panākta vienošanās, ka MMO nolikumu izmantos, lai pārvaldītu Sabellaria spinulosa rifu veidojumu 0–12 nm robežās. Tāpēc vēlamais risinājums ir MMO nolikums EMS daļai 0–12 nm robežās.

4.1.1.   Risinājums Nr. 1. Nedarīt neko

Šis risinājums nav saistīts ar paliekošu pārvaldības pasākumu ieviešanu. Šis risinājums nozīmētu, ka riski, ko rada kaitīgās darbības attiecīgajā teritorijā, netiktu novērsti un DEFRA pārskatītās pieejas prasības, kā arī Biotopu direktīvas 6. panta 2. punkta prasības netiktu izpildītas.

4.1.2.   Risinājums Nr. 2. Brīvprātīga vienošanās

Šis risinājums ietvertu brīvprātīga rīcības kodeksa izveidošanu rifu veidojumu aizsardzībai. MMO šo risinājumu ir izvērtējusi, ņemot vērā labāka regulējuma principus, kas nosaka, ka jauns regulējums ieviešams tikai kā pēdējais līdzeklis, un ir panākta DEFRA pārskatītā pieeja, saskaņā ar kuru paredzams, ka pārvaldības pasākumi būs regulatīvi un nodrošinās pietiekamu aizsardzību. DEFRA pārskatītajā pieejā ir paredzēti arī pasākumi, kas īstenojami, lai līdz 2013. gada decembra beigām novērstu liela riska (klasificēts kā sarkans) mijiedarbību starp noteiktajiem veidojumiem un zvejas rīkiem. MMO uzskata, ka, ņemot vērā nepieciešamību drīzumā aizsargāt veidojumus, kā arī risku, ka pat maza mijiedarbība var izraisīt to stāvokļa pasliktināšanos, šajā gadījumā brīvprātīgu pasākumu īstenošana nav piemērots risinājums.

4.1.3.   Risinājums Nr. 3. MMO nolikums, ar ko aizliedz velkamo grunts zvejas rīku izmantošanu visā KNT (“visas teritorijas slēgšana”)

Lai panāktu cieto iežu rifu veidojuma aizsardzību, nav nepieciešams aizliegt velkamos grunts zvejas rīkus visā KNT Cape Bank daļā, jo tas radītu nevajadzīgus ekonomiskus zaudējumus zvejniekiem, kas izmanto citas KNT daļas. Paredzamais kopējais izkrāvumu zaudējums, kā parādīts 1. tabulā, būtu GBP 2 559,30 salīdzinājumā ar vēlamā risinājuma ekvivalentu GBP 6,40, un izpildes nodrošināšanas izmaksas būtu daudz lielākas.

4.1.4.   Risinājums Nr. 4. MMO nolikums, ar ko aizliedz velkamo grunts zvejas rīku izmantošanu virs Sabellaria spinulosa rifu veidojumiem, nosakot attiecīgu buferzonu (“pārvaldība pa zonām”)

Šis ir vēlamais risinājums, un turpmāk izklāstīta pilnīga šā risinājuma analīze.

4.1.5.   Darbības pārvaldība ar normatīvo instrumentu, regulatīvu rīkojumu vai zvejas licences nosacījumu

Šajā gadījumā uzskata, ka šie pārvaldības mehānismi nav lietderīgi. MMO nolikumu pieņemšanas pilnvaras, kas piešķirtas ar MaCAA, ir piemērotākas, jo tās ir paredzēts izmantot, lai pārvaldītu darbības aizsargājamajās jūras teritorijās, un tas nodrošina atbilstoša līmeņa pilnvaras, elastību, apspriešanos un ātrumu.

4.2.   Ieteicamais risinājums

4.2.1   MMO nolikums, ar ko aizliedz velkamo grunts zvejas rīku izmantošanu virs Sabellaria spinulosa rifu veidojumiem, nosakot attiecīgu buferzonu (“pārvaldība pa zonām”).

4.2.2.   Šis risinājums ir ieteicams, jo tas ir visrentablākais risinājums. MMO ir vispiemērotākā iestāde zvejniecības pārvaldības pasākumu izvēršanai 0–12 nm. Ierosinātās aizliegtās zonas robeža tika noteikta, ņemot vērā labākos pieejamos pierādījumus par veidojumu platību, kā arī nepieciešamību pēc “buferzonas” starp veidojumiem un nolikuma darbības robežu. Apsverot aizliegtās zonas formu, tika ņemta vērā arī izpildes viegluma un skaidru norobežojumu nepieciešamība, lai veicinātu prasību ievērošanu.

5.   Pierādījumu bāze

5.1.   Velkamo grunts zvejas rīku ietekme uz Sabellaria spinulosa rifu

| 5.1.1. | Pieejamie pierādījumi (88) liecina, ka velkamo grunts zvejas rīku izmantošana būtiski apdraud Sabellaria spp. rifu. Ir atzīts, ka dažādi zvejas rīki var radīt dažāda līmeņa ietekmi, un ir pieejams neliels apjoms empīrisko datu, kam veikta salīdzinošā izvērtēšana un kas apliecina šo ietekmi. Tomēr netiek uzskatīts, ka šie fakti atsver vajadzību klasificēt risku sarkanajā kategorijā piesardzības apsvērumu dēļ, jo īpaši tāpēc, ka šādu veidojumu izzušana OSPAR reģionā ir zināma. Pastāv nenoliedzama saikne starp cilvēku darbību un Sabellaria spinulosa rifu apdraudētību, un nozīmīgākais ir tieši fiziskais kaitējums, ko nodara velkamu grunts traļu izmantošana (Jones et al., 2000, Holt et al., 1998, un OSPAR, 2010). Velkamie grunts zvejas rīki sašķeļ tārpu veidotās caurules, un tas izraisa tārpu mirstību (bojāeju) un ietekmē biotopa struktūru un sarežģītību, tāpēc tas vairs neapmierina attiecīgo dzīvnieku un augu sabiedrību vajadzības (UK BAP 2000). Viens pētījums (Volberg 2000), kas veikts Francijas piekrastē un Vatu jūrā, apstrīd viedokli, ka visi velkamie zvejas rīki rada lielu risku visiem Sabellaria spp. rifiem, tomēr pētījuma konstatējumi attiecas tikai uz īstermiņa ietekmi, kas rodas pēc īslaicīgiem traucējumiem, un tajā secināts, ka nevar izslēgt tādu traucējumu iespējamību, ko vidējā un ilgā termiņā varētu radīt intensīva garneļu zveja ar trali, pat neraugoties uz izmantoto rīku samērā nelielo svaru (89). |
| --- | --- |

5.1.1.

Pieejamie pierādījumi (88) liecina, ka velkamo grunts zvejas rīku izmantošana būtiski apdraud Sabellaria spp. rifu. Ir atzīts, ka dažādi zvejas rīki var radīt dažāda līmeņa ietekmi, un ir pieejams neliels apjoms empīrisko datu, kam veikta salīdzinošā izvērtēšana un kas apliecina šo ietekmi. Tomēr netiek uzskatīts, ka šie fakti atsver vajadzību klasificēt risku sarkanajā kategorijā piesardzības apsvērumu dēļ, jo īpaši tāpēc, ka šādu veidojumu izzušana OSPAR reģionā ir zināma. Pastāv nenoliedzama saikne starp cilvēku darbību un Sabellaria spinulosa rifu apdraudētību, un nozīmīgākais ir tieši fiziskais kaitējums, ko nodara velkamu grunts traļu izmantošana (Jones et al., 2000, Holt et al., 1998, un OSPAR, 2010). Velkamie grunts zvejas rīki sašķeļ tārpu veidotās caurules, un tas izraisa tārpu mirstību (bojāeju) un ietekmē biotopa struktūru un sarežģītību, tāpēc tas vairs neapmierina attiecīgo dzīvnieku un augu sabiedrību vajadzības (UK BAP 2000). Viens pētījums (Volberg 2000), kas veikts Francijas piekrastē un Vatu jūrā, apstrīd viedokli, ka visi velkamie zvejas rīki rada lielu risku visiem Sabellaria spp. rifiem, tomēr pētījuma konstatējumi attiecas tikai uz īstermiņa ietekmi, kas rodas pēc īslaicīgiem traucējumiem, un tajā secināts, ka nevar izslēgt tādu traucējumu iespējamību, ko vidējā un ilgā termiņā varētu radīt intensīva garneļu zveja ar trali, pat neraugoties uz izmantoto rīku samērā nelielo svaru (89).

5.2.   Rifa atrašanās vieta

1. attēlā redzama Sabellaria spinulosa rifu veidojumu atrašanās vieta KNT.

1.   attēls

Teritorijas un veidojuma karte

6.   Ietekmētās nozares

| 6.1. | Zvejniecība. Galvenās kuģu grupas, ko ietekmēs šāds aizliegums, ir kuģi zvejai ar rāmja trali, t. i., pārsvarā tie ir kuģi, kas nozveju izkrauj Lowestoft un Great Yarmouth. Sarunā ar ieinteresētajām personām, kas notika pirmskonsultāciju periodā, tika norādīts, ka ierosinātajam pārvaldības pasākumam būs neliela ietekme uz velkamo grunts zvejas rīku sektoru. Beļģijas kuģiem ir piekļuves tiesības zvejot bentiskās zivis šajā apgabalā līdz 1983. gada 6 nm robežai, tomēr lielākā daļa no šīs nozvejas netiek izkrautas Apvienotajā Karalistē. Sarunās ar Beļģijas iestādēm un zvejas nozares pārstāvjiem, kas notika pirmskonsultāciju periodā saistībā ar ierosināto pārvaldības pasākumu, tika apstiprināts, ka velkamo grunts zvejas rīku izmantošana ir ierobežota. Oficiālajā apspriešanā Beļģijas zvejas nozares pārstāvji ir uzsvēruši zvejas vietu nozīmi visā EMS, taču nav konkrēti norādījuši, vai zvejas darbība notiek ierosinātajās aizliegtajās zonās. Nav paredzams, ka intervencei būs kāda ietekme uz citiem sektoriem, kas nav zvejniecība. |
| --- | --- |

6.1.

Zvejniecība. Galvenās kuģu grupas, ko ietekmēs šāds aizliegums, ir kuģi zvejai ar rāmja trali, t. i., pārsvarā tie ir kuģi, kas nozveju izkrauj Lowestoft un Great Yarmouth. Sarunā ar ieinteresētajām personām, kas notika pirmskonsultāciju periodā, tika norādīts, ka ierosinātajam pārvaldības pasākumam būs neliela ietekme uz velkamo grunts zvejas rīku sektoru. Beļģijas kuģiem ir piekļuves tiesības zvejot bentiskās zivis šajā apgabalā līdz 1983. gada 6 nm robežai, tomēr lielākā daļa no šīs nozvejas netiek izkrautas Apvienotajā Karalistē. Sarunās ar Beļģijas iestādēm un zvejas nozares pārstāvjiem, kas notika pirmskonsultāciju periodā saistībā ar ierosināto pārvaldības pasākumu, tika apstiprināts, ka velkamo grunts zvejas rīku izmantošana ir ierobežota. Oficiālajā apspriešanā Beļģijas zvejas nozares pārstāvji ir uzsvēruši zvejas vietu nozīmi visā EMS, taču nav konkrēti norādījuši, vai zvejas darbība notiek ierosinātajās aizliegtajās zonās. Nav paredzams, ka intervencei būs kāda ietekme uz citiem sektoriem, kas nav zvejniecība.

| 6.2 | Vietējā ekonomika un sabiedrība. Pastāv maza iespēja, ka potenciālo izkrāvumu zaudējuma rezultātā Apvienotās Karalistes vietējai sabiedrībai radīsies sociālās un ekonomikas izmaksas un ka tas ietekmēs vietējo zvejniecību. Tas ir saistīts ar faktu, ka ir pieejamas alternatīvas zvejas vietas, un tāpēc pārvietošana būs minimāla. Ieguvumi no Sabellaria spinulosa rifu aizsardzības ir sīkāk aprakstīti 7. iedaļā. |
| --- | --- |

6.2

Vietējā ekonomika un sabiedrība. Pastāv maza iespēja, ka potenciālo izkrāvumu zaudējuma rezultātā Apvienotās Karalistes vietējai sabiedrībai radīsies sociālās un ekonomikas izmaksas un ka tas ietekmēs vietējo zvejniecību. Tas ir saistīts ar faktu, ka ir pieejamas alternatīvas zvejas vietas, un tāpēc pārvietošana būs minimāla. Ieguvumi no Sabellaria spinulosa rifu aizsardzības ir sīkāk aprakstīti 7. iedaļā.

| 6.3. | Izpildes struktūras. Galveno atbildību par ierosinātās aizliegtās zonas ievērošanu jāuzņemas MMO, un tāpēc MMO varētu rasties izpildes nodrošināšanas papildu izmaksas. Šo izmaksu aplēses ir izklāstītas 7. iedaļā. |
| --- | --- |

6.3.

Izpildes struktūras. Galveno atbildību par ierosinātās aizliegtās zonas ievērošanu jāuzņemas MMO, un tāpēc MMO varētu rasties izpildes nodrošināšanas papildu izmaksas. Šo izmaksu aplēses ir izklāstītas 7. iedaļā.

7.   Izmaksu un ieguvumu analīze

7.1.   Ieteiktā risinājuma izmaksas

7.1.1.   Velkamo grunts zvejas rīku aizliegums ierosinātajā aizliegtajā zonā radītu šādas izmaksas:

| — | tiešas izmaksas zvejas nozarei zvejas vietu samazinājuma dēļ, |
| --- | --- |

—

tiešas izmaksas zvejas nozarei zvejas vietu samazinājuma dēļ,

| — | izmaksas zvejas nozarei, kas saistītas ar pārvietošanos uz citām zvejas vietām, |
| --- | --- |

—

izmaksas zvejas nozarei, kas saistītas ar pārvietošanos uz citām zvejas vietām,

| — | iespējamā ietekme uz vidi, kas pārvietošanas dēļ saistīta ar iespējamu lielāku kaitējumu biotopiem citās zonās, |
| --- | --- |

—

iespējamā ietekme uz vidi, kas pārvietošanas dēļ saistīta ar iespējamu lielāku kaitējumu biotopiem citās zonās,

| — | administratīvās un izpildes nodrošināšanas izmaksas MMO. |
| --- | --- |

—

administratīvās un izpildes nodrošināšanas izmaksas MMO.

7.1.2   Izmaksas zvejas nozarei, tostarp iespējamās pārvietošanas izmaksas, kā arī MMO administratīvās un izpildes nodrošināšanas izmaksas var izteikt naudas izteiksmē, un šīs aplēses ir apkopotas un izklāstītas šajā ietekmes novērtējumā (sk. 1. un 2. tabulu). Ir grūti novērtēt ar vidi saistītās izmaksas, ko rada iespējams lielāks biotopiem nodarītais kaitējums, tāpēc tās šeit ir aprakstītas, bet nav izteiktas naudas izteiksmē.

7.2.   Zvejniecības izmaksu analīze

7.2.1.   Informācija, kas izmantota, lai novērtētu ierosinātās slēgšanas ietekmi, ir iegūta no:

| — | kuģu izkrāvumu datiem (2008–2011), kas iegūti no zvejas žurnāla un pārdošanas zīmju datiem, ko nodrošina MMO statistika, |
| --- | --- |

—

kuģu izkrāvumu datiem (2008–2011), kas iegūti no zvejas žurnāla un pārdošanas zīmju datiem, ko nodrošina MMO statistika,

| — | izkrāvumu datiem ICES statistisko taisnstūru līmenī. Turpmākas analīzes, lai novērtētu nozveju un izkrāvumus KNT un rifa zonā/buferzonā Apvienotajai Karalistei un citām dalībvalstīm (1. un 2. tabula), |
| --- | --- |

—

izkrāvumu datiem ICES statistisko taisnstūru līmenī. Turpmākas analīzes, lai novērtētu nozveju un izkrāvumus KNT un rifa zonā/buferzonā Apvienotajai Karalistei un citām dalībvalstīm (1. un 2. tabula),

| — | informācijas, ko pirmskonsultāciju periodā no 2013. gada jūnija līdz augustam MMO saņēmusi no zvejniekiem, |
| --- | --- |

—

informācijas, ko pirmskonsultāciju periodā no 2013. gada jūnija līdz augustam MMO saņēmusi no zvejniekiem,

| — | informācijas, ko oficiālās nolikuma apspriešanas laikā no 2013. gada 10. septembra līdz 22. oktobrimMMO saņēmusi no ieinteresētajām personām, |
| --- | --- |

—

informācijas, ko oficiālās nolikuma apspriešanas laikā no 2013. gada 10. septembra līdz 22. oktobrimMMO saņēmusi no ieinteresētajām personām,

| — | vietējo MMO un IFCA piekrastes amatpersonu zināšanām. |
| --- | --- |

—

vietējo MMO un IFCA piekrastes amatpersonu zināšanām.

7.3   Nenoteiktība un datu pieņēmumi

7.3.1.   Vidējo izmaksu aplēses ir balstītas uz Apvienotās Karalistes izkrāvumu vērtībām, kas novērtētas attiecībā uz KNT ICES statistiskajos taisnstūros 35F1, 35F2, 34F1 un 34F2 (sk. 2. attēlu). Nav zināms, kāda daļa no kopējās izkrāvumu vērtības tika faktiski iegūta tieši no ierosinātās aizliegtās zonas, kas veido mazāk nekā 0,25 % no četriem ICES statistiskajiem taisnstūriem. Statistikas dati tika iegūti, izmantojot ziņojumus par darbību ICES statistiskajos taisnstūros, kuros ietilpst noteiktās KNT zonas. Ziņojumi par darbībām (izkrāvumu apjoms un vērtība, kā arī ziņas par izmantotajiem zvejas rīkiem) ņemti no MMO Ifish datubāzes. Papildu informāciju par izmantoto metodiku un statistikas tabulas attiecībā uz šo KNT skatīt A pielikumā.

7.3.2.   Ierosinātās aizliegtās zonas vērtības, kas norādītas 1. tabulā, ir iegūtas, balstoties uz KNT aplēstajām vērtībām un piemērojot procentus, pamatojoties uz KNT ietilpstošās aizliegtās zonas platību kvadrātkilometros. Lielākajā daļā gadījumu ierosinātās aizliegtās zonas platība kvadrātkilometros ir samērā neliela, salīdzinot ar KNT kopumā. Tāpēc šī aplēse jāizmanto piesardzīgi, jo tā neparādīs patieso ierosinātās aizliegtās zonas vērtību. Tiek arī atzīts, ka iespējamā pieaugošā bioloģiskā daudzveidība ap rifu varētu nozīmēt, ka tā varētu būt bagātīgāka zvejas vieta, un analīzē var nepienācīgi novērtēt samazinātu zvejas vietu ietekmi.

7.3.3.   Informācija, kas apkopota no zvejniekiem un citām ieinteresētajām personām pirmskonsultāciju sanāksmēs, tiek izmantota, lai pamatotu pierādījumu bāzi un pieņēmumus, tomēr ņemot vērā, ka to var uzskatīt tikai par personiskiem novērojumiem. Apkopotā informācija bija ar oportūnistisku ievirzi un ir saņemta tikai no tiem respondentiem, kuri attiecīgajā dienā varēja sniegt komentārus. Respondentu skaits atspoguļo tikai tos, kuri informāciju sniedza patstāvīgi, nevis tos respondentus, kuri viennozīmīgi piekrīt vai nepiekrīt apgalvojumam.

7.3.4.   Dati par citu dalībvalstu izkrāvumiem ir ierobežoti, jo lielākā daļa šo kuģu neizkrauj nozvejas Apvienotajā Karalistē. Tomēr, izmantojot VMS ziņojumus, kurus saņēmis Apvienotās Karalistes FMC, var izteikt dažus pieņēmumus par citu dalībvalstu flotēm, kuras veido par 15 m garāki kuģi (sk. 7.4. punktu).

| — | Kuģu izkrāvumu dati (2008–2011), kas iegūti no zvejas žurnāla un pārdošanas zīmju datiem, ko nodrošina MMO statistika; |
| --- | --- |

—

Kuģu izkrāvumu dati (2008–2011), kas iegūti no zvejas žurnāla un pārdošanas zīmju datiem, ko nodrošina MMO statistika;

| — | izkrāvumu dati ICES statistisko taisnstūru līmenī. Turpmākas analīzes, lai novērtētu nozveju un izkrāvumus KNT un rifa zonā/buferzonā Apvienotajai Karalistei un citām dalībvalstīm (1. un 2. tabula); |
| --- | --- |

—

izkrāvumu dati ICES statistisko taisnstūru līmenī. Turpmākas analīzes, lai novērtētu nozveju un izkrāvumus KNT un rifa zonā/buferzonā Apvienotajai Karalistei un citām dalībvalstīm (1. un 2. tabula);

| — | informācija, ko pirmskonsultāciju periodā no 2013. gada jūnija līdz augustam MMO saņēmusi no zvejniekiem; |
| --- | --- |

—

informācija, ko pirmskonsultāciju periodā no 2013. gada jūnija līdz augustam MMO saņēmusi no zvejniekiem;

| — | informācija, ko oficiālās nolikuma apspriešanas laikā no 2013. gada 10. septembra līdz 22. oktobrimMMO saņēmusi no ieinteresētajām personām; |
| --- | --- |

—

informācija, ko oficiālās nolikuma apspriešanas laikā no 2013. gada 10. septembra līdz 22. oktobrimMMO saņēmusi no ieinteresētajām personām;

| — | vietējo MMO un IFCA piekrastes amatpersonu zināšanas. |
| --- | --- |

—

vietējo MMO un IFCA piekrastes amatpersonu zināšanas.

7.4.   Zvejas darbības KNT “Haisborough, Hammond and Winterton”

7.4.1.   Apvienotās Karalistes un Beļģijas kuģi darbojas šajā teritorijā, zvejojot bentiskās sugas. Visu citu dalībvalstu kuģiem ir piekļuves tiesības KNT daļai, kas atrodas aiz 1983. gada 12 nm robežas.

7.4.2.   Lielākajai daļai Apvienotās Karalistes kuģu, kas darbojas ICES taisnstūros 35F1, 35F2, 34F1 un 34F2, garums nepārsniedz 10 metrus, un tie galvenokārt ir kuģi zvejai ar tīkliem (28 kuģi), āķu jedām (10 kuģi) un murdiem (22 kuģi). Zvejo nedaudzi kuģi zvejai ar rāmja trali, kuru garums pārsniedz 15 metrus (4 kuģi).

7.4.3.   Lielākajai daļai ārvalstu kuģu, kas zvejo ICES apgabalā, garums pārsniedz 15 metrus, tikai daži no tiem ir īsāki par 10 metriem. Citu valstu izkrāvumu dati ir ierobežoti, jo lielākā daļa no šiem kuģiem neizkrauj nozveju Apvienotajā Karalistē.

7.4.4.   Galvenās izkrautās sugas ir krabji, omāri, mencas, rajveidīgās zivis, dzelkņu haizivis un jūras asari.

7.4.5.   VMS dati par Beļģijas floti neuzrāda zvejas darbības KNT 6–12 nm robežās. VMS dati par kuģiem, kas garumā pārsniedz 15 m, parāda ierobežotu aktivitāti KNT (3. attēls).

7.4.6.   Sadarbībā ar Beļģijas zivsaimniecības iestādēm 2013. gada 12. jūlijā Ostendē notika pirmskonsultāciju perioda tikšanās ar Beļģijas zvejas nozares pārstāvjiem. Tā tika organizēta, lai informētu par iespējamo komerciālās zvejniecības pārvaldību Anglijas EMS saistībā ar Beļģijas zvejas piekļuves tiesībām 6–12 nm robežās. Zvejas nozares pārstāvis, kurš piedalījās sanāksmē Ostendē, norādīja, ka patlaban ierosinātie pasākumi ar mērķi aizsargāt rifu EMS, būtiski neietekmē viņu darbību.

7.4.7.   Atbildes no Beļģijas zvejas nozares pārstāvjiem oficiālajās apspriedēs apliecināja, ka ir svarīgi saglabāt zvejas vietas EMS kopumā, nevis tieši tās, ka atrodas ierosinātajās aizliegtajās zonās.

2.   attēls

Karte, kas parāda ICES statistiskos taisnstūrus 34F1, 34F2, 35F1 un 35F2 un KNT “Haisborough, Hammond and Winterton”

3.   attēls

Beļģijas kuģu VMS atrašanās vietas ziņojumi 2012. gadā

7.5.   Ietekmēto izkrāvumu novērtējums

Apvienotā Karaliste

7.5.1.   Tiešā ietekme uz zvejas kuģiem būtu tāda, ka ierosinātajā aizliegtajā zonā samazinātos ar velkamiem grunts zvejas rīkiem gūtās nozvejas apjoms un tātad arī izkrāvumi. Lai novērtētu iespējamo ietekmi, tika analizēti MMO apkopotie izkrāvumu dati.

7.5.2.   Aprēķins par ietekmētajiem izkrāvumiem no ICES statistiskajiem taisnstūriem 35F1, 35F2, 34F1 un 34F2 (attiecībā uz Apvienotās Karalistes kuģiem, kas identificēti kā tādi, kuri kopš 2008. gada janvāra zvejo šajā apgabalā) sniegts 1. tabulā. Aplēses 1. tabulā ir balstītas uz vidējo izkrāvumu apjomu no 2008. janvāra līdz 2011. gada decembrim.

1.   tabula

Apvienotās Karalistes vidējais gada izkrāvumu apjoms no ICES statistiskajiem taisnstūriem 35F1, 35F2, 34F1 un 34F2 un aplēstais vidējais izkrāvumu apjoms EMS (2008. gada janvāris – 2011. gada decembris)

| Zvejas rīku tips | Izkrautais apjoms
  (tonnās) | Vērtība 35F1, 35F2, 34F1 un 34F2
  (GBP) | Vērtība EMS

  (GBP) | Jaunā vērtība aizliegtajās zonās (0,25 % no EMS)
  (GBP) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Rāmja traļi | 127 | 336 914 | 32 175,29 | 80,44 |
| Dragas | 601 | 1 548 | 147,84 | 0,37 |
| Norvēģijas omāru zvejas traļi | 1 | 1 643 | 156,90 | 0,40 |
| Citi grunts traļi | 57 | 26 799 | 2 559,30 | 6,40 |
| Kopā | 786 | 366 904 | 35 039,33 | 87,61 |

Zvejas rīku tips

Izkrautais apjoms

(tonnās)

Vērtība 35F1, 35F2, 34F1 un 34F2

(GBP)

Vērtība EMS

(GBP)

Jaunā vērtība aizliegtajās zonās (0,25 % no EMS)

(GBP)

Rāmja traļi

127

336 914

32 175,29

80,44

Dragas

601

1 548

147,84

0,37

Norvēģijas omāru zvejas traļi

1

1 643

156,90

0,40

Citi grunts traļi

57

26 799

2 559,30

6,40

Kopā

786

366 904

35 039,33

87,61

7.5.3.   Novērtētās izkrāvumu vērtības KNT ir aprēķinātas, pieejamos izkrāvumu datus (ko katrs zvejas kuģis sniedz par katru ICES statistisko taisnstūri) sasaistot ar datiem par zvejas kuģu darbību (pamatojoties uz VMS ziņojumiem) KNT. Ar šādu pieeju katra ICES statistiskā taisnstūra izkrāvumu procentuālo daļu attiecina uz KNT, pamatojoties uz darbības līmeni KNT.

KNT “Haisborough, Hammond and Winterton” tika izmantoti izkrāvumu dati par ICES statistiskajiem taisnstūriem (35F1, 35F2, 34F1 un 34F2 (90)), un tie tika sadalīti atkarībā no kuģu lieluma (kuģi, kuru garums ir lielāks par 15 metriem, kuģi, kuru garums ir 10–15 metri, un kuģi, kuru garums ir mazāks par 10 metriem).

Pēc tam proporcionāli paredzamajai vērtībai no KNT tika aplēstas izkrāvumu vērtības no ierosinātās aizliegtās zonas (ņemot vērā attiecīgās teritorijas lielumu)..

Pilnu darbības sadalījumu ICES taisnstūros saistībā ar KNT skatīt papildu zvejas statistikas tabulās 2008.–2011. gadam.

Tiek lēsts, ka paredzamais vidējais gada ienākums ICES taisnstūros kuģiem zvejai ar rāmja trali, kuru garums ir lielāks par 15 metriem, būtu GBP 323 155. To kuģu flotē, kuru garums ir mazāks par 10 metriem, galvenokārt tiks ietekmēti kuģi zvejai ar grunts trali, un to paredzamie vidējie gada ienākumi būtu GBP 228.

7.5.4.   Tiek lēsts, ka ierosinātajā aizliegtajā zonā (kas ir 0,25 % no KNT platības) kopējie izkrāvumu zaudējumi būtu GBP 87,61.

7.5.5.   Kopējās aplēstās izmaksas, visticamāk, ir pārāk lielas, jo tajās nav ņemta vērā pārvietošanas iespēja.

Beļģija

7.5.6.   No VMS datu analīzes izriet, ka Beļģijas zvejas darbības ICES taisnstūros 34F1, 34F2, 35F1 un 35F2 notiek tajā KNT daļā, kas atrodas aiz 12 nm robežas. 2012. gadā šajā KNT daļā darbojās 6 Beļģijas kuģi, un VMS netika reģistrēta neviena darbība ierosināto aizliegto zonu tuvumā. Beļģijas zvejniecību galvenās mērķsugas šajā apgabalā ir jūrasmēle un jūras zeltplekste.

7.5.7.   Izmantojot B pielikumā minēto metodi "Analīze par Apvienotajai Karalistei nepiederošiem kuģiem ICES statistiskajos taisnstūros", ir novērtēts, ka 2012. gadā:

| — | aplēstais izkrāvumu apjoms, kas saistīts ar Beļģijas darbību KNT, ir 5,73 tonnas. Tas atbilst novērtētajai vērtībai GBP 15 858. |
| --- | --- |

—

aplēstais izkrāvumu apjoms, kas saistīts ar Beļģijas darbību KNT, ir 5,73 tonnas. Tas atbilst novērtētajai vērtībai GBP 15 858.

7.5.8.   Tomēr, ņemot vērā faktu, ka aizliegtā zona aizņemtu tikai 0,25 % no teritorijas un ka tās tuvumā VMS netika reģistrēta neviena darbība, faktiskais paredzamais zaudējums tiek uzskatīts par ļoti mazu. Papildu informāciju par Apvienotajai Karalistei nepiederošu kuģu darbību ierosinātajā aizliegtajā zonā un ap to, skatīt B pielikumā.

7.6.   Teritorijas slēgšanas iespējamā ietekme uz zvejas floti

7.6.1.   Tā kā novērtētie izkrāvumu zaudējumi ir nelieli, ir sagaidāms, ka slēgšanas ietekme uz Apvienotās Karalistes zvejas floti būs neliela. Kuģi, kuru garums ir mazāks par 15 metriem un kuru bāze ir Austrumanglijā, reizēm veic neliela apjoma zvejas darbības ar velkamiem grunts zvejas rīkiem. Tas tika norādīts MMO pirmskonsultāciju perioda apspriedēs un apspriedēs ar MMO piekrastes darbiniekiem. Šī ietekme novērtēta 1. tabulā.

7.6.2.   Paredzams, ka ietekme uz Beļģijas zvejas floti būs neliela, jo VMS dati liecina, ka zvejas darbība ierosinātajās aizliegtajās zonās ir neliela.

7.7.   Pielāgošanās spēja

7.7.1.   Lai novērtētu ierosinātās slēgšanas iespējamo ietekmi uz zvejas darbību, ir jāizvērtē, cik lielā mērā zvejas kuģi varētu saglabāt nozvejas vērtību, pārvietojot zvejas vietas uz citiem apgabaliem.

7.7.2.   Zvejniekus lūdza aizpildīt anketu, lai iegūtu informāciju šā novērtējuma vajadzībām, un viņiem uzdeva tiešu jautājumu, cik lielā mērā ierosinātās slēgšanas dēļ zvejas vietas būtu jāpārvieto uz citiem apgabaliem, un par viņu spēju zvejot citās vietās un pielāgoties, lai saglabātu nozvejas vērtību. Lielākā daļa zvejnieku, kurus šis jautājums skar, atzina, ka nevar mainīt zvejas vietas vai zvejas rīku veidu, tomēr, tā kā ierosinātais risinājums samazinās zvejas darbību tikai virs rifu veidojuma un buferzonā, vajadzība pēc pārvietošanas būs minimāla.

7.7.3.   Īstenojot vēlamo risinājumu (norādītais aizliegtās zonas nolikums), nevis slēdzot visu teritoriju, tiks lielā mērā samazināta vajadzība pēc to kuģu pārvietošanas, kuri izmanto velkamos grunts zvejas rīkus.

7.7.4.   Ir paredzēts, ka pierādījumu par zvejas rīku tehnoloģisko progresu un ietekmi uz jutīgajiem veidojumiem izskatīs dzeltenās/zaļās riska kategorijas novērtēšanas procesā.

7.8.   Netiešās izmaksas

7.8.1.   Ar vidi saistītās izmaksas

7.8.2.   Īstenojot ieteikto risinājumu, iespēja, ka paaugstināsies degvielas izmaksas tiem zvejas kuģiem, kuriem būs jādodas tālāk, lai sasniegtu alternatīvās zvejas vietas, ir neliela, jo alternatīvas zvejas vietas ir viegli pieejamas.

7.8.3.   Iespējams, ka palielināsies zvejas piepūle koridoros starp aizliegtajām zonām, kas varētu ietekmēt bioloģisko daudzveidību un biotopus (S.E.Rees et al, 2013).

7.9.   Administratīvās un izpildes nodrošināšanas izmaksas

7.9.1.   MMO īstenos uz datiem un uz risku balstītu izpildes nodrošināšanas pieeju, kā pieņēmušas vairākas valdības regulatīvās iestādes saskaņā ar Valsts izlūkdatu modeli (91). Ja dati liecinās par neatbilstību vai šādas neatbilstības risku, MMO izstrādās izpildes nodrošināšanas stratēģiju, kas piemērota attiecīgās MPA vajadzībām, un vajadzības gadījumā izmantos atbilstošus resursus. Tas nozīmē, ka var tikt pieaicināta Karaliskā flote vai veikta novērošana no gaisa vai kopīgas darbības, iesaistot citas organizācijas (piemēram, IFCA, Apvienotās Karalistes robežsardze vai Vides aģentūra). MMO koordinēs visas kopīgās darbības. Galvenie principi, ar kuru palīdzību MMO reglamentēs MPA, noteikti 2006. gada Likumdošanas un regulējuma reformas likumā (Legislative and Regulatory Reform Act) un Regulatīvo iestāžu atbilstības kodeksā (Regulators' Compliance Code), un to mērķis ir nodrošināt, ka MMO rīkojas samērīgi, atbildīgi, konsekventi, pārredzami un mērķtiecīgi visās tās izpildes nodrošināšanas darbībās (92).

7.9.2.   Ierosināto nolikumu īstenos pašreizējā budžeta ietvaros. ES kuģu VMS izmantos kā pārvaldības instrumentu jūras un gaisa uzraudzībā kuģiem, kuru garums pārsniedz 12 m. Tā kā šīs teritorijas piekrastes daļā (12 nm robežās) tiek veikta neliela zvejas darbība, neatbilstības risks būs minimāls vai mazs. Aplēstās izpildes nodrošināšanas izmaksas šā vēlamā risinājuma pārvaldībai parādītas 2. tabulā.

2.   tabula

Ikgadējās ieteiktā risinājuma izpildes nodrošināšanas papildizmaksas
   (93)

| Darbības | Izmaksas par vienību
  (GBP) | Paredzamais vienību daudzums gadā | Kopējās izmaksas gadā
  (GBP) |
| --- | --- | --- | --- |
| Karaliskās jūras flotes uzraudzība katrā teritorijā | 4 000 dienā | 1 | 4 000 |
| Kopā ar vietējo IFCA veiktas izpildes uzraudzības patruļas katrā teritorijā | 800–1 000 dienā | 5 | 4 000–5 000 |
| Novērošana no gaisa katrā teritorijā | 2 050 stundā | 2 | 4 100 |
| Izmeklēšana/ lietas ierosināšana katrā teritorijā | 10 375 par katru gadījumu | 1 | 10 375 |
| Kopā | | 9 | 22 475–23 475 |

Darbības

Izmaksas par vienību

(GBP)

Paredzamais vienību daudzums gadā

Kopējās izmaksas gadā

(GBP)

Karaliskās jūras flotes uzraudzība katrā teritorijā

4 000 dienā

1

4 000

Kopā ar vietējo IFCA veiktas izpildes uzraudzības patruļas katrā teritorijā

800–1 000 dienā

5

4 000–5 000

Novērošana no gaisa katrā teritorijā

2 050 stundā

2

4 100

Izmeklēšana/ lietas ierosināšana katrā teritorijā

10 375 par katru gadījumu

1

10 375

Kopā

9

22 475–23 475

3.   tabula

Ieteiktā risinājuma ikgadējo izmaksu diagramma — (milj. GBP) nemainīgās cenas

| | G0 | G1 | G2 | G3 | G4 | G5 | G6 | G7 | G8 | G9 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārejas izmaksas | Nav | Nav | Nav | Nav | Nav | Nav | Nav | Nav | Nav | Nav |
| Ikgadējās atkārtotās izmaksas – iespējami precīzākais novērtējums | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 |
| Zemas | 0,022475 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 |
| Augstas | 0,023475 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 |
| Kopējā pašreizējā ikgadējo izmaksu vērtība (94): | GBP 0,2 milj. |

G0

G1

G2

G3

G4

G5

G6

G7

G8

G9

Pārejas izmaksas

Nav

Nav

Nav

Nav

Nav

Nav

Nav

Nav

Nav

Nav

Ikgadējās atkārtotās izmaksas – iespējami precīzākais novērtējums

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

Zemas

0,022475

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

Augstas

0,023475

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

Kopējā pašreizējā ikgadējo izmaksu vērtība (94):

GBP 0,2 milj.

7.10.   Ieguvumi no ieteiktā risinājuma

7.10.1.   Velkamo grunts zvejas rīku aizliegšana ierosinātajās aizliegtajās zonās novērstu šādu zvejas rīku izmantošanu virs Sabellaria spinulosa rifu veidojumiem un dotu šādu labumu:

| — | Sabellaria spinulosa rifu biotopu saglabāšanas radītie ieguvumi vides jomā. |
| --- | --- |

—

Sabellaria spinulosa rifu biotopu saglabāšanas radītie ieguvumi vides jomā.

Ieguvumi vides jomā ir aprakstīti kā ieguvumi, kas nav norādīti naudas izteiksmē.

7.11.   Ieguvumi vides jomā

7.11.1.   Sabellaria spinulosa rifi nodrošina vajadzīgo cieto substrātu vidē, kurā dominē mīkstās nogulsnes, un tā ir unikāla patvēruma vieta daudzām sugām. Biogēnie rifi palielina biotopa neviendabīgumu un saistītajām sugām (piemēram, cauruļtārpiem, hidroīdiem, sūneņiem, sūkļiem un ascīdijām) nodrošina virsmu, pie kuras piestiprināties, un vietu, kur patverties no plēsīgām sugām (Bruno & Bertness, 2001).

7.11.2.   Sabellaria spinulosa rifi nodrošina arī zināmu piekrastes aizsardzību ir nozīmīgi apgabali barības vielu apritei, oglekļa un slāpekļa fiksēšanai un sedimentu stabilizēšanai.

7.11.3.   Aizsargāts rifa biotops ir dabisks patvērums konkrētu zvejas mērķsugu un piezvejas sugu populācijām.

7.11.4.   Ieguvumi no šā nolikuma ir tādu ekoloģisko īpašību pienācīga aizsardzība un saglabāšana, kas, iespējams, var radīt lielāku bioloģisko daudzveidību, salīdzinot ar pārējām zvejas vietām.

7.11.5.   Šā nolikuma īstenošanas radītie ieguvumi videi būs ievērojami, jo teritorijā esošie Sabellaria spinulosa rifu veidojumi tiks pasargāti no iedarbības, ko rada velkamie grunts zvejas rīki. Tas savukārt sekmēs saglabāšanas mērķa “uzturēt vai atjaunot” sasniegšanu. Ierosinātais aizliegums nodrošinās papildu ieguvumu attiecībā uz citiem veidojumiem KNT, kā arī sniegs kopēju labumu rifa biotopam. Tas, iespējams, piesaistīs vairāk atpūtnieku, tostarp ūdenslīdēju un makšķernieku, potenciāli varētu nākt par labu vietējai ekonomikai.

7.12.   Sociāli ekonomiskie ieguvumi

7.12.1.   Iespējams, ka Sabellaria spinulosa rifu veidojumu un biotopa stāvokļa uzturēšana un atjaunošana var piesaistīt vairāk atpūtnieku, tostarp ūdenslīdēju un makšķernieku (S.E.Rees et al., 2013 (95); D.R. Chae et al., 2012 (96)). Tas varētu arī aktivizēt tūrismu šajā teritorijā un tādējādi palielināt apmeklētāju tēriņus vietējos uzņēmumos (S.E.Rees et al., 2013).

7.12.2.   Zonu pieejas ieviešana pārvaldībā, nevis visas teritorijas slēgšana, samazina nepieciešamību pēc tādu zvejas kuģu pārvietošanas, kuri izmanto velkamus grunts zvejas rīkus.

7.13.   Izmaksu un ieguvumu sadalījums

7.13.1.   Sociālo un ekonomisko izmaksu sadalījums skar galvenokārt Apvienotās Karalistes un Beļģijas vietējo līmeni (izņemot izpildes nodrošināšanas izmaksas), sniedzot vispārējus ieguvumus vides jomā, kas aptver plašāku teritoriju un kam ir lielāka ietekme valsts līmenī.

A pielikums. Piezīmes par Apvienotās Karalistes zvejniecības statistikas datu ieguvi un tabulas

MMO tīmekļa vietnē (97) pieejamas datu tabulas, kurās apkopotas ziņas par zvejas darbību ICES statistiskajos taisnstūros, kuros ietilpst noteiktās zonas, kas definētas kā Eiropas jūras teritorijas zonas.

Šis detalizācijas līmenis ir visdetalizētākais līmenis, kāds vien ir pieejams Apvienotās Karalistes zivsaimniecības pārvaldes rīcībā esošajos datos.

Šie dati sniedz informāciju par izkrāvumu apjomu un vērtību no tiem statistiskajiem taisnstūriem, kuri ietver attiecīgās zonas, kā arī informāciju par kuģiem, izmantotajiem zvejas rīkiem un nozvejas sugām.

Papildus datiem par zvejas darbību kuģi, kuru garums pārsniedz 15 metrus, reizi 2 stundās Apvienotās Karalistes VMS paziņo savu precīzo atrašanās vietu.

Attiecībā uz kuģiem, kuru garums pārsniedz 15 metrus, ir bijis iespējams salīdzinoši liela mēroga telpiskos datus, kas saņemti no darbības ziņošanas sistēmas, kombinēt ar detalizētiem ziņojumiem par atrašanās vietu no VMS sistēmas, tādējādi dodot iespēju precīzāk novērtēt zvejas darbību. Šāda detalizēta darbības datu apstrāde ļauj novērtēt darbību EMS zonās, ko veic kuģi, kuru garums pārsniedz 15 metrus.

Ja iespējams, šī detalizētā informācija ir sniegta datu tabulās līdztekus informācijai par vispārējo zvejas darbību ICES statistiskajos taisnstūros, ko īsteno kuģi, kuru garums pārsniedz 15 metrus; pēc tam attiecību starp šīm abām datu kopām piemēroja arī datiem par cita garuma kuģiem, lai tādā veidā iegūtu aptuvenas zvejas darbības apjoma aplēses ierosinātajā aizliegtajā zonā, ko veic kuģi, kuru garums ir mazāks par 15 metriem.

Jāņem vērā, ka ierosinātā aizliegtā zona atrodas piekrastes ūdeņos, tāpēc aplēses, ko iegūst, citu Apvienotās Karalistes kuģu darbības novērtēšanai izmantojot to zvejas darbību daļu, ko veic kuģi, kuru garums pārsniedz 15 metrus, var būt neprecīzas, jo lielāki kuģi mēdz zvejot tālāk no krasta nekā citi kuģi, īpaši tie, kuru garums pārsniedz 10 metrus.

Šie dati tabulās ir iekrāsoti pelēkā krāsā, lai tādējādi uzsvērtu, ka tie ir aplēstie dati un izmantojami ar piesardzību.

Tālāk sniegts to EMS piekrastes zonu saraksts, uz ko attiecas šī analīze (daži taisnstūri aptver vairākas zonas), – iekrāsojums dzeltenā krāsā.

Šī pārklāšanās nozīmē to, ka ierosināto aizliegto zonu kopējo pārklājumu nevar aplēst, summējot atsevišķo zonu analīzi. Turpmākajā tabulā ir iekļautas ziņas par daļu no kopējās zvejas darbības attiecīgajos ICES taisnstūros katrai ierosinātajai aizliegtajai zonai, kas attiecas uz kuģiem, kuru garums pārsniedz 15 metrus (par šiem kuģiem ir pieejami detalizēti satelītnovērošanas dati).

Tādējādi attiecībā uz kuģiem, kuri bieži uzturas EMS teritorijās, aplēses par cita garuma kuģu zvejas darbībām, pamatojoties uz darbībām, kas saistītas ar VMS, varētu būt uzticamākas nekā attiecībā uz teritorijām, kuros tie uzturas mazāk.

B pielikums. Piezīmes par citu valstu, nevis Apvienotās Karalistes, zvejniecības statistikas datiem

Šīs tabulas ir izraksti no izkrāvumu datiem, kurus dalībvalstis ir sniegušas Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejas (ZZTEK) darba grupai, kura atbild par zvejas piepūles režīmiem.

Viens no šīs darba grupas uzdevumiem ir apkopot dažādus datus, tostarp informāciju par katras dalībvalsts sugu izkrāvumiem attiecībā uz katru ICES statistisko taisnstūri ar saistīto kuģu grupām.

Šis datu kopums ir veidots tā, lai apmierinātu ZZTEK grupas vajadzības, un tāpēc tas bija uzmanīgi jāapstrādā, lai izvairītos no datu divkāršas uzskaites. Informācija ir iegūta no ZZTEK tīmekļa vietnes (98).

Kopsavilkuma kopsummas ir pārbaudītas, salīdzinot ar ES FIDES sistēmā reģistrētajām darbībām dažiem kvotu krājumiem, lai apstiprinātu paziņotos datus.

Tomēr kopsummas, kas paziņotas par sugas/zonas kombinācijām ZZTEK datu reģistros, joprojām atšķiras no tām, kuras paziņotas līdzīgā detalizācijas līmenī kā daļa no nozvejas ziņošanas sistēmas Zvejniecības datu apmaiņas sistēmā (FIDES) kvotu izmantojuma uzraudzības nolūkā. Tādējādi šie skaitļi orientējoši rāda attiecīgo dalībvalstu darbības līmeni konkrētajā teritorijā, tomēr tie nav galīgie apgalvojumi.

Orientējošas monetārās vērtības ir iegūtas, izmantojot Apvienotās Karalistes kuģu izkrāvumu vidējo vērtību no attiecīgā ICES statistiskā taisnstūra vai līdzīgām teritorijām.

Ja trūkst datu par gadiem, tas var liecināt par to, ka nav sniegta informācija par darbību, vai arī par to, ka nav sniegti nekādi dati.

AR ŠO IETEKMES NOVĒRTĒJUMU SAISTĪTĀ ANALĪZE PAR APVIENOTAJAI KARALISTEI NEPIEDEROŠO KUĢU VMS REĢISTRĒTO AKTIVITĀTI TAJOS ICES STATISTISKAJOS TAISNSTŪROS, KUROS IETILPST KNT

Izmantotā metodika

Šī analīze veikta, izmantojot standarta metodes, lai noteiktu, vai Apvienotās Karalistes kuģi ir bijuši aktīvi konkrētā teritorijā, un piemērojot šīs metodes saņemtajai informācijai par Apvienotajai Karalistei nepiederošiem kuģiem, jo īpaši Beļģijas kuģiem, kuriem ir vēsturiskas tiesības piekļūt konkrētai Apvienotās Karalistes piekrastes ūdeņu daļai.

Tā ietver aplēses par zvejas darbībām, ņemot vērā VMS datus, pamatojoties uz kuģa ātrumu, kā reģistrēts VMS ziņojumos (“impulsi”).

Dati par katru VMS impulsu, kurš saņemts no Apvienotajai Karalistei nepiederoša kuģa attiecīgajā taisnstūrī vai taisnstūros, kas ietver konkrēto zonu, ir izvēlēti no Apvienotās Karalistes VMS sistēmas, iegūstot informāciju par kuģa identifikācijas (CFR) numuru, atrašanās vietu un ātrumu, kā arī impulsa saņemšanas datumu un laiku.

Katru impulsu novērtē un klasificē kā tādu, kas liecina par zvejas darbību, ja ātrums ir > = 1 vai < = 6 mezgli.

Pēc tam šos zvejniecības impulsus, kas saņemti no attiecīgā taisnstūra vai taisnstūriem, apstrādā, izmantojot ĢIS programmatūru, lai noteiktu, vai atrašanas vieta bija iekšpus vai ārpus konkrētās telpiskās zonas.

Tas ļauj aprēķināt katrai tai dalībvalstij reģistrēto zvejas impulsu īpatsvaru, kuras kuģi atradās statistiskajā taisnstūrī konkrētās zonas robežās. Pēc tam šo koeficientu piemēro kopējam izkrautās nozvejas apjomam, kas reģistrēts ZZTEK datu kopās par attiecīgo dalībvalsti, lai varētu aprēķināt Apvienotajai Karalistei nepiederošu kuģu zvejas darbības konkrētā telpiskā zonā.

KOPSAVILKUMS PAR BEĻĢIJAS KUĢU AKTIVITĀTI ICES STATISTISKAJOS TAISNSTŪROS, KUROS IETILPST TERITORIJA “HAISBOROUGH HAMMOND AND WINTERTON”

Šis ir kopsavilkums par darbību, ko veikuši dalībvalstu kuģi, izkrauto zivju apjoma un vērtības izteiksmē.

| (1) | Kopējā aktivitāte ICES statistiskajos taisnstūros, kuros ietilpst attiecīgā zona, ja darbībai izmanto velkamos grunts zvejas rīkus. |
| --- | --- |

(1)

Kopējā aktivitāte ICES statistiskajos taisnstūros, kuros ietilpst attiecīgā zona, ja darbībai izmanto velkamos grunts zvejas rīkus.

| (2) | Aplēses par darbību konkrētajā zonā, izmantojot velkamos grunts zvejas rīkus. |
| --- | --- |

(2)

Aplēses par darbību konkrētajā zonā, izmantojot velkamos grunts zvejas rīkus.

A daļa. Kopējais zvejas darbības apjoms tonnās

| | | (1) | (2) |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Zvejas darbība (tonnās) ICES taisnstūros 34F1-F2, 35F1-F2 | Zvejas darbība (tonnās), kas aprēķināta KNT, balstoties uz maksimālo VMS reģistrēto aktivitāti 2010.–2012. gadā |
| BEĻĢIJA | Zvejas rīka kods | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| Garums pārsniedz 15 m | RĀMJA TRALIS | 201,39 | 205,30 | 137,13 | 62,24 | 16,95 | 17,28 | 11,54 | 5,24 |
| | GRUNTS TRALIS | 1,59 | 3,85 | 6,27 | 5,86 | 0,13 | 0,32 | 0,53 | 0,49 |
| | Kopā | 202,97 | 209,15 | 143,40 | 68,10 | 17,08 | 17,60 | 12,07 | 5,73 |

(1)

(2)

Zvejas darbība (tonnās) ICES taisnstūros 34F1-F2, 35F1-F2

Zvejas darbība (tonnās), kas aprēķināta KNT, balstoties uz maksimālo VMS reģistrēto aktivitāti 2010.–2012. gadā

BEĻĢIJA

Zvejas rīka kods

2009

2010

2011

2012

2009

2010

2011

2012

Garums pārsniedz 15 m

RĀMJA TRALIS

201,39

205,30

137,13

62,24

16,95

17,28

11,54

5,24

GRUNTS TRALIS

1,59

3,85

6,27

5,86

0,13

0,32

0,53

0,49

Kopā

202,97

209,15

143,40

68,10

17,08

17,60

12,07

5,73

B daļa. Kopējā zvejas darbības vērtība

| | | (1) | (2) |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Zvejas darbība (GBP) ICES taisnstūros 34F1-34F2, 35F1-35F2 | Zvejas darbība (GBP), kas aprēķināta KNT, balstoties uz maksimālo VMS reģistrēto aktivitāti 2009.–2012. gadā |
| BELĢIJAS | Zvejas rīka kods | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| Garums pārsniedz 15 m | BT2 (99) | 697 560 | 698 597 | 520 929 | 177 932 | 58 711 | 58 798 | 43 845 | 14 976 |
| | TR2 (100) | 3 150 | 3 264 | 10 519 | 10 476 | 265 | 275 | 885 | 882 |
| | Kopā | 700 710 | 701 862 | 531 449 | 188 408 | 58 976 | 59 073 | 44 730 | 15 858 |

(1)

(2)

Zvejas darbība (GBP) ICES taisnstūros 34F1-34F2, 35F1-35F2

Zvejas darbība (GBP), kas aprēķināta KNT, balstoties uz maksimālo VMS reģistrēto aktivitāti 2009.–2012. gadā

BELĢIJAS

Zvejas rīka kods

2009

2010

2011

2012

2009

2010

2011

2012

Garums pārsniedz 15 m

BT2 (99)

697 560

698 597

520 929

177 932

58 711

58 798

43 845

14 976

TR2 (100)

3 150

3 264

10 519

10 476

265

275

885

882

Kopā

700 710

701 862

531 449

188 408

58 976

59 073

44 730

15 858

Pilnu zvejas darbības kopsavilkumu skatīt citu valstu, nevis Apvienotās Karalistes, zvejniecības statistikas datos.

---

(1)  Kopienas nozīmes teritorijas (KNT) ir teritorijas, kas iesniegtas Eiropas Komisijai, lai tās izraudzītos par īpaši aizsargājamām dabas teritorijām (SAC) un ir daļa no Natura 2000 jūras teritoriju kopuma.

(2)  Defra politikas dokuments: www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/policy_and_delivery.pdf.

(3)  Matrica “Zvejniecība Eiropas jūras teritorijās”: www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/populated_matrix3.xls.

(4)  Cefas neatkarīgais pārskats par matricas rezultātiem: http://www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/cefas_matrix_review.pdf

(5)  Jūras pārvaldības organizācija tika izveidota ar 2009. gada Jūras un piekrastes piekļuves akta 1. iedaļu.

(6)  S.I. 2010/490, grozīti ar S.I. 2012/1927.

(7)  2009 c.29.

(8)  OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp.; grozīta ar Padomes 2007. gada 10. jūlija Regulu (EK) Nr. 865/2007 (OV L 192, 24.7.2007., 1. lpp.), Padomes 2009. gada 20. novembra Regulu (EK) Nr. 1224/2009 (OV L 343 22.12.2009., 1. lpp.), Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1152/2012 (OV L 343, 14.12.2012., 30. lpp.).

(9)  Jūras pārvaldības organizācija tika izveidota ar 2009. gada Jūras un piekrastes piekļuves akta 1. iedaļu.

(10)  S.I. 2010/490, grozīti ar S.I. 2012/1927.

(11)  2009 c.29.

(12)  OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp.; grozīta ar Padomes 2007. gada 10. jūlija Regulu (EK) Nr. 865/2007 (OV L 192, 24.7.2007., 1. lpp.), Padomes 2009. gada 20. novembra Regulu (EK) Nr. 1224/2009 (OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.), Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1152/2012 (OV L 343, 14.12.2012., 30. lpp.).

(13)  1965 III, 6452A. lpp., grozīts ar Territorial Waters (Amendment) Order in Council 1979, 1979 III, 2866. lpp.

(14)  Jūras pārvaldības organizācija tika izveidota ar 2009. gada Jūras un piekrastes piekļuves akta 1. iedaļu.

(15)  S.I. 2010/490, grozīti ar S.I. 2012/1927.

(16)  2009 c.29.

(17)  OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp.; grozīta ar Padomes 2007. gada 10. jūlija Regulu (EK) Nr. 865/2007 (OV L 192, 24.7.2007., 1. lpp.), Padomes 2009. gada 20. novembra Regulu (EK) Nr. 1224/2009 (OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.), Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1152/2012 (OV L 343, 14.12.2012., 30. lpp.).

(18)  Kopienas nozīmes teritorijas (KNT) ir teritorijas, kuras par tādām ir pieņēmusi Eiropas Komisija, bet kuras Apvienotās Karalistes valdība vēl nav oficiāli atzinusi par īpaši aizsargājamu dabas teritoriju (SAC).

(19)  Natural England oficiālais ieteikums: www.naturalengland.org.uk/ourwork/marine/mpa/ems/submitted.

(20)  Padomes 1992. gada 21. maija Direktīva 92/43/EEK par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību.

(21)  Politikas dokuments par zvejniecību EMS: www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/policy_and_delivery.pdf.

(22)  Matrica: www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/populated_matrix3.xls.

(23)  Vides, zvejniecības un akvakultūras zinātnes centra (CEFAS) pārskats par matricu un pamatā esošajiem pierādījumiem: http://www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/cefas_matrix_review.pdf

(24)  http://ec.europa.eu/environment/nature/natura2000/management/guidance_en.htm.

(25)  Natural England oficiālā ieteikuma vēstule, 2013.

(26)  Natural England ieteikums attiecībā uz buferzonu (projekts), 2013. gada aprīlis. Lai uzzinātu vairāk informācijas, sazinieties ar Natural England.

(27)  HMT Zaļā grāmata (2003) https://www.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/220541/green_book_complete.pdf.

(28)  www.legislation.gov.uk/ukpga/2009/23/contents/enacted.

(29)  Zem plūdmaiņu līmeņa esošā cieto iežu rifa izpēte: www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/subtidalbedrock.pdf.

(30)  Ir pieejami dati arī par 2010. un 2011. gadu, kas arī liecina par ierobežotu darbību.

(31)  www.marinemanagement.org.uk/about/documents/risk-based-enforcement.pdf.

(32)  www.marinemanagement.org.uk/about/documents/compliance_enforcement.pdf.

(33)  Šāda riska pakāpe noteikta, ņemot vērā sākotnējo Defra pārskatīto pieeju, kas iesniegta ministram.

(34)  Izpildes nodrošināšanas izmaksu aplēses no sākotnējās Defra pārskatītās pieejas, kas iesniegta ministram.

(35)  Ietekmes novērtējuma aplēsēs tika izmantots Ietekmes novērtējuma kalkulators (https://www.gov.uk/government/publications/impact-assessment-calculator–3), ņemot vērā 3,5 % diskonta likmi, 10 gadu vērtēšanas periodu un 2013. gadu kā cenas un pašreizējās vērtības bāzes gadu.

(36)  Natural England oficiāls ieteikums: www.naturalengland.org.uk/ourwork/marine/mpa/ems/submitted.

(37)  Natural England oficiāls ieteikums: www.naturalengland.org.uk/ourwork/marine/mpa/ems/submitted.

(38)  Rees, S. E., Attrill, M. J., Austen, M. C., Mangi, S. C., Rodwell, L. D. (2013). A thematic cost-benefit analysis of a marine protected area. Journal of Environment management, 114, 476.–485. lpp.

(39)  Chae, D., Wattage, P., Pascoe, S. (2012). Recreational benefits from marine protected area: A travel cost analysis of Lundy. Tourism Management, 33, 971.–977. lpp.

(40)  http://www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/ems-consultation.htm.

(41)  ZZTEK: http://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/594796/2013_App+08+landings+by+rectangle+by+country.xlsx.

(42)

BT2= Rāmja traļi: linuma acs izmērs 80–119 mm.

(43)

TR2= Grunts traļi: linuma acs izmērs 70–99 mm.

(44)

BT2= Rāmja traļi: linuma acs izmērs 80–119 mm.

(45)

TR2= Grunts traļi: linuma acs izmērs 70–99 mm.

(46)  Kopienas nozīmes teritorijas (KNT) ir teritorijas, kuras par tādām ir pieņēmusi Eiropas Komisija, bet Apvienotās Karalistes valdība vēl tās nav oficiāli nozīmējusi par īpaši aizsargājamu dabas teritoriju (SAC).

(47)  Natural England oficiālais ieteikums: www.naturalengland.org.uk/ourwork/marine/mpa/ems/submitted.

(48)  Padomes 1992. gada 21. maija Direktīva 92/43/EEK par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību.

(49)  Politikas dokuments par zvejniecību EMS: www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/policy_and_delivery.pdf.

(50)  Matrica: www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/populated_matrix3.xls.

(51)  Vides, zvejniecības un akvakultūras zinātnes centra (CEFAS) pārskats par matricas pierādījumiem: http://www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/cefas_matrix_review.pdf

(52)  http://ec.europa.eu/environment/nature/natura2000/management/guidance_en.htm

(53)  Kopienas nozīmes teritorijas (KNT) ir teritorijas, kuras par tādām ir pieņēmusi Eiropas Komisija, bet Apvienotās Karalistes valdība vēl tās nav oficiāli noteikusi par īpaši aizsargājamu dabas teritoriju (SAC).

(54)  Natural England oficiālā ieteikuma vēstule, 2013.

(55)  NE ieteikums attiecībā uz buferzonu (projekts), 2013. gada aprīlis. Lai saņemtu sīkāku informāciju, sazinieties ar Natural England.

(56)  HMT Zaļā grāmata (2003) https://www.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/220541/green_book_complete.pdf

(57)  www.legislation.gov.uk/ukpga/2009/23/contents/enacted.

(58)  Natural England oficiālais ieteikums: www.naturalengland.org.uk/ourwork/marine/mpa/ems/submitted.

(59)  Cieto iežu rifa zem plūdmaiņu līmeņa pārbaude: www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/subtidalbedrock.pdf.

(60)  Ir pieejami dati arī par 2010.–2011. gadu, kas arī liecina par ierobežotu darbību.

(61)  Rees, S. E., Attrill, M. J., Austen, M. C., Mangi, S. C., Rodwell, L. D. (2013). A thematic cost-benefit analysis of a marine protected area. Journal of Environment management, 114, 476.–485. lpp.

(62)  www.marinemanagement.org.uk/about/documents/risk-based-enforcement.pdf.

(63)  www.marinemanagement.org.uk/about/documents/compliance_enforcement.pdf.

(64)  Šāda riska pakāpe noteikta, ņemot vērā sākotnējo Defra pārskatīto pieeju, kas iesniegta ministram.

(65)  Izpildes nodrošināšanas izmaksu aplēses no sākotnējās Defra pārskatītās pieejas, kas iesniegta ministram.

(66)  Ietekmes novērtējuma aplēsēs tika izmantots Ietekmes novērtējuma kalkulators (https://www.gov.uk/government/publications/impact-assessment-calculator–3), ņemot vērā 3,5 % diskonta likmi, 10 gadu vērtēšanas periodu un 2013. gadu kā cenas un pašreizējās vērtības bāzes gadu.

(67)  Natural England oficiālais ieteikums: www.naturalengland.org.uk/ourwork/marine/mpa/ems/submitted.

(68)  Natural England oficiālais ieteikums: www.naturalengland.org.uk/ourwork/marine/mpa/ems/submitted.

(69)  Rees, S. E., Attrill, M. J., Austen, M. C., Mangi, S. C., Rodwell, L. D. (2013). A thematic cost-benefit analysis of a marine protected area. Journal of Environment management, 114, 476.–485. lpp.

(70)  64 Chae, D., Wattage, P., Pascoe, S. (2012). Recreational benefits from marine protected area: A travel cost analysis of Lundy. Tourism Management, 33, 971.–977. lpp.

(71)  http://www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/ems-consultation.htm.

(72)  ZZTEK: http://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/594796/2013_App+08+landings+by+rectangle+by+country.xlsx.

(73)

BT2= Rāmja traļi: linuma acs izmērs 80–119 mm.

(74)

TR2= Grunts traļi: linuma acs izmērs 70–99 mm.

(75)

BT2= Rāmja traļi: linuma acs izmērs 80–119 mm.

(76)

TR2= Grunts traļi: linuma acs izmērs 70–99 mm.

(77)  Kopienas nozīmes teritorijas (KNT) ir teritorijas, kuras par tādām ir pieņēmusi Eiropas Komisija, bet Apvienotās Karalistes valdība vēl tās nav oficiāli nozīmējusi par īpaši aizsargājamu dabas teritoriju (SAC).

(78)  Natural England un JNCC oficiālais ieteikums attiecībā uz teritoriju: http://jncc.DEFRA.gov.uk/pdf/HHW_Reg%2035_Conservation%20Advice_v6.0.pdf

(79)  Padomes 1992. gada 21. maija Direktīva 92/43/EEK par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību.

(80)  Zivsaimniecības EMS politikas dokuments: www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/policy_and_delivery.pdf

(81)  Matrica: www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/populated_matrix3.xls.

(82)  Vides, zvejniecības un akvakultūras zinātnes centra (CEFAS) pārskats par matricas pierādījumiem: http://www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/cefas_matrix_review.pdf

(83)  Natural England oficiālā ieteikuma vēstule, 2013.

(84)  NE ieteikums attiecībā uz buferzonu (projekts), 2013. gada aprīlis. Lai saņemtu sīkāku informāciju, sazinieties ar Natural England.

(85)  HMT Zaļā grāmata (2003) https://www.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/220541/green_book_complete.pdf

(86)  www.legislation.gov.uk/ukpga/2009/23/contents/enacted.

(87)  Natural England oficiālais ieteikums: www.naturalengland.org.uk/ourwork/marine/mpa/ems/submitted.

(88)  Sk. pētījumu par “sarkano” riska kategoriju attiecībā uz Sabellaria spinulosa: www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/sabellaria.pdf

(89)  Sk. Sabellaria spinulosa Sarkanā riska audits: www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/sabellaria.pdf

(90)  Piezīme. Tā kā ir pieejami ierobežoti dati un VMS ziņojumi, aplēses attiecībā uz konkrētu EMS nav iespējamas.

(91)  www.marinemanagement.org.uk/about/documents/risk-based-enforcement.pdf.

(92)  www.marinemanagement.org.uk/about/documents/compliance_enforcement.pdf.

(93)  Izpildes nodrošināšanas izmaksu aplēses no sākotnējās Defra pārskatītās pieejas, kas iesniegta ministram.

(94)  Ietekmes novērtējuma aplēsēs tika izmantots Ietekmes novērtējuma kalkulators (https://www.gov.uk/government/publications/impact-assessment-calculator–3), ņemot vērā 3,5 % diskonta likmi, 10 gadu vērtēšanas periodu un 2013. gadu kā cenas un pašreizējās vērtības bāzes gadu.

(95)  Rees, S.E., Attrill, M.J, Austen, M.C,Mangi, S.C,. Rodwell, L.D (2013). A thematic cost-benefit analysis of a marine protected area. Journal of Environment management, 114, 476.–485. lpp.

(96)  Chae, D., Wattage, P., Pascoe, S. (2012). Recreational benefits from marine protected area: A travel cost analysis of Lundy. Tourism Management, 33, 971.–977. lpp.

(97)  http://www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/ems-consultation.htm.

(98)  ZZTEK: http://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/594796/2013_App+08+landings+by+rectangle+by+country.xlsx

(99)

BT2= Rāmja traļi: linuma acs izmērs 80–119 mm.

(100)

TR2= Grunts traļi: linuma acs izmērs 70–99 mm.

---