# Uradni list L 59/2014

| | ISSN 1977-0804
  doi:10.3000/19770804.L_2014.059.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 59 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5728. februar 2014 |

ISSN 1977-0804

doi:10.3000/19770804.L_2014.059.slv

Uradni list

Evropske unije

L 59

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5728. februar 2014

---

| Vsebina | | I   Zakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep Sveta št. 189/2014/EU z dne 20. februarja 2014 o dovoljenju Franciji, da uporabi znižano stopnjo nekaterih posrednih davkov na tradicionalni rum, proizveden na Guadeloupu, v Francoski Gvajani, na Martiniku in Reunionu, ter o razveljavitvi Odločbe 2007/659/ES | 1 |

Vsebina

I   Zakonodajni akti

Stran

SKLEPI

*

Sklep Sveta št. 189/2014/EU z dne 20. februarja 2014 o dovoljenju Franciji, da uporabi znižano stopnjo nekaterih posrednih davkov na tradicionalni rum, proizveden na Guadeloupu, v Francoski Gvajani, na Martiniku in Reunionu, ter o razveljavitvi Odločbe 2007/659/ES

1

| | | II   Nezakonodajni akti |
| --- | --- | --- |
| | | MEDNARODNI SPORAZUMI |
| | | 2014/107/EU |
| | * | Sklep Sveta z dne 11. februarja 2014 o podpisu Sporazuma med Evropsko unijo in Azerbajdžansko republiko o ponovnem sprejemu oseb, ki prebivajo brez dovoljenja, v imenu Evropske unije | 4 |
| | | UREDBE |
| | * | Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 190/2014 z dne 24. februarja 2014 o spremembi Izvedbene Uredbe Sveta (EU) št. 461/2013 o uvedbi dokončne izravnalne dajatve na uvoz nekaterih vrst polietilen tereftalata (PET) s poreklom iz Indije po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 18 Uredbe (ES) št. 597/2009 | 5 |
| | * | Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 191/2014 z dne 24. februarja 2014 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih manganovih dioksidov s poreklom iz Južne Afrike po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 1225/2009 | 7 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 192/2014 z dne 27. februarja 2014 o odobritvi aktivne snovi 1,4-dimetilnaftalen v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet ter o spremembi Priloge k Izvedbeni uredbi (EU) št. 540/2011 (
  1
  ) | 20 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 193/2014 z dne 27. februarja 2014 o odobritvi aktivne snovi amisulbrom v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet ter o spremembi Priloge k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 540/2011 (
  1
  ) | 25 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 194/2014 z dne 27. februarja 2014 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 30 |
| | | DIREKTIVE |
| | * | Izvedbena direktiva Komisije 2014/37/EU z dne 27. februarja 2014 o spremembi Direktive Sveta 91/671/EGS o obvezni uporabi varnostnih pasov in sistemov za zadrževanje otrok v vozilih | 32 |
| | | SKLEPI |
| | | 2014/108/EU |
| | * | Sklep Sveta z dne 27. februarja 2014 o imenovanju člana Računskega sodišča | 34 |
| | | 2014/109/EU |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije z dne 4. februarja 2014 o razveljavitvi Sklepa 2000/745/ES o sprejetju ponujenih zavez v zvezi s protidampinškimi in protisubvencijskimi postopki pri uvozu določenega polietilen tereftalata (PET) s poreklom, med drugim, iz Indije | 35 |
| | | 2014/110/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 25. februarja 2014 o spremembi Sklepa Komisije 2007/479/ES o združljivosti ukrepov, ki jih sprejme Belgija v skladu s členom 3a(1) Direktive Sveta 89/552/EGS o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju dejavnosti razširjanja televizijskih programov, s pravom Skupnosti | 39 |

II   Nezakonodajni akti

MEDNARODNI SPORAZUMI

2014/107/EU

*

Sklep Sveta z dne 11. februarja 2014 o podpisu Sporazuma med Evropsko unijo in Azerbajdžansko republiko o ponovnem sprejemu oseb, ki prebivajo brez dovoljenja, v imenu Evropske unije

4

UREDBE

*

Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 190/2014 z dne 24. februarja 2014 o spremembi Izvedbene Uredbe Sveta (EU) št. 461/2013 o uvedbi dokončne izravnalne dajatve na uvoz nekaterih vrst polietilen tereftalata (PET) s poreklom iz Indije po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 18 Uredbe (ES) št. 597/2009

5

*

Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 191/2014 z dne 24. februarja 2014 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih manganovih dioksidov s poreklom iz Južne Afrike po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 1225/2009

7

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 192/2014 z dne 27. februarja 2014 o odobritvi aktivne snovi 1,4-dimetilnaftalen v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet ter o spremembi Priloge k Izvedbeni uredbi (EU) št. 540/2011 (
  1
  )

1

20

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 193/2014 z dne 27. februarja 2014 o odobritvi aktivne snovi amisulbrom v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet ter o spremembi Priloge k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 540/2011 (
  1
  )

1

25

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 194/2014 z dne 27. februarja 2014 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

30

DIREKTIVE

*

Izvedbena direktiva Komisije 2014/37/EU z dne 27. februarja 2014 o spremembi Direktive Sveta 91/671/EGS o obvezni uporabi varnostnih pasov in sistemov za zadrževanje otrok v vozilih

32

SKLEPI

2014/108/EU

*

Sklep Sveta z dne 27. februarja 2014 o imenovanju člana Računskega sodišča

34

2014/109/EU

*

Izvedbeni sklep Komisije z dne 4. februarja 2014 o razveljavitvi Sklepa 2000/745/ES o sprejetju ponujenih zavez v zvezi s protidampinškimi in protisubvencijskimi postopki pri uvozu določenega polietilen tereftalata (PET) s poreklom, med drugim, iz Indije

35

2014/110/EU

*

Sklep Komisije z dne 25. februarja 2014 o spremembi Sklepa Komisije 2007/479/ES o združljivosti ukrepov, ki jih sprejme Belgija v skladu s členom 3a(1) Direktive Sveta 89/552/EGS o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju dejavnosti razširjanja televizijskih programov, s pravom Skupnosti

39

| | | Popravki |
| --- | --- | --- |
| | * | Popravek Izvedbenega sklepa Komisije 2012/830/EU z dne 7. decembra 2012 o dodatnem finančnem prispevku državam članicam za programe spremljanja, inšpekcije in nadzora ribištva za leto 2012 (UL L 356, 22.12.2012) | 43 |

Popravki

*

Popravek Izvedbenega sklepa Komisije 2012/830/EU z dne 7. decembra 2012 o dodatnem finančnem prispevku državam članicam za programe spremljanja, inšpekcije in nadzora ribištva za leto 2012 (UL L 356, 22.12.2012)

(UL L 356, 22.12.2012)

43

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Zakonodajni akti

SKLEPI

| 28.2.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 59/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 59/1

---

SKLEP SVETA št. 189/2014/EU

z dne 20. februarja 2014

o dovoljenju Franciji, da uporabi znižano stopnjo nekaterih posrednih davkov na „tradicionalni“ rum, proizveden na Guadeloupu, v Francoski Gvajani, na Martiniku in Reunionu, ter o razveljavitvi Odločbe 2007/659/ES

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 349 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po predložitvi osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),

v skladu s posebnim zakonodajnim postopkom,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Odločbo Sveta 2007/659/ES (2) je bilo Franciji dovoljeno, da na ozemlju celinske Francije za prodajo „tradicionalnega“ ruma, proizvedenega na Guadeloupu, v Francoski Gvajani, na Martiniku in Reunionu (v nadaljnjem besedilu: zadevne štiri najbolj oddaljene regije), uporabi znižano trošarinsko stopnjo, ki je lahko nižja od najnižje trošarinske stopnje, določene z Direktivo Sveta 92/84/EGS (3), vendar ne sme biti več kot 50 % nižja od standardne nacionalne trošarinske stopnje za alkohol. Od 1 januarja 2011 je znižana trošarinska stopnja omejena na letno kvoto 120 000 hektolitrov čistega alkohola. Navedeno odstopanje je prenehalo veljati 31. decembra 2013. |
| --- | --- |

(1)

Z Odločbo Sveta 2007/659/ES (2) je bilo Franciji dovoljeno, da na ozemlju celinske Francije za prodajo „tradicionalnega“ ruma, proizvedenega na Guadeloupu, v Francoski Gvajani, na Martiniku in Reunionu (v nadaljnjem besedilu: zadevne štiri najbolj oddaljene regije), uporabi znižano trošarinsko stopnjo, ki je lahko nižja od najnižje trošarinske stopnje, določene z Direktivo Sveta 92/84/EGS (3), vendar ne sme biti več kot 50 % nižja od standardne nacionalne trošarinske stopnje za alkohol. Od 1 januarja 2011 je znižana trošarinska stopnja omejena na letno kvoto 120 000 hektolitrov čistega alkohola. Navedeno odstopanje je prenehalo veljati 31. decembra 2013.

| (2) | Francoski organi so 12. marca 2013 pozvali Komisijo, da predloži predlog sklepa Sveta o podaljšanju odstopanja, določenega v Odločbi 2007/659/ES, pod enakimi pogoji za sedem let, in sicer do 31. decembra 2020. Ta zahteva je bila 3. julija oziroma 2. avgusta 2013 dopolnjena s predložitvijo dodatnih informacij in spremenjena glede različnih francoskih davkov, ki bi morali biti zajeti v predlaganem sklepu. |
| --- | --- |

(2)

Francoski organi so 12. marca 2013 pozvali Komisijo, da predloži predlog sklepa Sveta o podaljšanju odstopanja, določenega v Odločbi 2007/659/ES, pod enakimi pogoji za sedem let, in sicer do 31. decembra 2020. Ta zahteva je bila 3. julija oziroma 2. avgusta 2013 dopolnjena s predložitvijo dodatnih informacij in spremenjena glede različnih francoskih davkov, ki bi morali biti zajeti v predlaganem sklepu.

| (3) | Francoski organi so Komisijo tudi obvestili, da je bila 1. januarja 2012 v Franciji spremenjena nacionalna zakonodaja o „cotisation sur les boissons alcooliques“, izraz, poznan tudi kot „vignette sécurité sociale“ (v nadaljnjem besedilu: VSS), ki je prispevek, ki se obračuna za nacionalnega nosilca za zdravstveno zavarovanje na alkoholne pijače, ki se prodajajo v Franciji, za preprečitev nevarnosti za zdravje zaradi prekomerne uporabe tega proizvoda in na katerega se poleg nacionalne trošarine obračunajo dajatve. Zlasti je bila spremenjena davčna osnova, in sicer s 160 EUR na hektoliter na 533 EUR na hektoliter čistega alkohola, in uvedena omejitev zneska VSS, povezanega s trošarino, ki se uporablja. |
| --- | --- |

(3)

Francoski organi so Komisijo tudi obvestili, da je bila 1. januarja 2012 v Franciji spremenjena nacionalna zakonodaja o „cotisation sur les boissons alcooliques“, izraz, poznan tudi kot „vignette sécurité sociale“ (v nadaljnjem besedilu: VSS), ki je prispevek, ki se obračuna za nacionalnega nosilca za zdravstveno zavarovanje na alkoholne pijače, ki se prodajajo v Franciji, za preprečitev nevarnosti za zdravje zaradi prekomerne uporabe tega proizvoda in na katerega se poleg nacionalne trošarine obračunajo dajatve. Zlasti je bila spremenjena davčna osnova, in sicer s 160 EUR na hektoliter na 533 EUR na hektoliter čistega alkohola, in uvedena omejitev zneska VSS, povezanega s trošarino, ki se uporablja.

| (4) | V okviru zahteve francoskih organov za podaljšanje odstopanja, določenega v Odločbi 2007/659/ES, do 31. decembra 2020, so francoski organi pozvali Komisijo, da od 1. januarja 2012 vključi VSS na seznam davkov, za katere se lahko uporabi nižja stopnja za „tradicionalni“ rum, proizveden v zadevnih štirih najbolj oddaljenih regijah. |
| --- | --- |

(4)

V okviru zahteve francoskih organov za podaljšanje odstopanja, določenega v Odločbi 2007/659/ES, do 31. decembra 2020, so francoski organi pozvali Komisijo, da od 1. januarja 2012 vključi VSS na seznam davkov, za katere se lahko uporabi nižja stopnja za „tradicionalni“ rum, proizveden v zadevnih štirih najbolj oddaljenih regijah.

| (5) | Primerneje je, da se sprejme nov sklep o odstopanju, ki zajema oba davka, in sicer diferenciacijo trošarine, kot je določeno v Direktivi 92/84/EGS, in VSS, namesto podaljšanja odstopanja iz Odločbe 2007/659/ES. |
| --- | --- |

(5)

Primerneje je, da se sprejme nov sklep o odstopanju, ki zajema oba davka, in sicer diferenciacijo trošarine, kot je določeno v Direktivi 92/84/EGS, in VSS, namesto podaljšanja odstopanja iz Odločbe 2007/659/ES.

| (6) | Zaradi majhnosti lokalnega trga lahko destilarne v zadevnih štirih najbolj oddaljenih regijah razvijajo svoje dejavnosti le, če imajo zadosten dostop do trga celinske Francije, ki je glavno tržišče za njihov rum (71 %). Dejstvo, da „tradicionalni“ rum težko konkurira na trgu Unije – ob tem, da v teh najbolj oddaljenih regijah vladajo posebne strukturno pogojene socialne in gospodarske razmere, ki so seštevek posebnih omejitev, navedenih v členu 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije –, je mogoče pripisati dvema parametroma: višjim proizvodnim stroškom in višjim davkom na steklenico, saj je„tradicionalni“ rum običajno dan na trg z višjimi stopnjami vsebnosti alkohola in v večjih steklenicah. |
| --- | --- |

(6)

Zaradi majhnosti lokalnega trga lahko destilarne v zadevnih štirih najbolj oddaljenih regijah razvijajo svoje dejavnosti le, če imajo zadosten dostop do trga celinske Francije, ki je glavno tržišče za njihov rum (71 %). Dejstvo, da „tradicionalni“ rum težko konkurira na trgu Unije – ob tem, da v teh najbolj oddaljenih regijah vladajo posebne strukturno pogojene socialne in gospodarske razmere, ki so seštevek posebnih omejitev, navedenih v členu 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije –, je mogoče pripisati dvema parametroma: višjim proizvodnim stroškom in višjim davkom na steklenico, saj je„tradicionalni“ rum običajno dan na trg z višjimi stopnjami vsebnosti alkohola in v večjih steklenicah.

| (7) | Proizvodni stroški vrednostne verige sladkorni trs - sladkor - rum v zadevnih štirih najbolj oddaljenih regijah so višji kot v ostalih regijah sveta. Zlasti so višji stroški za plače, saj se francoska socialna zakonodaja uporablja v štirih najbolj oddaljenih regijah. Te najbolj oddaljene regije morajo upoštevati tudi okoljske in varnostne standarde Unije, ki vključujejo znatne naložbe in stroške, ki niso neposredno povezani s produktivnostjo, tudi če je del teh naložb zajet v strukturnih skladih Unije. Poleg tega so destilarne v zadevnih štirih najbolj oddaljenih regijah manjše od destilarn mednarodnih skupin. To ustvarja višje proizvodne stroške na enoto proizvoda. Po navedbah francoskih organov z globalnega vidika vsi navedeni neposredni dodatni proizvodni stroški, vključno s čezmorskim prevozom in zavarovanjem, ustrezajo približno 12 % francoske trošarine, ki se je običajno uporabljala za alkoholne pijače z visoko vsebnostjo alkohola leta 2012. |
| --- | --- |

(7)

Proizvodni stroški vrednostne verige sladkorni trs - sladkor - rum v zadevnih štirih najbolj oddaljenih regijah so višji kot v ostalih regijah sveta. Zlasti so višji stroški za plače, saj se francoska socialna zakonodaja uporablja v štirih najbolj oddaljenih regijah. Te najbolj oddaljene regije morajo upoštevati tudi okoljske in varnostne standarde Unije, ki vključujejo znatne naložbe in stroške, ki niso neposredno povezani s produktivnostjo, tudi če je del teh naložb zajet v strukturnih skladih Unije. Poleg tega so destilarne v zadevnih štirih najbolj oddaljenih regijah manjše od destilarn mednarodnih skupin. To ustvarja višje proizvodne stroške na enoto proizvoda. Po navedbah francoskih organov z globalnega vidika vsi navedeni neposredni dodatni proizvodni stroški, vključno s čezmorskim prevozom in zavarovanjem, ustrezajo približno 12 % francoske trošarine, ki se je običajno uporabljala za alkoholne pijače z visoko vsebnostjo alkohola leta 2012.

| (8) | „Tradicionalni“ rum, ki se prodaja v celinski Franciji, je običajno dan na trg v večjih steklenicah (60 % ruma se prodaja v enolitrskih steklenicah) in z višjimi stopnjami alkohola (ki se gibljejo od 40o to 59o) kot konkurenčne vrste ruma, ki so običajno dane na trg v 0,7-litrskih steklenicah s stopnjo alkohola 37,5o. Višje ravni vsebnosti alkohola pomenijo po drugi strani višje trošarine, višji VSS in dodatno višji davek na dodano vrednost (DDV) na liter prodanega ruma. Zato kumulativni „dodatni stroški“, to je višji proizvodni stroški, višji prevozni stroški in višji davki (trošarina in DDV) ustrezajo od 40 % do 50 % francoske trošarine, ki se je običajno uporabljala za alkoholne pijače z visoko vsebnostjo alkohola leta 2012. Poleg tega bi sprememba osnove za izračun VSS s 160 EUR na hektoliter na 533 EUR na hektoliter čistega alkohola od 1. januarja 2012, vključno z DDV, imela dodaten negativni učinek na ceno „tradicionalnega“ ruma, ki je dan na trg z višjimi stopnjami alkohola, ki ustrezajo približno 10 % standardne trošarine. Za izravnavo tega dodatnega negativnega učinka, ki je tesno povezan s posebnimi strukturno pogojenimi socialnimi in gospodarskimi razmerami zadevnih štirih najbolj oddaljenih regij, ki so seštevek posebnih omejitev, navedenih v členu 349 PDEU, bi bilo treba uvesti znižanje stopnje VSS, tako da bi pomenilo ugodnost za „tradicionalni“ rum zadevnih štirih najbolj oddaljenih regij. |
| --- | --- |

(8)

„Tradicionalni“ rum, ki se prodaja v celinski Franciji, je običajno dan na trg v večjih steklenicah (60 % ruma se prodaja v enolitrskih steklenicah) in z višjimi stopnjami alkohola (ki se gibljejo od 40o to 59o) kot konkurenčne vrste ruma, ki so običajno dane na trg v 0,7-litrskih steklenicah s stopnjo alkohola 37,5o. Višje ravni vsebnosti alkohola pomenijo po drugi strani višje trošarine, višji VSS in dodatno višji davek na dodano vrednost (DDV) na liter prodanega ruma. Zato kumulativni „dodatni stroški“, to je višji proizvodni stroški, višji prevozni stroški in višji davki (trošarina in DDV) ustrezajo od 40 % do 50 % francoske trošarine, ki se je običajno uporabljala za alkoholne pijače z visoko vsebnostjo alkohola leta 2012. Poleg tega bi sprememba osnove za izračun VSS s 160 EUR na hektoliter na 533 EUR na hektoliter čistega alkohola od 1. januarja 2012, vključno z DDV, imela dodaten negativni učinek na ceno „tradicionalnega“ ruma, ki je dan na trg z višjimi stopnjami alkohola, ki ustrezajo približno 10 % standardne trošarine. Za izravnavo tega dodatnega negativnega učinka, ki je tesno povezan s posebnimi strukturno pogojenimi socialnimi in gospodarskimi razmerami zadevnih štirih najbolj oddaljenih regij, ki so seštevek posebnih omejitev, navedenih v členu 349 PDEU, bi bilo treba uvesti znižanje stopnje VSS, tako da bi pomenilo ugodnost za „tradicionalni“ rum zadevnih štirih najbolj oddaljenih regij.

| (9) | Davčna ugodnost, ki zajema usklajene trošarine in VSS, ki jo je treba odobriti, mora ostati sorazmerna, da ne ogrozi celovitosti in povezanosti pravnega reda Unije, tudi ohranjanja neizkrivljene konkurence na notranjem trgu in politik državne pomoči. |
| --- | --- |

(9)

Davčna ugodnost, ki zajema usklajene trošarine in VSS, ki jo je treba odobriti, mora ostati sorazmerna, da ne ogrozi celovitosti in povezanosti pravnega reda Unije, tudi ohranjanja neizkrivljene konkurence na notranjem trgu in politik državne pomoči.

| (10) | Zato bi bilo prav tako treba upoštevati izredne stroške, ki izhajajo iz desetletje dolge tržne prakse prodaje „tradicionalnega“ ruma z višjimi ravnmi alkohola in s tem povzročajo višje davke. |
| --- | --- |

(10)

Zato bi bilo prav tako treba upoštevati izredne stroške, ki izhajajo iz desetletje dolge tržne prakse prodaje „tradicionalnega“ ruma z višjimi ravnmi alkohola in s tem povzročajo višje davke.

| (11) | Francija je leta 2012 uporabljala trošarino v višini 903 EUR na hektoliter čistega alkohola za „tradicionalni“ rum, kar ustreza 54,4 % standardne trošarinske stopnje. Uporabljala je tudi VSS v višini 361,20 EUR na hektoliter čistega alkohola, ki ustreza 67,8 % standardne stopnje VSS. Obe zmanjšanji skupaj ustrezata davčni ugodnosti v višini 928,80 EUR na hektoliter čistega alkohola ali davčni ugodnosti v primerjavi z zbirnimi standardnimi stopnjami (trošarina in VSS) v višini 42,8 %. |
| --- | --- |

(11)

Francija je leta 2012 uporabljala trošarino v višini 903 EUR na hektoliter čistega alkohola za „tradicionalni“ rum, kar ustreza 54,4 % standardne trošarinske stopnje. Uporabljala je tudi VSS v višini 361,20 EUR na hektoliter čistega alkohola, ki ustreza 67,8 % standardne stopnje VSS. Obe zmanjšanji skupaj ustrezata davčni ugodnosti v višini 928,80 EUR na hektoliter čistega alkohola ali davčni ugodnosti v primerjavi z zbirnimi standardnimi stopnjami (trošarina in VSS) v višini 42,8 %.

| (12) | Z Odločbo 2007/659/ES je bilo Franciji dovoljeno, da zniža nacionalno trošarino, ki se uporablja za „tradicionalni“ rum, do največ 50 % standardne nacionalne trošarine za alkohol. Ta odločba ni vključevala znižane stopnje VSS za „tradicionalni“ rum, ki je bila uvedena le kot nadomestni ukrep za dodatno breme, ki se je ustvarilo za ta rum z reformo sistema VSS od 1. januarja 2012. |
| --- | --- |

(12)

Z Odločbo 2007/659/ES je bilo Franciji dovoljeno, da zniža nacionalno trošarino, ki se uporablja za „tradicionalni“ rum, do največ 50 % standardne nacionalne trošarine za alkohol. Ta odločba ni vključevala znižane stopnje VSS za „tradicionalni“ rum, ki je bila uvedena le kot nadomestni ukrep za dodatno breme, ki se je ustvarilo za ta rum z reformo sistema VSS od 1. januarja 2012.

| (13) | Te razmere je treba odpraviti, in sicer tako, da se načela, ki so bila uporabljena za odstopanje od člena 110 PDEU za harmonizirane trošarine, uporabijo tudi za VSS. Hkrati je treba davčno ugodnost, ki se lahko odobri,omejiti od 1. januarja 2014 na najvišji odstotek standardnih stopenj na hektoliter čistega alkohola, ki veljajo za harmonizirane trošarine na alkoholne pijače z visoko vsebnostjo alkohola in VSS. |
| --- | --- |

(13)

Te razmere je treba odpraviti, in sicer tako, da se načela, ki so bila uporabljena za odstopanje od člena 110 PDEU za harmonizirane trošarine, uporabijo tudi za VSS. Hkrati je treba davčno ugodnost, ki se lahko odobri,omejiti od 1. januarja 2014 na najvišji odstotek standardnih stopenj na hektoliter čistega alkohola, ki veljajo za harmonizirane trošarine na alkoholne pijače z visoko vsebnostjo alkohola in VSS.

| (14) | Novo odstopanje bi bilo treba odobriti za sedem let, in sicer od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020. |
| --- | --- |

(14)

Novo odstopanje bi bilo treba odobriti za sedem let, in sicer od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020.

| (15) | Francija bi morala predložiti vmesno poročilo, da bi Komisija lahko ocenila, ali razlogi za upravičenost odstopanja še vedno obstajajo, ali je davčna ugodnost, ki jo je odobrila Francija, še vedno sorazmerna in ali se – ob upoštevanju njihove mednarodne razsežnosti – lahko predvidijo alternativni ukrepi za sistem davčnega odstopanja, ki so tudi ustrezni za podporo konkurenčne vrednostne verige sladkorni trs - sladkor - rum. |
| --- | --- |

(15)

Francija bi morala predložiti vmesno poročilo, da bi Komisija lahko ocenila, ali razlogi za upravičenost odstopanja še vedno obstajajo, ali je davčna ugodnost, ki jo je odobrila Francija, še vedno sorazmerna in ali se – ob upoštevanju njihove mednarodne razsežnosti – lahko predvidijo alternativni ukrepi za sistem davčnega odstopanja, ki so tudi ustrezni za podporo konkurenčne vrednostne verige sladkorni trs - sladkor - rum.

| (16) | Odločba 2007/659/ES v osnovi ni mogla upoštevati novih okoliščin po reformi sistema VSS. Zato in ob upoštevanju navedenih posebnih strukturno pogojenih socialnih in gospodarskih razmer zadevnih štirih najbolj oddaljenih regij je zato upravičeno, da se zadevna ureditev znižane stopnje VSS uporablja od 1. januarja 2012. |
| --- | --- |

(16)

Odločba 2007/659/ES v osnovi ni mogla upoštevati novih okoliščin po reformi sistema VSS. Zato in ob upoštevanju navedenih posebnih strukturno pogojenih socialnih in gospodarskih razmer zadevnih štirih najbolj oddaljenih regij je zato upravičeno, da se zadevna ureditev znižane stopnje VSS uporablja od 1. januarja 2012.

| (17) | Ta sklep ne posega v morebitno uporabo členov 107 in 108 PDEU. |
| --- | --- |

(17)

Ta sklep ne posega v morebitno uporabo členov 107 in 108 PDEU.

| (18) | Odločbo 2007/659/ES bi bilo zato treba razveljaviti – |
| --- | --- |

(18)

Odločbo 2007/659/ES bi bilo zato treba razveljaviti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Franciji je z odstopanjem od člena 110 PDEU dovoljeno, da na ozemlje celinske Francije za „tradicionalni“ rum, proizveden na Guadeloupu, v Francoski Gvajani, na Martiniku in Reunionu, razširi uporabo trošarinske stopnje, ki je nižja od celotne stopnje za alkohol, določene v členu 3 Direktive 92/84/EGS, in uporabi stopnje dajatve, znane kot „cotisation sur les boissons alcooliques“ (VSS), ki je nižja od celotne stopnje, ki se uporablja v skladu s francosko nacionalno zakonodajo.

Člen 2

Odstopanje iz člena 1 se omeji na rum, kot je opredeljen v točki 1(f) Priloge II k Uredbi (ES) št. 110/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (4) in ki je proizveden na Guadeloupu, v Francoski Gvajani, na Martiniku ali Reunionu iz sladkornega trsa, požetega v kraju proizvodnje, ter ki vsebuje 225 ali več gramov hlapne snovi (razen etilnega in metilnega alkohola) na hektoliter čistega alkohola in ima vsebnost alkohola, ki je enaka ali presega 40 % vol.

Člen 3

1.   Znižane trošarinske stopnje in znižane stopnje VSS iz člena 1, ki se uporabljajo za rum iz člena 2, se omejijo na letno kvoto 120 000 hektolitrov čistega alkohola.

2.   Tako znižana trošarinska stopnja kot znižana stopnja VSS iz člena 1 tega sklepa sta lahko nižji od najnižje trošarinske stopnje za alkohol, določene z Direktivo 92/84/EGS, vendar ne več kot 50 % nižji od celotne stopnje za alkohol, določene v skladu s členom 3 Direktive 92/84/EGS, ali celotne stopnje za alkohol za VSS.

3.   Kumulativna davčna ugodnost, odobrena v skladu z odstavkom 2 tega člena, ni višja od 50 % celotne stopnje za alkohol, določene v skladu s členom 3 Direktive 92/84/EGS.

Člen 4

Francija do 31. julija 2017 Komisiji predloži poročilo, da Komisija lahko oceni, ali razlogi za upravičenost odstopanja še vedno obstajajo in ali davčna ugodnost, ki jo je odobrila Francija, ostaja in bo po pričakovanjih tudi ostala sorazmerna ter zadostna za podporo konkurenčni vrednostni verigi sladkorni trs - sladkor - rum na Guadeloupu, v Francoski Gvajani, na Martiniku in Reunionu.

Člen 5

Ta sklep se uporablja od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020, z izjemo člena 1 ter člena 3(1) in (2), ki se uporabljata od 1. januarja 2012.

Člen 6

1.   Odločba 2007/659/ES se razveljavi.

2.   Sklicevanja na razveljavljeno odločbo se razumejo kot sklicevanja na ta sklep.

Člen 7

Ta sklep je naslovljen na Francosko republiko.

V Bruslju, 20. februarja 2014

Za Svet

Predsednik

K. HATZIDAKIS

---

(1)  Mnenje z dne 16. januarja 2014 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

1

(2)  Odločba Sveta 2007/659/ES z dne 9. oktobra 2007 o dovoljenju Franciji, da uporabi znižano trošarinsko stopnjo za tradicionalni rum, proizveden na Guadeloupu, v Francoski Gvajani, na Martiniku in Reunionu (UL L 270, 13.10.2007, str. 12).

2

(3)  Direktiva Sveta 92/84/EGS z dne 19. oktobra 1992 o približevanju trošarinskih stopenj za alkohol in alkoholne pijače (UL L 316, 31.10.1992, str. 29).

3

(4)  Uredba (ES) št. 110/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. januarja 2008 o opredelitvi, opisu, predstavitvi, označevanju in zaščiti geografskih označb žganih pijač ter razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 1576/89 (UL L 39, 13.2.2008, str. 16).

4

---

II Nezakonodajni akti

MEDNARODNI SPORAZUMI

| 28.2.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 59/4 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 59/4

---

SKLEP SVETA

z dne 11. februarja 2014

o podpisu Sporazuma med Evropsko unijo in Azerbajdžansko republiko o ponovnem sprejemu oseb, ki prebivajo brez dovoljenja, v imenu Evropske unije

(2014/107/EU)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 79(3) v povezavi s členom 218(5) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 19. decembra 2011 pooblastil Komisijo za začetek pogajanj z Azerbajdžansko republiko o Sporazumu med Evropsko unijo in Azerbajdžansko republiko o ponovnem sprejemu oseb, ki prebivajo brez dovoljenja (v nadaljnjem besedilu: Sporazum). Pogajanja so bila uspešno končana in Sporazum je bil parafiran 29. julija 2013. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 19. decembra 2011 pooblastil Komisijo za začetek pogajanj z Azerbajdžansko republiko o Sporazumu med Evropsko unijo in Azerbajdžansko republiko o ponovnem sprejemu oseb, ki prebivajo brez dovoljenja (v nadaljnjem besedilu: Sporazum). Pogajanja so bila uspešno končana in Sporazum je bil parafiran 29. julija 2013.

| (2) | Sporazum bi bilo treba podpisati v imenu Unije s pridržkom njegove poznejše sklenitve. |
| --- | --- |

(2)

Sporazum bi bilo treba podpisati v imenu Unije s pridržkom njegove poznejše sklenitve.

| (3) | V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 21 o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, ter brez poseganja v člen 4 navedenega protokola, ti dve državi članici ne sodelujeta pri sprejetju tega sklepa ter zato zanju ni zavezujoč in se v njiju ne uporablja. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 21 o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, ter brez poseganja v člen 4 navedenega protokola, ti dve državi članici ne sodelujeta pri sprejetju tega sklepa ter zato zanju ni zavezujoč in se v njiju ne uporablja.

| (4) | V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja – |
| --- | --- |

(4)

V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Podpis Sporazuma med Evropsko unijo in Azerbajdžansko republiko o ponovnem sprejemu oseb, ki prebivajo brez dovoljenja, v imenu Unije se odobri, s pridržkom sklenitve navedenega sporazuma (1).

Člen 2

Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e) za podpis Sporazuma v imenu Unije.

Člen 3

Ta sklep začne veljati z dnem sprejetja.

V Bruslju, 11. februarja 2014

Za Svet

Predsednik

E. VENIZELOS

---

(1)  Besedilo Sporazuma se objavi skupaj s sklepom o sklenitvi sporazuma.

1

---

UREDBE

| 28.2.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 59/5 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 59/5

---

IZVEDBENA UREDBA SVETA (EU) št. 190/2014

z dne 24. februarja 2014

o spremembi Izvedbene Uredbe Sveta (EU) št. 461/2013 o uvedbi dokončne izravnalne dajatve na uvoz nekaterih vrst polietilen tereftalata (PET) s poreklom iz Indije po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 18 Uredbe (ES) št. 597/2009

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 597/2009 z dne 11. junija 2009 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna protisubvencijska uredba“), in zlasti člena 13 Uredbe,

ob upoštevanju predloga, ki ga je po posvetovanju s svetovalnim odborom predložila Evropska komisija,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   PREDHODNI POSTOPEK

| (1) | Z Uredbo (ES) št. 2603/2007 (2) je Svet uvedel izravnalni ukrep za uvoz polietilen tereftalata („PET“) s poreklom iz Indije. Ti ukrepi so bili po zadnjem pregledu zaradi izteka ukrepa ohranjeni v skladu z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) št. 461/2013 (3). |
| --- | --- |

(1)

Z Uredbo (ES) št. 2603/2007 (2) je Svet uvedel izravnalni ukrep za uvoz polietilen tereftalata („PET“) s poreklom iz Indije. Ti ukrepi so bili po zadnjem pregledu zaradi izteka ukrepa ohranjeni v skladu z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) št. 461/2013 (3).

| (2) | Z Uredbo (ES) št. 2604/2000 (4) je Svet uvedel protidampinški ukrep za uvoz PET s poreklom iz Indije. Ti ukrepi so bili po zadnjem pregledu zaradi izteka ukrepa ohranjeni v skladu z Uredbo Sveta (EU) št. 192/2007 (5). Komisija je 24. februarja 2012 uvedla naknadni pregled zaradi izteka ukrepa. Z Izvedbenim sklepom št. 2013/226/EU (6) je Svet zavrnil predlog Komisije o ohranitvi protidampinških dajatev na uvoz PET s poreklom, med drugim, iz Indije in s tem so protidampinški ukrepi nehali veljati. |
| --- | --- |

(2)

Z Uredbo (ES) št. 2604/2000 (4) je Svet uvedel protidampinški ukrep za uvoz PET s poreklom iz Indije. Ti ukrepi so bili po zadnjem pregledu zaradi izteka ukrepa ohranjeni v skladu z Uredbo Sveta (EU) št. 192/2007 (5). Komisija je 24. februarja 2012 uvedla naknadni pregled zaradi izteka ukrepa. Z Izvedbenim sklepom št. 2013/226/EU (6) je Svet zavrnil predlog Komisije o ohranitvi protidampinških dajatev na uvoz PET s poreklom, med drugim, iz Indije in s tem so protidampinški ukrepi nehali veljati.

| (3) | Komisija je leta 2000 s Sklepom št. 2000/745/ES (7) sprejela cenovne zaveze v zvezi s protidampinškimi in protisubvencijskimi ukrepi, med drugim, indijskih družb: Pearl Engineering Polymers Limited („Pearl“) in Reliance Industries Limited („Reliance“). Komisija je leta 2005 s Sklepom št. 2005/697/ES (8) sprejela zavezo indijske družbe South ASEAN Petrochem Limited, ki se je po združitvi preimenovala v Dhunseri Petrochem & Tea Limited („Dhunseri“) (9). |
| --- | --- |

(3)

Komisija je leta 2000 s Sklepom št. 2000/745/ES (7) sprejela cenovne zaveze v zvezi s protidampinškimi in protisubvencijskimi ukrepi, med drugim, indijskih družb: Pearl Engineering Polymers Limited („Pearl“) in Reliance Industries Limited („Reliance“). Komisija je leta 2005 s Sklepom št. 2005/697/ES (8) sprejela zavezo indijske družbe South ASEAN Petrochem Limited, ki se je po združitvi preimenovala v Dhunseri Petrochem & Tea Limited („Dhunseri“) (9).

B.   PREKLIC SPREJETJA ZAVEZ IN SPREMEMBA IZVEDBENE UREDBE (EU) št. 461/2013

| (4) | Z Izvedbenim sklepom 2014/109/EU (10) je Komisija preklicala sprejetje zavez treh indijskih družb Dhunseri, Reliance in Pearl. Zato bi bilo treba člen 1(4) in člen 2 Izvedbene uredbe (EU) 461/2013 skupaj s Prilogo k navedeni uredbi ustrezno razveljaviti. V skladu s tem bi bilo treba dokončne izravnalne dajatve, naložene s členom 1(2) Izvedbene uredbe (EU) št. 461/2013, uporabljati za uvoz PET, ki ga proizvajajo družbe Dhunseri, Reliance in Pearl (dodatna oznaka TARIC A585 za družbo Dhunseri, dodatna oznaka TARIC A181 za družbo Reliance in dodatna oznaka TARIC A182 za družbo Pearl) – |
| --- | --- |

(4)

Z Izvedbenim sklepom 2014/109/EU (10) je Komisija preklicala sprejetje zavez treh indijskih družb Dhunseri, Reliance in Pearl. Zato bi bilo treba člen 1(4) in člen 2 Izvedbene uredbe (EU) 461/2013 skupaj s Prilogo k navedeni uredbi ustrezno razveljaviti. V skladu s tem bi bilo treba dokončne izravnalne dajatve, naložene s členom 1(2) Izvedbene uredbe (EU) št. 461/2013, uporabljati za uvoz PET, ki ga proizvajajo družbe Dhunseri, Reliance in Pearl (dodatna oznaka TARIC A585 za družbo Dhunseri, dodatna oznaka TARIC A181 za družbo Reliance in dodatna oznaka TARIC A182 za družbo Pearl) –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Člen 1(4) in člen 2 Izvedbene uredbe (EU) št. 461/2013 in Priloga k navedeni uredbi se razveljavijo.

2.   Člen 1(5) Izvedbene uredbe (EU) št. 461/2013 se preštevilči v člen 1(4).

3.   Člen 3 Izvedbene uredbe (EU) št. 461/2013 se preštevilči v člen 2.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 24. februarja 2014

Za Svet

Predsednik

K. ARVANITOPOULOS

---

(1)  UL L 188, 18.7.2009, str. 93.

1

(2)  Uredba Sveta (ES) št. 2603/2000 z dne 27. novembra 2000 o uvedbi dokončnih izravnalnih dajatev in o dokončnem pobiranju začasnih dajatev, uvedenih pri uvozu določenega polietilen tereftalata s poreklom iz Indije, Malezije in Tajske in o ustavitvi protisubvencijskega postopka za uvoz določenega polietilen tereftalata s poreklom iz Indonezije, Republike Koreje in Tajvana (UL L 301, 30.11.2000, str. 1).

2

(3)  Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 461/2013 z dne 21. maja 2013 o uvedbi dokončne izravnalne dajatve na uvoz nekaterih vrst polietilen tereftalata (PET) s poreklom iz Indije po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 18 Uredbe (ES) št. 597/2009 (UL L 137, 23.5.2013, str. 1).

3

(4)  Uredba Sveta (ES) št. 2604/2000 z dne 27. novembra 2000 o uvedbi dokončnih protidampinških dajatev in o dokončnem pobiranju začasnih dajatev, uvedenih pri uvozu določenega polietilen tereftalata s poreklom iz Indije, Indonezije, Malezije, Republike Koreje, Tajvana in Tajske (UL L 301, 30.11.2000, str. 21).

4

(5)  Uredba Sveta (ES) št. 192/2007 z dne 22. februarja 2007 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz določenega polietilen tereftalata s poreklom iz Indije, Indonezije, Malezije, Republike Koreje, Tajske in Tajvana po pregledu zaradi izteka ukrepov in delnega vmesnega pregleda v skladu s členom 11(2) in 11(3) Uredbe (ES) št. 384/96 (UL L 59, 27.2.2007, str. 1).

5

(6)  Izvedbeni sklep Sveta 2013/226/EU z dne 21. maja 2013 o zavrnitvi predloga izvedbene uredbe Sveta o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih vrst polietilen tereftalata s poreklom iz Indije, Tajvana in Tajske po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 1225/2009 ter o zaključku postopka pregleda zaradi izteka ukrepa glede uvoza nekaterih vrst polietilen tereftalata s poreklom iz Indonezije in Malezije, če bi predlog uvedel dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih vrst polietilen tereftalata s poreklom iz Indije, Tajvana in Tajske (UL L 136, 23.5.2013, str. 12).

6

(7)  Sklep Komisije 2000/745/ES z dne 29. novembra 2000 o sprejetju ponujenih zavez v zvezi s protidampinškimi in protisubvencijskim postopkom pri uvozu določenega polietilentereftalata (PET) s poreklom iz Indije, Indonezije, Malezije, Republike Koreje, Tajvana in Tajske (UL L 301, 30.11.2000, str. 88).

7

(8)  Sklep Komisije 2005/697/ES z dne 12. septembra 2005 o spremembi Sklepa 2000/745/ES o sprejetju ponujenih zavez v zvezi s protidampinškimi in protisubvencijskim postopkom pri uvozu določenega polietilentereftalata (PET) s poreklom, med drugim, iz Indije (UL L 266, 11.10.2005, str. 62).

8

(9)  Obvestilo v zvezi z veljavnimi izravnalnimi ukrepi, ki se uporabljajo za uvoz nekaterih vrst polietilen tereftalata s poreklom iz Indije v Unijo: sprememba imena družbe, za katero se uporablja individualna izravnalna dajatev (UL C 335, 11.12.2010, str. 7).

9

(10)  Izvedbeni sklep Komisije 2014/109/EU z dne 4. februarja 2014 o razveljavitvi Sklepa 2000/745/ES o sprejetju ponujenih zavez v zvezi s protidampinškimi in protisubvencijskimi postopki pri uvozu določenega polietilen tereftalata (PET) s poreklom, med drugim, iz Indije (Glej stran 35 tega Uradnega lista).

10

---

| 28.2.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 59/7 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 59/7

---

IZVEDBENA UREDBA SVETA (EU) št. 191/2014

z dne 24. februarja 2014

o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih manganovih dioksidov s poreklom iz Južne Afrike po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 1225/2009

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti („osnovna uredba“) (1), in zlasti člena 11(2) Uredbe,

ob upoštevanju predloga, ki ga je po posvetovanju s svetovalnim odborom predložila Evropska komisija („Komisija“),

ob upoštevanju naslednjega:

A.   POSTOPEK

1.   Veljavni ukrepi

| (1) | Svet je po protidampinški preiskavi („prvotna preiskava“) z Uredbo Sveta (ES) št. 221/2008 (2) uvedel dokončno protidampinško dajatev v višini 17,1 % na uvoz elektrolitskih manganovih dioksidov (tj. manganovih dioksidov, proizvedenih z elektrolizo), ki po elektrolizi niso toplotno obdelani, se uvrščajo pod oznako KN ex 2820 10 00 in so po poreklu iz Republike Južne Afrike („Južna Afrika“) („veljavni protidampinški ukrepi“). |
| --- | --- |

(1)

Svet je po protidampinški preiskavi („prvotna preiskava“) z Uredbo Sveta (ES) št. 221/2008 (2) uvedel dokončno protidampinško dajatev v višini 17,1 % na uvoz elektrolitskih manganovih dioksidov (tj. manganovih dioksidov, proizvedenih z elektrolizo), ki po elektrolizi niso toplotno obdelani, se uvrščajo pod oznako KN ex 2820 10 00 in so po poreklu iz Republike Južne Afrike („Južna Afrika“) („veljavni protidampinški ukrepi“).

2.   Zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa

| (2) | Po objavi obvestila (3) o bližnjem izteku veljavnih protidampinških ukrepov je Komisija 11. decembra 2012 prejela zahtevek za začetek pregleda zaradi izteka teh ukrepov v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. Zahtevek sta vložili družbi Cegasa Internacional SA in Tosoh Hellas A.I.C. („vložnici“), edini proizvajalki EMD v Uniji. |
| --- | --- |

(2)

Po objavi obvestila (3) o bližnjem izteku veljavnih protidampinških ukrepov je Komisija 11. decembra 2012 prejela zahtevek za začetek pregleda zaradi izteka teh ukrepov v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. Zahtevek sta vložili družbi Cegasa Internacional SA in Tosoh Hellas A.I.C. („vložnici“), edini proizvajalki EMD v Uniji.

| (3) | Zahtevek je temeljil na izhodišču, da bi iztek veljavnosti protidampinškega ukrepa verjetno povzročil ponovitev škodljivega dampinga za industrijo Unije. |
| --- | --- |

(3)

Zahtevek je temeljil na izhodišču, da bi iztek veljavnosti protidampinškega ukrepa verjetno povzročil ponovitev škodljivega dampinga za industrijo Unije.

3.   Začetek pregleda zaradi izteka ukrepa

| (4) | Komisija je po posvetovanju s svetovalnim odborom ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi za začetek pregleda zaradi izteka ukrepov, zato je 12. marca 2013 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (4), napovedala začetek pregleda zaradi izteka ukrepov v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe („obvestilo o začetku“). |
| --- | --- |

(4)

Komisija je po posvetovanju s svetovalnim odborom ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi za začetek pregleda zaradi izteka ukrepov, zato je 12. marca 2013 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (4), napovedala začetek pregleda zaradi izteka ukrepov v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe („obvestilo o začetku“).

4.   Preiskava

4.1   Obdobje preiskave v zvezi s pregledom in obravnavano obdobje

| (5) | Preiskava v zvezi z verjetnostjo ponovitve dampinga je zajemala obdobje od 1. januarja 2012 do 31. decembra 2012 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“). Proučitev trendov, pomembnih za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2009 do konca obdobja preiskave v zvezi s pregledom („obravnavano obdobje“). |
| --- | --- |

(5)

Preiskava v zvezi z verjetnostjo ponovitve dampinga je zajemala obdobje od 1. januarja 2012 do 31. decembra 2012 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“). Proučitev trendov, pomembnih za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2009 do konca obdobja preiskave v zvezi s pregledom („obravnavano obdobje“).

4.2   Strani, ki jih preiskava zadeva

| (6) | Komisija je o začetku pregleda zaradi izteka ukrepa uradno obvestila vložnike, proizvajalca izvoznika v Južni Afriki, uvoznike, uporabnike v Uniji, za katere je znano, da jih to zadeva, in njihova združenja ter predstavnike zadevne države izvoznice. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je o začetku pregleda zaradi izteka ukrepa uradno obvestila vložnike, proizvajalca izvoznika v Južni Afriki, uvoznike, uporabnike v Uniji, za katere je znano, da jih to zadeva, in njihova združenja ter predstavnike zadevne države izvoznice.

| (7) | Zainteresirane strani so imele možnost, da pisno izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku. Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno. |
| --- | --- |

(7)

Zainteresirane strani so imele možnost, da pisno izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku. Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno.

| (8) | Glede na majhno število zainteresiranih strani, ki so se javile, njihovo vzorčenje ni bilo potrebno. |
| --- | --- |

(8)

Glede na majhno število zainteresiranih strani, ki so se javile, njihovo vzorčenje ni bilo potrebno.

| (9) | Komisija je prejela izpolnjen vprašalnik proizvajalca izvoznika iz Južne Afrike, proizvajalcev iz Unije in dveh uporabnikov, ki pripadata isti skupini povezanih družb. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je prejela izpolnjen vprašalnik proizvajalca izvoznika iz Južne Afrike, proizvajalcev iz Unije in dveh uporabnikov, ki pripadata isti skupini povezanih družb.

| (10) | Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev verjetnosti ponovitve dampinga in posledične škode ter za ugotovitev interesa Unije. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb:






  (a) | Proizvajalci iz Unije:






  — | Cegasa Internacional SA („Cegasa“), |
| --- | --- | --- | --- |

(10)

Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev verjetnosti ponovitve dampinga in posledične škode ter za ugotovitev interesa Unije. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb:

(a)

Proizvajalci iz Unije:

—

Cegasa Internacional SA („Cegasa“),

| — | Tosoh Hellas A.I.C („THA“); |
| --- | --- |

—

Tosoh Hellas A.I.C („THA“);

| (b) | Proizvajalci izvozniki iz Južne Afrike:






  — | Delta E.M.D. (Pty) Ltd.; |
| --- | --- | --- |

(b)

Proizvajalci izvozniki iz Južne Afrike:

—

Delta E.M.D. (Pty) Ltd.;

| (c) | Uporabniki







  — | Panasonic Energy Belgium NV. |
| --- | --- | --- |

(c)

Uporabniki

—

Panasonic Energy Belgium NV.

| (11) | Komisija je 29. oktobra 2013 vse zainteresirane strani obvestila o dejstvih in premislekih, na podlagi katerih je nameravala priporočiti ohranitev veljavnih protidampinških ukrepov. Strani so spet imele možnost, da podajo pripombe, tistim, ki so to zahtevale, pa je bilo odobreno zaslišanje v prisotnosti pooblaščenca za zaslišanje. Komisija je proučila pripombe strani in spodaj odgovarja nanje. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je 29. oktobra 2013 vse zainteresirane strani obvestila o dejstvih in premislekih, na podlagi katerih je nameravala priporočiti ohranitev veljavnih protidampinških ukrepov. Strani so spet imele možnost, da podajo pripombe, tistim, ki so to zahtevale, pa je bilo odobreno zaslišanje v prisotnosti pooblaščenca za zaslišanje. Komisija je proučila pripombe strani in spodaj odgovarja nanje.

B.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

| (12) | Izdelek, ki ga zadeva ta pregled, je enak izdelku, opredeljenem v Uredbi (ES) št. 221/2008, in sicer so to elektrolitski manganovi dioksidi (tj. manganovi dioksidi, proizvedeni z elektrolizo), ki po elektrolizi niso toplotno obdelani („izdelek, ki se pregleduje“ ali „EMD“), so po poreklu iz Republike Južne Afrike in se uvrščajo pod oznako KN ex 2820 10 00. Zadevni izdelek zajema dve glavni vrsti, in sicer cink-ogljikovi EMD in alkalni EMD. |
| --- | --- |

(12)

Izdelek, ki ga zadeva ta pregled, je enak izdelku, opredeljenem v Uredbi (ES) št. 221/2008, in sicer so to elektrolitski manganovi dioksidi (tj. manganovi dioksidi, proizvedeni z elektrolizo), ki po elektrolizi niso toplotno obdelani („izdelek, ki se pregleduje“ ali „EMD“), so po poreklu iz Republike Južne Afrike in se uvrščajo pod oznako KN ex 2820 10 00. Zadevni izdelek zajema dve glavni vrsti, in sicer cink-ogljikovi EMD in alkalni EMD.

| (13) | V preiskavi v zvezi s pregledom je bilo tako kot v prvotni preiskavi potrjeno, da imajo izdelek, ki se pregleduje in je uvožen na trg Unije, in izdelki, ki jih proizvajalec izvoznik proizvaja in prodaja na domačem trgu, ter tisti, ki jih industrija Unije proizvede in proda v Uniji („podoben izdelek“), enake osnovne fizikalne in kemične lastnosti ter uporabe. Zato se ti izdelki štejejo za podobne izdelke v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(13)

V preiskavi v zvezi s pregledom je bilo tako kot v prvotni preiskavi potrjeno, da imajo izdelek, ki se pregleduje in je uvožen na trg Unije, in izdelki, ki jih proizvajalec izvoznik proizvaja in prodaja na domačem trgu, ter tisti, ki jih industrija Unije proizvede in proda v Uniji („podoben izdelek“), enake osnovne fizikalne in kemične lastnosti ter uporabe. Zato se ti izdelki štejejo za podobne izdelke v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

C.   VERJETNOST PONOVITVE DAMPINGA

1.   Uvodne ugotovitve

| (14) | V skladu s členom 11(2) osnovne uredbe je Komisija proučila, ali obstaja verjetnost, da bi iztek veljavnih ukrepov povzročil ponovitev dampinga. |
| --- | --- |

(14)

V skladu s členom 11(2) osnovne uredbe je Komisija proučila, ali obstaja verjetnost, da bi iztek veljavnih ukrepov povzročil ponovitev dampinga.

2.   Damping uvoza v OPP

| (15) | Uvoz iz Južne Afrike v Unijo je po uvedbi ukrepov skoraj prenehal; v letih 2010 in 2011 ter OPP je bila izvožena le majhna količina izdelka. Da bi Komisija ugotovila, ali je edini znani proizvajalec izvoznik Delta EMD (Pty) Ltd. („Delta“) v OPP izvažal v Unijo po dampinških cenah, mu je poslala vprašalnik. Prejela je podatke o domači prodaji, izvozu v Unijo in izvozu drugam. Prejeti podatki so bili preverjeni kot sledi. |
| --- | --- |

(15)

Uvoz iz Južne Afrike v Unijo je po uvedbi ukrepov skoraj prenehal; v letih 2010 in 2011 ter OPP je bila izvožena le majhna količina izdelka. Da bi Komisija ugotovila, ali je edini znani proizvajalec izvoznik Delta EMD (Pty) Ltd. („Delta“) v OPP izvažal v Unijo po dampinških cenah, mu je poslala vprašalnik. Prejela je podatke o domači prodaji, izvozu v Unijo in izvozu drugam. Prejeti podatki so bili preverjeni kot sledi.

2.1   Normalna vrednost

| (16) | V skladu s členom 2(2) osnovne uredbe se je najprej proučila domača prodaja Delte, da bi ugotovili, ali je bil celoten obseg prodaje podobnega izdelka neodvisnim strankam reprezentativen v primerjavi s celotnim obsegom izvoza v Unijo, tj. ali je celoten obseg take prodaje predstavljal vsaj 5 % celotnega obsega izvoza izdelka, ki se pregleduje, v Unijo. |
| --- | --- |

(16)

V skladu s členom 2(2) osnovne uredbe se je najprej proučila domača prodaja Delte, da bi ugotovili, ali je bil celoten obseg prodaje podobnega izdelka neodvisnim strankam reprezentativen v primerjavi s celotnim obsegom izvoza v Unijo, tj. ali je celoten obseg take prodaje predstavljal vsaj 5 % celotnega obsega izvoza izdelka, ki se pregleduje, v Unijo.

| (17) | Medtem ko je bila domača prodaja izdelka, ki se pregleduje, reprezentativna, pa ni bilo prodaje v običajnem poteku trgovanja, saj domača prodaja EMD družbe Delta ni bila donosna. Normalna vrednost je bila zato konstruirana v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(17)

Medtem ko je bila domača prodaja izdelka, ki se pregleduje, reprezentativna, pa ni bilo prodaje v običajnem poteku trgovanja, saj domača prodaja EMD družbe Delta ni bila donosna. Normalna vrednost je bila zato konstruirana v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe.

| (18) | To je bilo opravljeno na podlagi dejanskih stroškov proizvodnje EMD, katerim je bil v skladu s členom 2(6) osnovne uredbe dodan razumen znesek za prodajne, splošne in administrativne stroške (PSA-stroški) ter za dobiček. |
| --- | --- |

(18)

To je bilo opravljeno na podlagi dejanskih stroškov proizvodnje EMD, katerim je bil v skladu s členom 2(6) osnovne uredbe dodan razumen znesek za prodajne, splošne in administrativne stroške (PSA-stroški) ter za dobiček.

| (19) | PSA-stroški so bili izračunani na podlagi člena 2(6)(c) osnovne uredbe, saj prodaja Delte ni bila del običajnega poteka trgovanja, člen 2(6)(a) in (b) osnovne uredbe pa se ni uporabljal, ker ni drugih izvoznikov ali proizvajalcev, ki bi bili vključeni v preiskavo, Delta pa ne prodaja drugih izdelkov iste splošne kategorije. Zato se je za razumno metodo štela uporaba PSA-stroškov iz prvotne preiskave, saj je bil njihov odstotek skoraj enak odstotku dejanskih PSA-stroškov. |
| --- | --- |

(19)

PSA-stroški so bili izračunani na podlagi člena 2(6)(c) osnovne uredbe, saj prodaja Delte ni bila del običajnega poteka trgovanja, člen 2(6)(a) in (b) osnovne uredbe pa se ni uporabljal, ker ni drugih izvoznikov ali proizvajalcev, ki bi bili vključeni v preiskavo, Delta pa ne prodaja drugih izdelkov iste splošne kategorije. Zato se je za razumno metodo štela uporaba PSA-stroškov iz prvotne preiskave, saj je bil njihov odstotek skoraj enak odstotku dejanskih PSA-stroškov.

| (20) | Po razkritju je Delta od Komisije zahtevala, da izračuna konstruirano normalno vrednost, tako da zgoraj izračunane PSA-stroške izrazi kot odstotek stroškov proizvodnje in ne kot odstotek prometa. Glede na to, da celotna domača prodaja ni bila donosna, bi uporaba prometa povzročila pretirane PSA-stroške. Komisija je sprejela trditev Delte in pri določanju normalne vrednosti dodala PSA-stroške kot odstotek stroškov proizvodnje na kg iz te preiskave v zvezi s pregledom. |
| --- | --- |

(20)

Po razkritju je Delta od Komisije zahtevala, da izračuna konstruirano normalno vrednost, tako da zgoraj izračunane PSA-stroške izrazi kot odstotek stroškov proizvodnje in ne kot odstotek prometa. Glede na to, da celotna domača prodaja ni bila donosna, bi uporaba prometa povzročila pretirane PSA-stroške. Komisija je sprejela trditev Delte in pri določanju normalne vrednosti dodala PSA-stroške kot odstotek stroškov proizvodnje na kg iz te preiskave v zvezi s pregledom.

| (21) | Tudi dobiček je bil izračunan po isti metodologiji kot v prvotni preiskavi, tj. na podlagi obrestnih mer za dolgoročna posojila v Južni Afriki v OPP v skladu s členom 2(6)(c) osnovne uredbe. Delta na domačem trgu ne prodaja drugih izdelkov, poleg tega v Južni Afriki ni drugih znanih proizvajalcev EMD ali drugih proizvajalcev izdelkov iste splošne kategorije, od katerih bi bilo mogoče pridobiti podatke o dobičku. |
| --- | --- |

(21)

Tudi dobiček je bil izračunan po isti metodologiji kot v prvotni preiskavi, tj. na podlagi obrestnih mer za dolgoročna posojila v Južni Afriki v OPP v skladu s členom 2(6)(c) osnovne uredbe. Delta na domačem trgu ne prodaja drugih izdelkov, poleg tega v Južni Afriki ni drugih znanih proizvajalcev EMD ali drugih proizvajalcev izdelkov iste splošne kategorije, od katerih bi bilo mogoče pridobiti podatke o dobičku.

| (22) | Po razkritju je industrija Unije zahtevala, da Komisija za določitev normalne vrednosti uporabi prodajo v ZDA, saj ta opravlja funkcijo prodaje na domačem trgu, v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(22)

Po razkritju je industrija Unije zahtevala, da Komisija za določitev normalne vrednosti uporabi prodajo v ZDA, saj ta opravlja funkcijo prodaje na domačem trgu, v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe.

| (23) | To je bilo zavrnjeno, saj je bila normalna vrednost določena v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe z uporabo iste metodologije kot v prvotni preiskavi, tako da je bila skladna s členom 11(9) navedene uredbe. |
| --- | --- |

(23)

To je bilo zavrnjeno, saj je bila normalna vrednost določena v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe z uporabo iste metodologije kot v prvotni preiskavi, tako da je bila skladna s členom 11(9) navedene uredbe.

2.2   Izvozna cena

| (24) | Zelo majhna količina EMD, ki je bila izvožena v Unijo v OPP, je bila prodana neposredno nepovezanemu uvozniku v Uniji. V skladu s členom 2(8) osnovne uredbe je bila izvozna cena določena na podlagi cene, ki jo je uvoznik plačal Delti. |
| --- | --- |

(24)

Zelo majhna količina EMD, ki je bila izvožena v Unijo v OPP, je bila prodana neposredno nepovezanemu uvozniku v Uniji. V skladu s členom 2(8) osnovne uredbe je bila izvozna cena določena na podlagi cene, ki jo je uvoznik plačal Delti.

2.3   Primerjava

| (25) | Narejena je bila primerjava med izvozno ceno in konstruirano normalno vrednostjo, pri čemer so se upoštevale navedene in potrjene prilagoditve v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe, in sicer stroški prevoza, zavarovanje, kreditni stroški in manipulativni stroški na strani izvoza. Normalna vrednost je bila določena na podlagi cene franko tovarna z odbitkom stroškov prevoza in kredita. Stroški pakiranja in tehnične pomoči niso bili odbiti, saj so bili že upoštevani pri stroških proizvodnje ter tako vključeni tako v izvozno ceno kot tudi določeno normalno vrednost. |
| --- | --- |

(25)

Narejena je bila primerjava med izvozno ceno in konstruirano normalno vrednostjo, pri čemer so se upoštevale navedene in potrjene prilagoditve v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe, in sicer stroški prevoza, zavarovanje, kreditni stroški in manipulativni stroški na strani izvoza. Normalna vrednost je bila določena na podlagi cene franko tovarna z odbitkom stroškov prevoza in kredita. Stroški pakiranja in tehnične pomoči niso bili odbiti, saj so bili že upoštevani pri stroških proizvodnje ter tako vključeni tako v izvozno ceno kot tudi določeno normalno vrednost.

2.4   Stopnja dampinga

| (26) | Ugotovljeno je bilo, da prodaja EMD s strani Delte v Unijo v OPP ni bila dampinška. Vendar pa je bila zadevna količina zelo majhna, zato se ni mogoče v celoti zanesti na to ugotovitev pri določanju verjetnosti ponovitve dampinga, če bi ukrepi prenehali veljati. |
| --- | --- |

(26)

Ugotovljeno je bilo, da prodaja EMD s strani Delte v Unijo v OPP ni bila dampinška. Vendar pa je bila zadevna količina zelo majhna, zato se ni mogoče v celoti zanesti na to ugotovitev pri določanju verjetnosti ponovitve dampinga, če bi ukrepi prenehali veljati.

3.   Dokazi o verjetnosti ponovitve dampinga

| (27) | Ker iz prodaje v Unijo v OPP ni bilo mogoče sprejeti sklepov, je Komisija proučila, ali obstajajo dokazi, da se bo damping verjetno ponovil, če bi ukrep prenehal. Pri tem je analizirala naslednje elemente: izvozno ceno iz Južne Afrike v druge namembne kraje, proizvodne in proste zmogljivosti v Južni Afriki ter privlačnost trga Unije in drugih tretjih trgov. |
| --- | --- |

(27)

Ker iz prodaje v Unijo v OPP ni bilo mogoče sprejeti sklepov, je Komisija proučila, ali obstajajo dokazi, da se bo damping verjetno ponovil, če bi ukrep prenehal. Pri tem je analizirala naslednje elemente: izvozno ceno iz Južne Afrike v druge namembne kraje, proizvodne in proste zmogljivosti v Južni Afriki ter privlačnost trga Unije in drugih tretjih trgov.

3.1   Izvoz iz Južne Afrike v druge namembne kraje

| (28) | Delta proizvaja tako alkalne EMD kot tudi cink-ogljikove EMD. Glede na to, da v Unije obstaja trg za alkalne EMD, v manjši meri pa tudi za cink-ogljikove EMD, je Komisija proučila izvozne cene obeh vrst EMD v tretje države v OPP. Ta prodaja se je primerjala s konstruirano normalno vrednostjo, kot je izračunana zgoraj, ob upoštevanju razlik, ki vplivajo na primerljivost cen. |
| --- | --- |

(28)

Delta proizvaja tako alkalne EMD kot tudi cink-ogljikove EMD. Glede na to, da v Unije obstaja trg za alkalne EMD, v manjši meri pa tudi za cink-ogljikove EMD, je Komisija proučila izvozne cene obeh vrst EMD v tretje države v OPP. Ta prodaja se je primerjala s konstruirano normalno vrednostjo, kot je izračunana zgoraj, ob upoštevanju razlik, ki vplivajo na primerljivost cen.

| (29) | Prodaja alkalnih EMD v ZDA, ki so Deltin najpomembnejši izvozni trg, je predstavljala približno dve tretjini celotnega izvoza Delte v OPP in ni bila dampinška. Vendar pa je bilo ugotovljeno, da je bila prodaja alkalnih EMD v manjših količinah v druge namembne kraje (na primer Tajsko, Korejo, Kitajsko in Brazilijo) dampinška s stopnjami dampinga 2–21 %. Poleg tega so bile pri izvozu cink-ogljikovih EMD v druge namembne kraje po nizkih cenah in v majhnih količinah, stopnje dampinga višje, in sicer 13–66 %. |
| --- | --- |

(29)

Prodaja alkalnih EMD v ZDA, ki so Deltin najpomembnejši izvozni trg, je predstavljala približno dve tretjini celotnega izvoza Delte v OPP in ni bila dampinška. Vendar pa je bilo ugotovljeno, da je bila prodaja alkalnih EMD v manjših količinah v druge namembne kraje (na primer Tajsko, Korejo, Kitajsko in Brazilijo) dampinška s stopnjami dampinga 2–21 %. Poleg tega so bile pri izvozu cink-ogljikovih EMD v druge namembne kraje po nizkih cenah in v majhnih količinah, stopnje dampinga višje, in sicer 13–66 %.

| (30) | Po razkritju je industrija Unije trdila, da Komisija ne bi smela upoštevati prodaje v ZDA v OPP, saj cene na tem trgu niso ustrezno merilo glede verjetnih ravni cen pri prodaji na trg Unije, če bi ukrepi prenehali veljati. |
| --- | --- |

(30)

Po razkritju je industrija Unije trdila, da Komisija ne bi smela upoštevati prodaje v ZDA v OPP, saj cene na tem trgu niso ustrezno merilo glede verjetnih ravni cen pri prodaji na trg Unije, če bi ukrepi prenehali veljati.

| (31) | Delta je po drugi strani po razkritju od Komisije zahtevala, da posveti posebno pozornost prodaji v ZDA, ki predstavlja veliko večino njenega izvoza alkalnih EMD in je najbolj primerljiva s trgom Unije. |
| --- | --- |

(31)

Delta je po drugi strani po razkritju od Komisije zahtevala, da posveti posebno pozornost prodaji v ZDA, ki predstavlja veliko večino njenega izvoza alkalnih EMD in je najbolj primerljiva s trgom Unije.

| (32) | Komisija je analizirala celoten izvoz v vse namembne kraje, izračunala tehtano povprečno izvozno ceno za izvoz s strani Delte v vse druge namembne kraje, ki niso v EU, podrobno pa je proučila tudi izvozne cene v posamezne tretje države. Če pogledamo vprašanje verjetnosti ponovitve dampinga, je bilo ugotovljeno, da je relevanten celoten izvoz v vse namembne kraje, zlasti glede na občutne razlike v cenah na različnih izvoznih trgih. |
| --- | --- |

(32)

Komisija je analizirala celoten izvoz v vse namembne kraje, izračunala tehtano povprečno izvozno ceno za izvoz s strani Delte v vse druge namembne kraje, ki niso v EU, podrobno pa je proučila tudi izvozne cene v posamezne tretje države. Če pogledamo vprašanje verjetnosti ponovitve dampinga, je bilo ugotovljeno, da je relevanten celoten izvoz v vse namembne kraje, zlasti glede na občutne razlike v cenah na različnih izvoznih trgih.

| (33) | Trg ZDA ima posebne značilnosti in Delti omogoča, da zaračunava precej višje cene kot drugod. V ZDA povpraševanje znatno presega domačo ponudbo. Poleg tega za veliko število potencialnih konkurentov obstajajo velike vstopne ovire, saj za uvoz iz Kitajske in Avstralije veljajo visoke protidampinške dajatve. |
| --- | --- |

(33)

Trg ZDA ima posebne značilnosti in Delti omogoča, da zaračunava precej višje cene kot drugod. V ZDA povpraševanje znatno presega domačo ponudbo. Poleg tega za veliko število potencialnih konkurentov obstajajo velike vstopne ovire, saj za uvoz iz Kitajske in Avstralije veljajo visoke protidampinške dajatve.

| (34) | V teh okoliščinah Komisija ni imela razloga, da bi svoje ugotovitve oprla samo na povprečno izvozno ceno ali proučila le izvoz v eno državo, namesto da bi analizirala celoten izvoz v vse namembne kraje. |
| --- | --- |

(34)

V teh okoliščinah Komisija ni imela razloga, da bi svoje ugotovitve oprla samo na povprečno izvozno ceno ali proučila le izvoz v eno državo, namesto da bi analizirala celoten izvoz v vse namembne kraje.

| (35) | Določanje cen s strani Delte pri prodaji na druge trge kot je trg Unije kaže, da izvoz na njen najpomembnejši trg (ZDA) ni bil dampinški, prodaja v druge namembne kraje pa je bila. Za oceno verjetnosti ponovitve dampinga, če bi ukrepi prenehali veljati, so zato potrebni dodatni kazalniki, kot so navedeni v nadaljevanju. |
| --- | --- |

(35)

Določanje cen s strani Delte pri prodaji na druge trge kot je trg Unije kaže, da izvoz na njen najpomembnejši trg (ZDA) ni bil dampinški, prodaja v druge namembne kraje pa je bila. Za oceno verjetnosti ponovitve dampinga, če bi ukrepi prenehali veljati, so zato potrebni dodatni kazalniki, kot so navedeni v nadaljevanju.

3.2   Proizvodna zmogljivost in prosta zmogljivost v Južni Afriki

| (36) | Delta ima proste zmogljivosti za proizvodnjo EMD, ki bi ji ob izteku ukrepov omogočile ponoven izvoz v Unijo v precejšnjih količinah. Po ocenah Delte, ki jih je potrdila Komisija, te neizkoriščene zmogljivosti predstavljajo 4 000 do 6 000 ton letno. V tem izračunu sta upoštevana pogosto pomanjkanje električne energije v Južni Afriki in količina odpadkov. Ker je pri ročno upravljani tovarni težko ohranjati raven kakovosti, je konzervativna ocena Komisije, da bi to letno predstavljalo 2 000 do 3 000 ton alkalnih EMD, ostalo pa bi bili cink-ogljikovi EMD. Obe vrsti bi bili primerni za trg Unije. Medtem ko bi del vseh cink-ogljikovih EMD mogoče lahko absorbirali trgi drugih tretjih držav, pa nič ne kaže na to, da bi lahko trgi drugih tretjih držav ali domači trg absorbirali precejšnje neizkoriščene zmogljivosti za proizvodnjo EMD. |
| --- | --- |

(36)

Delta ima proste zmogljivosti za proizvodnjo EMD, ki bi ji ob izteku ukrepov omogočile ponoven izvoz v Unijo v precejšnjih količinah. Po ocenah Delte, ki jih je potrdila Komisija, te neizkoriščene zmogljivosti predstavljajo 4 000 do 6 000 ton letno. V tem izračunu sta upoštevana pogosto pomanjkanje električne energije v Južni Afriki in količina odpadkov. Ker je pri ročno upravljani tovarni težko ohranjati raven kakovosti, je konzervativna ocena Komisije, da bi to letno predstavljalo 2 000 do 3 000 ton alkalnih EMD, ostalo pa bi bili cink-ogljikovi EMD. Obe vrsti bi bili primerni za trg Unije. Medtem ko bi del vseh cink-ogljikovih EMD mogoče lahko absorbirali trgi drugih tretjih držav, pa nič ne kaže na to, da bi lahko trgi drugih tretjih držav ali domači trg absorbirali precejšnje neizkoriščene zmogljivosti za proizvodnjo EMD.

| (37) | Delta je med preverjanjem trdila, da je uveljavljen vrhunski dobavitelj za stranke na trgu ZDA, pri čemer izpolnjuje vrzel, ko domači proizvajalci ne proizvedejo dovolj. Izvoz Delte v ZDA je bil v zadnjih štirih letih stabilen, kar pomeni, da Delta ni imela možnosti za povečanje prodaje v ZDA. Če bi bilo mogoče povečati izvoz v ZDA, bi Delta to že storila, da bi izkoristila višje cene na trgu ZDA in večje ekonomije obsega, ki nastajajo zaradi proizvodnje večjih količin. |
| --- | --- |

(37)

Delta je med preverjanjem trdila, da je uveljavljen vrhunski dobavitelj za stranke na trgu ZDA, pri čemer izpolnjuje vrzel, ko domači proizvajalci ne proizvedejo dovolj. Izvoz Delte v ZDA je bil v zadnjih štirih letih stabilen, kar pomeni, da Delta ni imela možnosti za povečanje prodaje v ZDA. Če bi bilo mogoče povečati izvoz v ZDA, bi Delta to že storila, da bi izkoristila višje cene na trgu ZDA in večje ekonomije obsega, ki nastajajo zaradi proizvodnje večjih količin.

| (38) | Prodaja s strani Delte na azijski trg je bila osredotočena bolj na cink-ogljikove EMD. Prodaja s strani podjetja Delta v Azijo predstavlja 50 % njene celotne prodaje cink-ogljikovih EMD. Kitajska ima svoje proizvajalce EMD, tako da je Delta v OPP izvozila na Kitajsko zelo majhno količino alkalnih EMD. Za izvoz EMD na Japonsko trenutno veljajo protidampinški ukrepi, Japonska pa ima tudi svoje proizvajalce EMD, zato ni verjetno, da bi njen trg absorbiral neizkoriščene zmogljivosti Delte. Zato ni verjetno, da bi azijski trg lahko absorbiral proste zmogljivosti Delte za alkalne EMD. |
| --- | --- |

(38)

Prodaja s strani Delte na azijski trg je bila osredotočena bolj na cink-ogljikove EMD. Prodaja s strani podjetja Delta v Azijo predstavlja 50 % njene celotne prodaje cink-ogljikovih EMD. Kitajska ima svoje proizvajalce EMD, tako da je Delta v OPP izvozila na Kitajsko zelo majhno količino alkalnih EMD. Za izvoz EMD na Japonsko trenutno veljajo protidampinški ukrepi, Japonska pa ima tudi svoje proizvajalce EMD, zato ni verjetno, da bi njen trg absorbiral neizkoriščene zmogljivosti Delte. Zato ni verjetno, da bi azijski trg lahko absorbiral proste zmogljivosti Delte za alkalne EMD.

| (39) | Po razkritju je industrija Unije trdila, da so bile neizkoriščene zmogljivosti Delte veliko večje, kot je navedeno zgoraj, ter navedla več dejavnikov, ki bi to potrjevali. Navedla je tudi, da bi se lahko vse neizkoriščene zmogljivosti Delte uporabile za proizvodnjo alkalnih EMD take kakovosti, da bi se lahko prodajali na trg Unije po dampinških cenah. |
| --- | --- |

(39)

Po razkritju je industrija Unije trdila, da so bile neizkoriščene zmogljivosti Delte veliko večje, kot je navedeno zgoraj, ter navedla več dejavnikov, ki bi to potrjevali. Navedla je tudi, da bi se lahko vse neizkoriščene zmogljivosti Delte uporabile za proizvodnjo alkalnih EMD take kakovosti, da bi se lahko prodajali na trg Unije po dampinških cenah.

| (40) | Industrija Unije je tudi navedla, da se bo izvoz Delte v ZDA v bližnji prihodnosti zelo verjetno zmanjšal, saj je eden od proizvajalcev iz ZDA že napovedal povečanje svojih proizvodnih zmogljivosti in verjetno zmanjšanje povpraševanja po EMD v ZDA po napovedanem umiku enega uporabnika EMD s trga. Poleg tega je industrija Unije trdila, da se je prodaja iz Južne Afrike v ZDA po koncu obdobja preiskave že začela zmanjševati. To pomeni, da bi Delta lahko imela dodatne količine EMD, ki bi jih zelo verjetno preusmerila na trg Unije, če bi ukrepi prenehali veljati. |
| --- | --- |

(40)

Industrija Unije je tudi navedla, da se bo izvoz Delte v ZDA v bližnji prihodnosti zelo verjetno zmanjšal, saj je eden od proizvajalcev iz ZDA že napovedal povečanje svojih proizvodnih zmogljivosti in verjetno zmanjšanje povpraševanja po EMD v ZDA po napovedanem umiku enega uporabnika EMD s trga. Poleg tega je industrija Unije trdila, da se je prodaja iz Južne Afrike v ZDA po koncu obdobja preiskave že začela zmanjševati. To pomeni, da bi Delta lahko imela dodatne količine EMD, ki bi jih zelo verjetno preusmerila na trg Unije, če bi ukrepi prenehali veljati.

| (41) | Komisija je med preiskavo preverila Deltin obrat, zmogljivosti in proizvodne zmogljivosti. Kot je navedeno zgoraj, se je Komisija pri svojih izračunih oprla na previdne izračune, zlasti previdne ocene razdelitve proizvodnje alkalnih in cink-ogljikovih EMD na podlagi uporabe neizkoriščenih zmogljivosti. Kljub previdni oceni je ugotovila, da glede na porabo zadevnega izdelka v Uniji obstajajo znatne neizkoriščene zmogljivosti, ki se lahko uporabijo za proizvodnjo alkalnih EMD. |
| --- | --- |

(41)

Komisija je med preiskavo preverila Deltin obrat, zmogljivosti in proizvodne zmogljivosti. Kot je navedeno zgoraj, se je Komisija pri svojih izračunih oprla na previdne izračune, zlasti previdne ocene razdelitve proizvodnje alkalnih in cink-ogljikovih EMD na podlagi uporabe neizkoriščenih zmogljivosti. Kljub previdni oceni je ugotovila, da glede na porabo zadevnega izdelka v Uniji obstajajo znatne neizkoriščene zmogljivosti, ki se lahko uporabijo za proizvodnjo alkalnih EMD.

| (42) | Kar zadeva verjetno gibanje izvoza Delte v ZDA, dokazi, ki so bili predloženi Komisiji, kažejo na to, da bi bil ta izvoz lahko izpostavljen pritiskom, če bi se zmogljivosti v ZDA za proizvodnjo EMD še naprej povečevale, povpraševanje pa zmanjševalo. |
| --- | --- |

(42)

Kar zadeva verjetno gibanje izvoza Delte v ZDA, dokazi, ki so bili predloženi Komisiji, kažejo na to, da bi bil ta izvoz lahko izpostavljen pritiskom, če bi se zmogljivosti v ZDA za proizvodnjo EMD še naprej povečevale, povpraševanje pa zmanjševalo.

| (43) | Po razkritju je eden od uporabnikov trdil, da so neizkoriščene zmogljivosti Delte majhne, saj je imela pred uvedbo ukrepov tržni delež 60–70 %. Če pa bi bile neizkoriščene zmogljivosti Delte, tudi če uporabimo previdno oceno, uporabljene za izvoz v Unijo, bi lahko Delta brez težav občutno povečala svoj tržni delež brez upoštevanja možnosti, da bi se lahko izvoz v druge kraje preusmeril v Unijo. Tak razvoj bi povzročil nadaljnje povečanje potencialnega tržnega deleža Delte. |
| --- | --- |

(43)

Po razkritju je eden od uporabnikov trdil, da so neizkoriščene zmogljivosti Delte majhne, saj je imela pred uvedbo ukrepov tržni delež 60–70 %. Če pa bi bile neizkoriščene zmogljivosti Delte, tudi če uporabimo previdno oceno, uporabljene za izvoz v Unijo, bi lahko Delta brez težav občutno povečala svoj tržni delež brez upoštevanja možnosti, da bi se lahko izvoz v druge kraje preusmeril v Unijo. Tak razvoj bi povzročil nadaljnje povečanje potencialnega tržnega deleža Delte.

3.3   Privlačnost trga Unije in drugih tretjih trgov

| (44) | Delta ima dolgoleten in dobičkonosen prodajni kanal v ZDA in nič ni kazalo, da bi bilo v interesu družbe, da del te prodaje namenoma preusmeri v Unijo. Vendar pa bi se neizkoriščene zmogljivosti, ugotovljene med preiskavo, ali vsaj njihov velik del, verjetno preusmerile v Unijo le iz razlogov, ki so navedeni v uvodnih izjavah. Poleg tega je tako zato, ker je trg Unije med največjimi na svetu. Preden so bili veljavni protidampinški ukrepi uvedeni, je bil trg Unije zelo privlačen za Delto, saj je imela tržni delež 60–70 %. |
| --- | --- |

(44)

Delta ima dolgoleten in dobičkonosen prodajni kanal v ZDA in nič ni kazalo, da bi bilo v interesu družbe, da del te prodaje namenoma preusmeri v Unijo. Vendar pa bi se neizkoriščene zmogljivosti, ugotovljene med preiskavo, ali vsaj njihov velik del, verjetno preusmerile v Unijo le iz razlogov, ki so navedeni v uvodnih izjavah. Poleg tega je tako zato, ker je trg Unije med največjimi na svetu. Preden so bili veljavni protidampinški ukrepi uvedeni, je bil trg Unije zelo privlačen za Delto, saj je imela tržni delež 60–70 %.

| (45) | Da bi Delta na področju cen lahko konkurirala proizvajalcem iz Unije, bi bila prisiljena zmanjšati svoje izvozne cene in tako prodajati po dampinških cenah, da bi dosegla take cene, kot jih je imel eden od proizvajalcev iz Unije v OPP. Delta bi tudi lahko izvoz alkalnih EMD, ki se trenutno prodajajo tretjim državam (razen ZDA), preusmerila v Unijo po dampinških cenah, saj je trg Unije zaradi svoje velikosti in na splošno višjih cen bolj privlačen kot drugi trgi. Če bi morala poleg tega Delta v prihodnosti zmanjšati količine EMD, izvožene v ZDA, bi bil trg Unije zelo verjetno namembni kraj za te dodatne razpoložljive količine. |
| --- | --- |

(45)

Da bi Delta na področju cen lahko konkurirala proizvajalcem iz Unije, bi bila prisiljena zmanjšati svoje izvozne cene in tako prodajati po dampinških cenah, da bi dosegla take cene, kot jih je imel eden od proizvajalcev iz Unije v OPP. Delta bi tudi lahko izvoz alkalnih EMD, ki se trenutno prodajajo tretjim državam (razen ZDA), preusmerila v Unijo po dampinških cenah, saj je trg Unije zaradi svoje velikosti in na splošno višjih cen bolj privlačen kot drugi trgi. Če bi morala poleg tega Delta v prihodnosti zmanjšati količine EMD, izvožene v ZDA, bi bil trg Unije zelo verjetno namembni kraj za te dodatne razpoložljive količine.

| (46) | Po razkritju je Delta navedla, da v skladu s svojo cenovno politiko prodaja na trgu Unije le, če lahko doseže dobičkonosne cene. |
| --- | --- |

(46)

Po razkritju je Delta navedla, da v skladu s svojo cenovno politiko prodaja na trgu Unije le, če lahko doseže dobičkonosne cene.

| (47) | To morda drži ali ne, dobičkonosna prodaja pa je lahko še vedno dampinška, tudi če je izvozna cena nižja od normalne vrednosti. V vsakem primeru ni bil predložen noben dokaz v podporo tej izjavi, saj Delta v zadnjih petih letih v Unijo ni izvozila znatne količine. Poleg tega je industrija Unije trdila, da je Delta v OPP prodala v Uniji majhne količine EMD, da bi obdržala certifikacijo pri strankah v Uniji. |
| --- | --- |

(47)

To morda drži ali ne, dobičkonosna prodaja pa je lahko še vedno dampinška, tudi če je izvozna cena nižja od normalne vrednosti. V vsakem primeru ni bil predložen noben dokaz v podporo tej izjavi, saj Delta v zadnjih petih letih v Unijo ni izvozila znatne količine. Poleg tega je industrija Unije trdila, da je Delta v OPP prodala v Uniji majhne količine EMD, da bi obdržala certifikacijo pri strankah v Uniji.

| (48) | Delta je trdila tudi, da je bila povprečna uvozna cena EMD v Uniji v letu 2012 1 809 EUR na tono, kar presega njihovo normalno vrednost in po mnenju Delte kaže na to, da lahko konkurira drugim uvoznikom brez dampinga. |
| --- | --- |

(48)

Delta je trdila tudi, da je bila povprečna uvozna cena EMD v Uniji v letu 2012 1 809 EUR na tono, kar presega njihovo normalno vrednost in po mnenju Delte kaže na to, da lahko konkurira drugim uvoznikom brez dampinga.

| (49) | Vendar pa je ta povprečna številka sestavljena iz izjemno dragega uvoza iz ZDA in mnogo bolj poceni uvoza s Kitajske. Uvoza iz ZDA ni bilo mogoče vključiti v to primerjavo, saj so se zaradi izjemno visoke ravni cen, tj. trikrat ali štirikrat višje od normalne cene, ki se zaračunava na trgu Unije, pojavili dvomi v zanesljivost teh cen in/ali uvoženega izdelka. Da bi Delta na področju cen lahko konkurirala kitajskim uvoznikom, tj. s ceno okrog 1 200 EUR na tono, bi na trgu Unije prodajala po dampinških cenah. |
| --- | --- |

(49)

Vendar pa je ta povprečna številka sestavljena iz izjemno dragega uvoza iz ZDA in mnogo bolj poceni uvoza s Kitajske. Uvoza iz ZDA ni bilo mogoče vključiti v to primerjavo, saj so se zaradi izjemno visoke ravni cen, tj. trikrat ali štirikrat višje od normalne cene, ki se zaračunava na trgu Unije, pojavili dvomi v zanesljivost teh cen in/ali uvoženega izdelka. Da bi Delta na področju cen lahko konkurirala kitajskim uvoznikom, tj. s ceno okrog 1 200 EUR na tono, bi na trgu Unije prodajala po dampinških cenah.

4.   Sklep o verjetnosti ponovitve dampinga

| (50) | Glede na navedeno je verjetno, da bi se damping ponovil, če bi ukrepi prenehali veljati. Alkalni EMD, ki jih proizvaja Delta, so vrsta izdelka, ki bi se verjetno prodajal v Uniji, če bi ukrepi prenehali veljati, saj je Delta to vrsto izdelka že izvažala. Poleg tega je v Uniji trenutno največje povpraševanje po alkalnih EMD. Vendar pa je preiskava pokazala, da je bila prodaja alkalnih EMD v druge namembne kraje, na primer Južno Korejo, Kitajsko in Brazilijo, dampinška s stopnjami dampinga 2–21 %. |
| --- | --- |

(50)

Glede na navedeno je verjetno, da bi se damping ponovil, če bi ukrepi prenehali veljati. Alkalni EMD, ki jih proizvaja Delta, so vrsta izdelka, ki bi se verjetno prodajal v Uniji, če bi ukrepi prenehali veljati, saj je Delta to vrsto izdelka že izvažala. Poleg tega je v Uniji trenutno največje povpraševanje po alkalnih EMD. Vendar pa je preiskava pokazala, da je bila prodaja alkalnih EMD v druge namembne kraje, na primer Južno Korejo, Kitajsko in Brazilijo, dampinška s stopnjami dampinga 2–21 %.

| (51) | Poleg tega so neizkoriščene zmogljivosti Delte v primerjavi s celotno potrošnjo v Uniji v OPP zelo velike. Če bi bile te zmogljivosti uporabljene za izvoz v Unijo in konkuriranje proizvajalcem iz Unije ali večjim izvoznikom iz tretjih držav na področju cen, je zelo verjetno, da bi bil ta izvoz dampinški. |
| --- | --- |

(51)

Poleg tega so neizkoriščene zmogljivosti Delte v primerjavi s celotno potrošnjo v Uniji v OPP zelo velike. Če bi bile te zmogljivosti uporabljene za izvoz v Unijo in konkuriranje proizvajalcem iz Unije ali večjim izvoznikom iz tretjih držav na področju cen, je zelo verjetno, da bi bil ta izvoz dampinški.

D.   OPREDELITEV INDUSTRIJE UNIJE

| (52) | V OPP sta podoben izdelek proizvajala dva proizvajalca v Uniji, in sicer THA in Cegasa, ki sta v celoti sodelovala pri preiskavi. Družba Cegasa, ki v tistem času ni proizvajala za prosti trg, ampak za lastno uporabo, ni bila pritožnik in ni sodelovala v prvotni preiskavi, vendar preiskavi ni nasprotovala. |
| --- | --- |

(52)

V OPP sta podoben izdelek proizvajala dva proizvajalca v Uniji, in sicer THA in Cegasa, ki sta v celoti sodelovala pri preiskavi. Družba Cegasa, ki v tistem času ni proizvajala za prosti trg, ampak za lastno uporabo, ni bila pritožnik in ni sodelovala v prvotni preiskavi, vendar preiskavi ni nasprotovala.

| (53) | Po razkritju je ena od zainteresiranih strani izrazila dvome glede sprejemljivosti družbe Cegasa kot vložnika v pregledu zaradi izteka, saj ni bila pritožnik v prvotni preiskavi in ni proizvajala za prosti trg, tako da v tistem času ni bila oškodovana. Ta trditev je bila zavrnjena, saj mora biti zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepov vložen s strani ali v imenu proizvajalcev iz Unije, vendar ni treba, da gre (samo) za prvotne pritožnike. |
| --- | --- |

(53)

Po razkritju je ena od zainteresiranih strani izrazila dvome glede sprejemljivosti družbe Cegasa kot vložnika v pregledu zaradi izteka, saj ni bila pritožnik v prvotni preiskavi in ni proizvajala za prosti trg, tako da v tistem času ni bila oškodovana. Ta trditev je bila zavrnjena, saj mora biti zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepov vložen s strani ali v imenu proizvajalcev iz Unije, vendar ni treba, da gre (samo) za prvotne pritožnike.

| (54) | Navedena dva proizvajalca pokrivata celotno proizvodnjo EMD v Uniji in predstavljata „industrijo Unije“ v smislu členov 4(1) in 5(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(54)

Navedena dva proizvajalca pokrivata celotno proizvodnjo EMD v Uniji in predstavljata „industrijo Unije“ v smislu členov 4(1) in 5(4) osnovne uredbe.

| (55) | Za analizo škode so bili zaradi sodelovanja celotne industrije Unije na mikroekonomski ravni določeni vsi kazalniki škode. Za zaščito zaupnosti so vsi podatki predstavljani v obliki indeksov ali razponov. |
| --- | --- |

(55)

Za analizo škode so bili zaradi sodelovanja celotne industrije Unije na mikroekonomski ravni določeni vsi kazalniki škode. Za zaščito zaupnosti so vsi podatki predstavljani v obliki indeksov ali razponov.

E.   RAZMERE NA TRGU UNIJE

1.   Potrošnja na trgu Unije

| (56) | Potrošnja v Uniji je bila določena na podlagi (i) preverjenih podatkov o prodaji s strani industrije Unije na trgu Unije, (ii) preverjenih podatkov o količini uvoza od edinega proizvajalca iz Južne Afrike in (iii) uvoza iz drugih držav na podlagi podatkov Eurostata. |
| --- | --- |

(56)

Potrošnja v Uniji je bila določena na podlagi (i) preverjenih podatkov o prodaji s strani industrije Unije na trgu Unije, (ii) preverjenih podatkov o količini uvoza od edinega proizvajalca iz Južne Afrike in (iii) uvoza iz drugih držav na podlagi podatkov Eurostata.

| (57) | Potrošnja EMD v Uniji je med letom 2009 in OPP ostala stabilna. V letih 2010 in 2011 se je povečala, v letu 2012 pa se je spet zmanjšala na raven iz leta 2009.

  Tabela 1 | 2009 | 2010 | 2011 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks (2009 = 100) | 100 | 102 | 108 | 100 |

(57)

Potrošnja EMD v Uniji je med letom 2009 in OPP ostala stabilna. V letih 2010 in 2011 se je povečala, v letu 2012 pa se je spet zmanjšala na raven iz leta 2009.

Tabela 1

2009

2010

2011

OPP

Indeks (2009 = 100)

100

102

108

100

2.   Uvoz iz Južne Afrike

2.1   Količine in tržni delež

| (58) | Po uvedbi ukrepov se je uvoz iz Južne Afrike praktično ustavil.

  Tabela 2 | 2009 | 2010 | 2011 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg uvoza iz Južne Afrike, za katerega veljajo ukrepi | 100 | 2 | 3 | 1 |
| Tržni delež uvoza iz Južne Afrike, za katerega veljajo ukrepi | 100 | 2 | 4 | 1 |

(58)

Po uvedbi ukrepov se je uvoz iz Južne Afrike praktično ustavil.

Tabela 2

2009

2010

2011

OPP

Obseg uvoza iz Južne Afrike, za katerega veljajo ukrepi

100

2

3

1

Tržni delež uvoza iz Južne Afrike, za katerega veljajo ukrepi

100

2

4

1

2.2   Cene in nelojalno nižanje cen

| (59) | Zaradi prodaje EMD iz Južne Afrike v Unijo v majhnih količinah v OPP se cene industrije Unije niso nelojalno znižale. Vendar ta prodaja zaradi majhnega obsega ni dovolj zanesljiva, da bi bilo mogoče sprejeti smiselne sklepe. |
| --- | --- |

(59)

Zaradi prodaje EMD iz Južne Afrike v Unijo v majhnih količinah v OPP se cene industrije Unije niso nelojalno znižale. Vendar ta prodaja zaradi majhnega obsega ni dovolj zanesljiva, da bi bilo mogoče sprejeti smiselne sklepe.

| (60) | Zato je bila narejena primerjava tudi med cenami EMD, proizvedenih in prodanih s strani industrije Unije, ter EMD, proizvedenimi v Južni Afriki in prodanimi v druge dele sveta, in sicer na podlagi dveh scenarijev: z in brez prodaje v ZDA. Razlog za analizo z izključitvijo izvozne cene Delte v ZDA so bile posebne tržne razmere v ZDA, zaradi katerih so bile cene izvoza Delte zelo visoke v primerjavi z drugimi državami (glej zgornje uvodne izjave). |
| --- | --- |

(60)

Zato je bila narejena primerjava tudi med cenami EMD, proizvedenih in prodanih s strani industrije Unije, ter EMD, proizvedenimi v Južni Afriki in prodanimi v druge dele sveta, in sicer na podlagi dveh scenarijev: z in brez prodaje v ZDA. Razlog za analizo z izključitvijo izvozne cene Delte v ZDA so bile posebne tržne razmere v ZDA, zaradi katerih so bile cene izvoza Delte zelo visoke v primerjavi z drugimi državami (glej zgornje uvodne izjave).

| (61) | Primerjava je pokazala, da prodaja iz Južne Afrike v druge dele sveta v OPP ni nelojalno nižala cen industrije Unije, če so se upoštevale cene prodaje v ZDA, je pa nelojalno nižala cene industrije Unije, če se prodaje v ZDA ni upoštevalo. Poleg tega so ob izključitvi prodaje v ZDA izvozne cene Delte nelojalno nižale tudi cene industrije Unije. |
| --- | --- |

(61)

Primerjava je pokazala, da prodaja iz Južne Afrike v druge dele sveta v OPP ni nelojalno nižala cen industrije Unije, če so se upoštevale cene prodaje v ZDA, je pa nelojalno nižala cene industrije Unije, če se prodaje v ZDA ni upoštevalo. Poleg tega so ob izključitvi prodaje v ZDA izvozne cene Delte nelojalno nižale tudi cene industrije Unije.

| (62) | Po razkritju je industrija Unije trdila, da cene prodaje Delte v ZDA ne nakazujejo na prihodnje cene v Uniji ter da se takih cen zaradi strukturnih razlik med trgoma Unije in ZDA ne bi smelo upoštevati. Po drugi strani je Delta ponovno poudarila, da je trg ZDA zrel trg EMD, kjer domači proizvajalci in izvozniki prosto konkurirajo in kjer je veliko uporabnikov, vključno z uporabniki, ki so prisotni tudi v Uniji. Zato prodaja Delte v ZDA ne bi smela biti izključena. Delta je poleg tega menila, da Komisija za izračun nelojalnega nižanja cen v prvotni preiskavi ne bi smela uporabiti ciljnega dobička industrije Unije ob odsotnosti dampinškega uvoza. |
| --- | --- |

(62)

Po razkritju je industrija Unije trdila, da cene prodaje Delte v ZDA ne nakazujejo na prihodnje cene v Uniji ter da se takih cen zaradi strukturnih razlik med trgoma Unije in ZDA ne bi smelo upoštevati. Po drugi strani je Delta ponovno poudarila, da je trg ZDA zrel trg EMD, kjer domači proizvajalci in izvozniki prosto konkurirajo in kjer je veliko uporabnikov, vključno z uporabniki, ki so prisotni tudi v Uniji. Zato prodaja Delte v ZDA ne bi smela biti izključena. Delta je poleg tega menila, da Komisija za izračun nelojalnega nižanja cen v prvotni preiskavi ne bi smela uporabiti ciljnega dobička industrije Unije ob odsotnosti dampinškega uvoza.

| (63) | V tej zadevi, ko se je uvoz iz zadevne države po uvedbi originalnih ukrepov praktično ustavil, mora preiskovalni organ izvesti v prihodnost usmerjeno analizo na podlagi več razumnih predpostavk, vključno s ceno, po kateri bi Delta v primeru izteka ukrepov svoje EMD prodajala v Unijo. |
| --- | --- |

(63)

V tej zadevi, ko se je uvoz iz zadevne države po uvedbi originalnih ukrepov praktično ustavil, mora preiskovalni organ izvesti v prihodnost usmerjeno analizo na podlagi več razumnih predpostavk, vključno s ceno, po kateri bi Delta v primeru izteka ukrepov svoje EMD prodajala v Unijo.

| (64) | Dejstvo je, da je vsak trg EMD drugačen (ZDA, EU, Azija), proizvajalci EMD pa uporabljajo različne strategije določanja cen, pri čemer ne upoštevajo le stroškov proizvodnje, pač pa tudi proizvodne zmogljivosti v ciljni državi, potrebo po (ponovni) pridobitvi tržnih deležev in lokalne pogoje konkurence. Prav tako je dejstvo, da Delta zaračunava močno višje cene pri prodaji EMD na trg ZDA kot na druge trge. Zato se pričakuje, da prihodnje cene prodaje Delte v Unijo ne bodo temeljile na njenih sedanjih cenah pri prodaji v ZDA, pač pa bodo odvisne od posebnih pogojev in značilnosti trga Unije. |
| --- | --- |

(64)

Dejstvo je, da je vsak trg EMD drugačen (ZDA, EU, Azija), proizvajalci EMD pa uporabljajo različne strategije določanja cen, pri čemer ne upoštevajo le stroškov proizvodnje, pač pa tudi proizvodne zmogljivosti v ciljni državi, potrebo po (ponovni) pridobitvi tržnih deležev in lokalne pogoje konkurence. Prav tako je dejstvo, da Delta zaračunava močno višje cene pri prodaji EMD na trg ZDA kot na druge trge. Zato se pričakuje, da prihodnje cene prodaje Delte v Unijo ne bodo temeljile na njenih sedanjih cenah pri prodaji v ZDA, pač pa bodo odvisne od posebnih pogojev in značilnosti trga Unije.

| (65) | V dokumentu o razkritju so se za izračun dampinga prodajne cene alkalnih EMD Delte na različnih trgih primerjale z določeno normalno vrednostjo, za izračun nelojalnega nižanja cen pa so se upoštevale tudi cene enega od cink-ogljikovih EMD. Po razkritju je industrija Unije trdila, da bi se morala pri izračunu dampinga in škode upoštevati celotna prodaja alkalnih in cink-ogljikovih EMD Delte. Delta je v nasprotju s tem trdila, da se ne bi smela upoštevati prodaja cink-ogljikovih EMD, saj je velika večina porabljenih EMD v Uniji alkalnih, ti so pa tudi edini EMD, ki jih Delta izvaža v Unijo. |
| --- | --- |

(65)

V dokumentu o razkritju so se za izračun dampinga prodajne cene alkalnih EMD Delte na različnih trgih primerjale z določeno normalno vrednostjo, za izračun nelojalnega nižanja cen pa so se upoštevale tudi cene enega od cink-ogljikovih EMD. Po razkritju je industrija Unije trdila, da bi se morala pri izračunu dampinga in škode upoštevati celotna prodaja alkalnih in cink-ogljikovih EMD Delte. Delta je v nasprotju s tem trdila, da se ne bi smela upoštevati prodaja cink-ogljikovih EMD, saj je velika večina porabljenih EMD v Uniji alkalnih, ti so pa tudi edini EMD, ki jih Delta izvaža v Unijo.

| (66) | Komisija je ugotovila, da bi bilo treba pri izračunu dampinga in škode upoštevati alkalne in cink-ogljikove EMD vseh vrst. Glavna razloga sta: prvič, kot je že navedeno, v Uniji obstaja tudi trg in posledično povpraševanje za cink-ogljikove EMD, čeprav je manjši od trga alkalnih EMD. Ta trg bi bil lahko zanimiv tudi za Delto pri izvozu EMD v Unijo. Drugič, Delta proizvaja alkalne in cink-ogljikove EMD v istem obratu na isti proizvodni liniji, uporablja pa tudi iste surovine in proizvodni postopek. Glede na nastavitev parametrov pri elektrolizi (gostota toka, temperatura, koncentracija elektrolitov itd.) lahko proizvajalci EMD izberejo, ali bodo proizvedli alkalne ali cink-ogljikove EMD. Zato je nelojalno nižanje cen ustrezneje izračunati s primerjavo povprečne izvozne cene EMD Delte (tako alkalnih kot cink-ogljikovih) in povprečne prodajne cene proizvajalcev EMD v Uniji (tako alkalnih kot cink-ogljikovih). |
| --- | --- |

(66)

Komisija je ugotovila, da bi bilo treba pri izračunu dampinga in škode upoštevati alkalne in cink-ogljikove EMD vseh vrst. Glavna razloga sta: prvič, kot je že navedeno, v Uniji obstaja tudi trg in posledično povpraševanje za cink-ogljikove EMD, čeprav je manjši od trga alkalnih EMD. Ta trg bi bil lahko zanimiv tudi za Delto pri izvozu EMD v Unijo. Drugič, Delta proizvaja alkalne in cink-ogljikove EMD v istem obratu na isti proizvodni liniji, uporablja pa tudi iste surovine in proizvodni postopek. Glede na nastavitev parametrov pri elektrolizi (gostota toka, temperatura, koncentracija elektrolitov itd.) lahko proizvajalci EMD izberejo, ali bodo proizvedli alkalne ali cink-ogljikove EMD. Zato je nelojalno nižanje cen ustrezneje izračunati s primerjavo povprečne izvozne cene EMD Delte (tako alkalnih kot cink-ogljikovih) in povprečne prodajne cene proizvajalcev EMD v Uniji (tako alkalnih kot cink-ogljikovih).

| (67) | Kar zadeva analizo nelojalnega nižanja cen, je Komisija kot referenco uporabila ciljni dobiček, ki ga je dosegla industrija Unije v odsotnosti dampinškega izvoza v prvotni preiskavi, ki ustreza dobičku, ki ga lahko kapitalsko intenzivna industrija, kot je proizvodnja EMD, pričakuje v normalnih pogojih konkurence. Vendar pa vprašanje najustreznejšega ciljnega dobička v okviru tega pregleda zaradi izteka ukrepov ni relevantno. Komisija priznava, da ni šlo za nadaljevanje dampinga, zato tudi ni bilo nadaljevanja škode zaradi nelojalnega nižanja cen. Analiza je zato usmerjena v prihodnost, njen namen pa je predvideti verjetnost ponovitve škode v primeru ponovitve dampinga. |
| --- | --- |

(67)

Kar zadeva analizo nelojalnega nižanja cen, je Komisija kot referenco uporabila ciljni dobiček, ki ga je dosegla industrija Unije v odsotnosti dampinškega izvoza v prvotni preiskavi, ki ustreza dobičku, ki ga lahko kapitalsko intenzivna industrija, kot je proizvodnja EMD, pričakuje v normalnih pogojih konkurence. Vendar pa vprašanje najustreznejšega ciljnega dobička v okviru tega pregleda zaradi izteka ukrepov ni relevantno. Komisija priznava, da ni šlo za nadaljevanje dampinga, zato tudi ni bilo nadaljevanja škode zaradi nelojalnega nižanja cen. Analiza je zato usmerjena v prihodnost, njen namen pa je predvideti verjetnost ponovitve škode v primeru ponovitve dampinga.

| (68) | Delta je trdila, da se zdi ocena stroškov po uvozu prenizka, saj se niso upoštevali stroški dostave izdelka strankam iz pristanišča v Antwerpnu. |
| --- | --- |

(68)

Delta je trdila, da se zdi ocena stroškov po uvozu prenizka, saj se niso upoštevali stroški dostave izdelka strankam iz pristanišča v Antwerpnu.

| (69) | Vendar je Komisija primerjala cene industrije Unije na ravni franko tovarna s cenami izvoznikov na mejah Unije in stroški po uvozu zadevajo le manipulativne stroške in testiranje, ne pa tudi stroškov prevoza. Ta trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(69)

Vendar je Komisija primerjala cene industrije Unije na ravni franko tovarna s cenami izvoznikov na mejah Unije in stroški po uvozu zadevajo le manipulativne stroške in testiranje, ne pa tudi stroškov prevoza. Ta trditev je bila zato zavrnjena.

3.   Uvoz iz drugih tretjih držav

| (70) | V spodnji tabeli so prikazani razvoj obsega in tržnega deleža uvoza iz drugih tretjih držav v obravnavanem obdobju ter povprečna cena tega uvoza.

  Tabela 3 | 2009 | 2010 | 2011 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg uvoza iz drugih držav (v tonah) | 5 000–10 000 | 10 000–15 000 | 5 000–10 000 | 5 000–10 000 |
| Indeks (2009 = 100) | 100 | 113 | 92 | 88 |
| Tržni delež uvoza iz drugih tretjih držav | 25 %–30 % | 30 %–35 % | 20 %–25 % | 20 %–25 % |
| Vrednost uvoza iz drugih držav (v milijonih EUR) | 10–15 | 15–20 | 10–15 | 10–15 |
| Indeks (2009 = 100) | 100 | 113 | 93 | 102 |
| Uvozna cena (EUR/tono) | 1 566 | 1 572 | 1 590 | 1 809 |
| Vir: Eurostat. |

(70)

V spodnji tabeli so prikazani razvoj obsega in tržnega deleža uvoza iz drugih tretjih držav v obravnavanem obdobju ter povprečna cena tega uvoza.

Tabela 3

2009

2010

2011

OPP

Obseg uvoza iz drugih držav (v tonah)

5 000–10 000

10 000–15 000

5 000–10 000

5 000–10 000

Indeks (2009 = 100)

100

113

92

88

Tržni delež uvoza iz drugih tretjih držav

25 %–30 %

30 %–35 %

20 %–25 %

20 %–25 %

Vrednost uvoza iz drugih držav (v milijonih EUR)

10–15

15–20

10–15

10–15

Indeks (2009 = 100)

100

113

93

102

Uvozna cena (EUR/tono)

1 566

1 572

1 590

1 809

Vir: Eurostat.

| (71) | Obseg uvoza EMD iz drugih tretjih držav v Unijo se je v obravnavanem obdobju zmanjšal. Cene tega uvoza presegajo povprečne cene industrije Unije in cene prodaje Unije na druge trge v OPP ob neupoštevanju ZDA. Kot navedeno je cena 1 809 EUR na tono povprečna cena za zelo različne uvozne cene, od poceni uvoza s Kitajske do zelo dragega uvoza iz ZDA. Zlasti so zelo visoke zabeležene cene uvoza iz ZDA v primerjavi z vsemi drugimi cenami proizvajalcev v Uniji, Delte in drugih izvoznikov, tako da se pri analizi ni mogoče zanesti nanje. Zato to povprečje kot tako ne more biti referenčna cena za prihodnji uvoz iz Južne Afrike. Delta na področju cen ne bi konkurirala z uvozom iz ZDA, ampak s cenami industrije Unije. |
| --- | --- |

(71)

Obseg uvoza EMD iz drugih tretjih držav v Unijo se je v obravnavanem obdobju zmanjšal. Cene tega uvoza presegajo povprečne cene industrije Unije in cene prodaje Unije na druge trge v OPP ob neupoštevanju ZDA. Kot navedeno je cena 1 809 EUR na tono povprečna cena za zelo različne uvozne cene, od poceni uvoza s Kitajske do zelo dragega uvoza iz ZDA. Zlasti so zelo visoke zabeležene cene uvoza iz ZDA v primerjavi z vsemi drugimi cenami proizvajalcev v Uniji, Delte in drugih izvoznikov, tako da se pri analizi ni mogoče zanesti nanje. Zato to povprečje kot tako ne more biti referenčna cena za prihodnji uvoz iz Južne Afrike. Delta na področju cen ne bi konkurirala z uvozom iz ZDA, ampak s cenami industrije Unije.

4.   Gospodarski položaj industrije Unije

| (72) | V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe so bili proučeni vsi pomembni ekonomski dejavniki in kazalniki, ki so vplivali na položaj industrije Unije v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(72)

V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe so bili proučeni vsi pomembni ekonomski dejavniki in kazalniki, ki so vplivali na položaj industrije Unije v obravnavanem obdobju.

(a)   Proizvodnja

| (73) | Proizvodnja Unije se je med letom 2009 in OPP povečala za 6 %. Natančneje, med letoma 2009 in 2011 se je povečala za 7 odstotnih točk, nato pa se je v OPP zmanjšala za eno odstotno točko.

  Tabela 4 | 2009 | 2010 | 2011 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks (2009 = 100) | 100 | 102 | 107 | 106 |
| Vir: Izpolnjeni vprašalniki, zahtevek za pregled. |

(73)

Proizvodnja Unije se je med letom 2009 in OPP povečala za 6 %. Natančneje, med letoma 2009 in 2011 se je povečala za 7 odstotnih točk, nato pa se je v OPP zmanjšala za eno odstotno točko.

Tabela 4

2009

2010

2011

OPP

Indeks (2009 = 100)

100

102

107

106

Vir: Izpolnjeni vprašalniki, zahtevek za pregled.

(b)   Proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

| (74) | Proizvodne zmogljivosti proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju povečale za 9 %, predvsem zaradi manjših izboljšav proizvodnega procesa (tj. brez večjih naložb v nove obrate ali opremo). |
| --- | --- |

(74)

Proizvodne zmogljivosti proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju povečale za 9 %, predvsem zaradi manjših izboljšav proizvodnega procesa (tj. brez večjih naložb v nove obrate ali opremo).

| (75) | Ker je bilo povečanje zmogljivosti večje od povečanja proizvodnje, se je izkoriščenost zmogljivosti zmanjšala za 3 odstotne točke.

  Tabela 5 | 2009 | 2010 | 2011 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Proizvodna zmogljivost
  Indeks (2009 = 100) | 100 | 103 | 108 | 109 |
| Izkoriščenost zmogljivosti
  Indeks (2009 = 100) | 100 | 99 | 99 | 97 |
| Vir: Izpolnjeni vprašalniki, zahtevek za pregled. |

(75)

Ker je bilo povečanje zmogljivosti večje od povečanja proizvodnje, se je izkoriščenost zmogljivosti zmanjšala za 3 odstotne točke.

Tabela 5

2009

2010

2011

OPP

Proizvodna zmogljivost

Indeks (2009 = 100)

100

103

108

109

Izkoriščenost zmogljivosti

Indeks (2009 = 100)

100

99

99

97

Vir: Izpolnjeni vprašalniki, zahtevek za pregled.

(c)   Zaloge

| (76) | V obravnavanem obdobju je ostala količina zalog stabilna. V letu 2011 se je zmanjšala, v OPP pa se je vrnila na raven iz leta 2009.

  Tabela 6 | 2009 | 2010 | 2011 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks (2009 = 100) | 100 | 103 | 86 | 100 |
| Vir: Izpolnjeni vprašalniki. |

(76)

V obravnavanem obdobju je ostala količina zalog stabilna. V letu 2011 se je zmanjšala, v OPP pa se je vrnila na raven iz leta 2009.

Tabela 6

2009

2010

2011

OPP

Indeks (2009 = 100)

100

103

86

100

Vir: Izpolnjeni vprašalniki.

(d)   Obseg prodaje

| (77) | Obseg prodaje proizvajalcev iz Unije nepovezanim strankam na trgu Unije se je med letom 2009 in OPP povečal za 10 %. V letu 2011 se je v primerjavi z letom 2009 povečal za 20 %, nato pa se je v OPP zmanjšal za 10 odstotnih točk.

  Tabela 7 | 2009 | 2010 | 2011 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks (2009 = 100) | 100 | 103 | 120 | 110 |
| Vir: Izpolnjeni vprašalniki, zahtevek za pregled. |

(77)

Obseg prodaje proizvajalcev iz Unije nepovezanim strankam na trgu Unije se je med letom 2009 in OPP povečal za 10 %. V letu 2011 se je v primerjavi z letom 2009 povečal za 20 %, nato pa se je v OPP zmanjšal za 10 odstotnih točk.

Tabela 7

2009

2010

2011

OPP

Indeks (2009 = 100)

100

103

120

110

Vir: Izpolnjeni vprašalniki, zahtevek za pregled.

(e)   Tržni delež

| (78) | Med letom 2009 in OPP se je tržni delež proizvajalcev iz Unije na trgu povečal za 10 odstotnih točk. To povečanje tržnega deleža je mogoče pojasniti z zmanjšanjem tržnega deleža uvoza v Unijo.

  Tabela 8 | 2009 | 2010 | 2011 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tržni delež industrije Unije | 65 %–70 % | 65 %–70 % | 75 %–80 % | 75 %–80 % |
| Indeks (2009 = 100) | 100 | 101 | 111 | 110 |
| Vir: Izpolnjeni vprašalniki, zahtevek za pregled in Eurostat. |

(78)

Med letom 2009 in OPP se je tržni delež proizvajalcev iz Unije na trgu povečal za 10 odstotnih točk. To povečanje tržnega deleža je mogoče pojasniti z zmanjšanjem tržnega deleža uvoza v Unijo.

Tabela 8

2009

2010

2011

OPP

Tržni delež industrije Unije

65 %–70 %

65 %–70 %

75 %–80 %

75 %–80 %

Indeks (2009 = 100)

100

101

111

110

Vir: Izpolnjeni vprašalniki, zahtevek za pregled in Eurostat.

(f)   Rast

| (79) | Potrošnja v Uniji je ostala med letom 2009 in OPP stabilna, kot je razvidno iz tabele 1 zgoraj. Drugi kazalniki ne kažejo na večjo rast v zvezi z izdelkom, ki se pregleduje, na trgu Unije. |
| --- | --- |

(79)

Potrošnja v Uniji je ostala med letom 2009 in OPP stabilna, kot je razvidno iz tabele 1 zgoraj. Drugi kazalniki ne kažejo na večjo rast v zvezi z izdelkom, ki se pregleduje, na trgu Unije.

(g)   Zaposlenost

| (80) | Stopnja zaposlenosti v industriji Unije se je med letom 2009 in OPP znižala za 9 %.

  Tabela 9 | 2009 | 2010 | 2011 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks (2009 = 100) | 100 | 91 | 90 | 91 |
| Vir: Izpolnjeni vprašalniki, zahtevek za pregled. |

(80)

Stopnja zaposlenosti v industriji Unije se je med letom 2009 in OPP znižala za 9 %.

Tabela 9

2009

2010

2011

OPP

Indeks (2009 = 100)

100

91

90

91

Vir: Izpolnjeni vprašalniki, zahtevek za pregled.

(h)   Produktivnost

| (81) | Produktivnost delovne sile industrije Unije, merjene s proizvodnjo (v tonah) na zaposleno osebo na leto, se je v obravnavanem obdobju povečala za 18 %. To je posledica tega, da se je proizvodnja povečala za 6 %, stopnja zaposlenosti pa se je zmanjšala za 9 %. Še zlasti je bilo to očitno v letu 2011, ko se je proizvodnja povečala, medtem ko se je raven zaposlenosti še naprej zniževala, pri čemer je bila produktivnost za 20 odstotnih točk višja kot leta 2009.

  Tabela 10 | 2009 | 2010 | 2011 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks (2009 = 100) | 100 | 112 | 120 | 118 |
| Vir: Izpolnjeni vprašalniki, zahtevek za pregled. |

(81)

Produktivnost delovne sile industrije Unije, merjene s proizvodnjo (v tonah) na zaposleno osebo na leto, se je v obravnavanem obdobju povečala za 18 %. To je posledica tega, da se je proizvodnja povečala za 6 %, stopnja zaposlenosti pa se je zmanjšala za 9 %. Še zlasti je bilo to očitno v letu 2011, ko se je proizvodnja povečala, medtem ko se je raven zaposlenosti še naprej zniževala, pri čemer je bila produktivnost za 20 odstotnih točk višja kot leta 2009.

Tabela 10

2009

2010

2011

OPP

Indeks (2009 = 100)

100

112

120

118

Vir: Izpolnjeni vprašalniki, zahtevek za pregled.

(i)   Dejavniki, ki vplivajo na prodajne cene

| (82) | Letne povprečne prodajne cene industrije Unije na trgu Unije nepovezanim strankam so se med letom 2009 in OPP zmanjšale za 11 %.

  Tabela 11 | 2009 | 2010 | 2011 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks (2009 = 100) | 100 | 95 | 93 | 89 |
| Vir: Izpolnjeni vprašalniki, zahtevek za pregled. |

(82)

Letne povprečne prodajne cene industrije Unije na trgu Unije nepovezanim strankam so se med letom 2009 in OPP zmanjšale za 11 %.

Tabela 11

2009

2010

2011

OPP

Indeks (2009 = 100)

100

95

93

89

Vir: Izpolnjeni vprašalniki, zahtevek za pregled.

(j)   Višina stopnje dampinga in okrevanje po preteklem dampingu

| (83) | Ker se je uvoz iz Južne Afrike po uvedbi veljavnih protidampinških ukrepov praktično ustavil, višine stopenj dampinga ni mogoče oceniti. Vendar je bilo na podlagi zgornjih ključnih ekonomskih kazalnikov, navedenih zgoraj in v nadaljevanju, ugotovljeno, da je industrija Unije še vedno šibka in ranljiva. |
| --- | --- |

(83)

Ker se je uvoz iz Južne Afrike po uvedbi veljavnih protidampinških ukrepov praktično ustavil, višine stopenj dampinga ni mogoče oceniti. Vendar je bilo na podlagi zgornjih ključnih ekonomskih kazalnikov, navedenih zgoraj in v nadaljevanju, ugotovljeno, da je industrija Unije še vedno šibka in ranljiva.

(k)   Plače

| (84) | Kljub temu, da so se skupni stroški dela znižali, so se povprečni stroški dela v obravnavanem obdobju zaradi zmanjšanja celotne delovne sile povišali.

  Tabela 12 | 2009 | 2010 | 2011 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks (2009 = 100) | 100 | 102 | 103 | 103 |
| Vir: Izpolnjeni vprašalniki. |

(84)

Kljub temu, da so se skupni stroški dela znižali, so se povprečni stroški dela v obravnavanem obdobju zaradi zmanjšanja celotne delovne sile povišali.

Tabela 12

2009

2010

2011

OPP

Indeks (2009 = 100)

100

102

103

103

Vir: Izpolnjeni vprašalniki.

(l)   Dobičkonosnost in donosnost naložb

| (85) | V obravnavanem obdobju se je dobičkonosnost prodaje podobnega izdelka s strani industrije Unije nepovezanim strankam na trgu Unije, izražena kot odstotek neto prodaje, med letom 2009 in OPP prepolovila. Dobičkonosnost v OPP je znatno nižja od ciljnega dobička, določenega v prvotni preiskavi, ki je bil določen v višini dobička, ki ga je industrija Unije dosegla v odsotnosti škodljivega dampinga. |
| --- | --- |

(85)

V obravnavanem obdobju se je dobičkonosnost prodaje podobnega izdelka s strani industrije Unije nepovezanim strankam na trgu Unije, izražena kot odstotek neto prodaje, med letom 2009 in OPP prepolovila. Dobičkonosnost v OPP je znatno nižja od ciljnega dobička, določenega v prvotni preiskavi, ki je bil določen v višini dobička, ki ga je industrija Unije dosegla v odsotnosti škodljivega dampinga.

| (86) | Donosnost naložb (DN), izražena kot dobiček v odstotkih neto knjigovodske vrednosti naložb, je na splošno sledila gibanju dobičkonosnosti.

  Tabela 13 | 2009 | 2010 | 2011 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dobičkonosnost industrije Unije (v %) | 5 %–10 % | 5 %–10 % | 5 %–10 % | 0 %–5 % |
| Indeks (2009 = 100) | 100 | 63 | 63 | 50 |
| Donosnost naložb (dobiček v % neto knjigovodske vrednosti naložb) | 15 %–20 % | 5 %–10 % | 10 %–15 % | 5 %–10 % |
| Indeks (2009 = 100) | 100 | 64 | 84 | 51 |
| Vir: Izpolnjeni vprašalniki. |

(86)

Donosnost naložb (DN), izražena kot dobiček v odstotkih neto knjigovodske vrednosti naložb, je na splošno sledila gibanju dobičkonosnosti.

Tabela 13

2009

2010

2011

OPP

Dobičkonosnost industrije Unije (v %)

5 %–10 %

5 %–10 %

5 %–10 %

0 %–5 %

Indeks (2009 = 100)

100

63

63

50

Donosnost naložb (dobiček v % neto knjigovodske vrednosti naložb)

15 %–20 %

5 %–10 %

10 %–15 %

5 %–10 %

Indeks (2009 = 100)

100

64

84

51

Vir: Izpolnjeni vprašalniki.

(m)   Denarni tok in zmožnost zbiranja kapitala

| (87) | Neto denarni tok iz poslovanja se je v obravnavanem obdobju znatno zmanjšal, čeprav je ostal pozitiven, razen v letu 2010.

  Tabela 14 | 2009 | 2010 | 2011 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks (2009 = 100) | 100 | –34 | 71 | 10 |
| Vir: Izpolnjeni vprašalniki. |

(87)

Neto denarni tok iz poslovanja se je v obravnavanem obdobju znatno zmanjšal, čeprav je ostal pozitiven, razen v letu 2010.

Tabela 14

2009

2010

2011

OPP

Indeks (2009 = 100)

100

–34

71

10

Vir: Izpolnjeni vprašalniki.

| (88) | Nič ne kaže, da bi imela industrija Unije težave pri zbiranju kapitala, če bi to poskusila, vendar v obravnavanem obdobju ni bilo znatnih naložb, tako da industrija Unije ni bila „na preizkušnji“. |
| --- | --- |

(88)

Nič ne kaže, da bi imela industrija Unije težave pri zbiranju kapitala, če bi to poskusila, vendar v obravnavanem obdobju ni bilo znatnih naložb, tako da industrija Unije ni bila „na preizkušnji“.

(n)   Naložbe

| (89) | Letne naložbe industrije Unije v proizvodnjo podobnega izdelka so se med letom 2009 in OPP skoraj prepolovile. Natančneje, v letu 2010 so se zmanjšale, v letu 2011 povečale, v OPP pa spet zmanjšale. Strm padec naložb med letom 2011 in OPP je mogoče delno pojasniti s tem, da je industrija Unije svoje najpomembnejše načrtovane glavne naložbe izvedla že v obravnavanem obdobju.

  Tabela 15 | 2009 | 2010 | 2011 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks (2009 = 100) | 100 | 45 | 115 | 52 |
| Vir: Izpolnjeni vprašalniki. |

(89)

Letne naložbe industrije Unije v proizvodnjo podobnega izdelka so se med letom 2009 in OPP skoraj prepolovile. Natančneje, v letu 2010 so se zmanjšale, v letu 2011 povečale, v OPP pa spet zmanjšale. Strm padec naložb med letom 2011 in OPP je mogoče delno pojasniti s tem, da je industrija Unije svoje najpomembnejše načrtovane glavne naložbe izvedla že v obravnavanem obdobju.

Tabela 15

2009

2010

2011

OPP

Indeks (2009 = 100)

100

45

115

52

Vir: Izpolnjeni vprašalniki.

5.   Sklep o položaju industrije Unije

| (90) | Analiza ekonomskih kazalnikov kaže, da sta se proizvodnja in prodaja industrije Unije v obravnavanem obdobju povečali. Vendar je treba ugotovljeno povečanje količine, ki kot tako ni bilo veliko, presojati v okviru večjih proizvodnih zmogljivosti in znižanja prodajnih cen, zaradi katerih sta se izkoriščenost proizvodnih zmogljivosti v Uniji in prodajna cena na enoto zmanjšali za 3 oziroma 11 odstotnih točk. |
| --- | --- |

(90)

Analiza ekonomskih kazalnikov kaže, da sta se proizvodnja in prodaja industrije Unije v obravnavanem obdobju povečali. Vendar je treba ugotovljeno povečanje količine, ki kot tako ni bilo veliko, presojati v okviru večjih proizvodnih zmogljivosti in znižanja prodajnih cen, zaradi katerih sta se izkoriščenost proizvodnih zmogljivosti v Uniji in prodajna cena na enoto zmanjšali za 3 oziroma 11 odstotnih točk.

| (91) | Hkrati so se gospodarske razmere industrije Unije poslabšale v smislu dobičkonosnosti, donosnosti naložb, zaposlovanja in denarnega toka. Zlasti donosnost, ki je pomemben kazalnik stanja industrije Unije, je še vedno bistveno nižja od ciljnega dobička, določenega v prvotni preiskavi. Industrija Unije si še ni v celoti opomogla od učinkov preteklega dampinga in je še vedno šibka ter tako zelo občutljiva na kakršno koli ponovitev dampinškega uvoza. Povprečne prodajne cene so se sčasoma znižale in bi se po vsej verjetnosti zniževale še naprej, če bi se ponovil dampinški uvoz iz Južne Afrike, zaradi česar bi se že tako nestabilno stanje industrije Unije še poslabšalo. |
| --- | --- |

(91)

Hkrati so se gospodarske razmere industrije Unije poslabšale v smislu dobičkonosnosti, donosnosti naložb, zaposlovanja in denarnega toka. Zlasti donosnost, ki je pomemben kazalnik stanja industrije Unije, je še vedno bistveno nižja od ciljnega dobička, določenega v prvotni preiskavi. Industrija Unije si še ni v celoti opomogla od učinkov preteklega dampinga in je še vedno šibka ter tako zelo občutljiva na kakršno koli ponovitev dampinškega uvoza. Povprečne prodajne cene so se sčasoma znižale in bi se po vsej verjetnosti zniževale še naprej, če bi se ponovil dampinški uvoz iz Južne Afrike, zaradi česar bi se že tako nestabilno stanje industrije Unije še poslabšalo.

| (92) | Po razkritju so nekatere zainteresirane strani trdile, da trenutni šibki in ranljivi položaj industrije Unije ni bil niti posledica dampinškega uvoza iz Južne Afrike niti učinkov preteklega dampinga. |
| --- | --- |

(92)

Po razkritju so nekatere zainteresirane strani trdile, da trenutni šibki in ranljivi položaj industrije Unije ni bil niti posledica dampinškega uvoza iz Južne Afrike niti učinkov preteklega dampinga.

| (93) | Opozorile so, da so se trendi zgornjih ključnih ekonomskih kazalnikov nanašali na obdobje (od leta 2009 do OPP), ko: (i) so bili prvotni protidampinški ukrepi že nekaj časa veljavni; (ii) se je uvoz iz Južne Afrike praktično ustavil in (iii) je na prosti trg Unije vstopil nov akter (Cegasa). Namesto da bi jih združile, so zainteresirane strani ekonomske kazalnike obeh proizvajalcev iz Unije obravnavale ločeno in sklenile, da je bila industrija Unije v težkem položaju zaradi nove notranje konkurence med edinima proizvajalcema iz Unije na trgu. |
| --- | --- |

(93)

Opozorile so, da so se trendi zgornjih ključnih ekonomskih kazalnikov nanašali na obdobje (od leta 2009 do OPP), ko: (i) so bili prvotni protidampinški ukrepi že nekaj časa veljavni; (ii) se je uvoz iz Južne Afrike praktično ustavil in (iii) je na prosti trg Unije vstopil nov akter (Cegasa). Namesto da bi jih združile, so zainteresirane strani ekonomske kazalnike obeh proizvajalcev iz Unije obravnavale ločeno in sklenile, da je bila industrija Unije v težkem položaju zaradi nove notranje konkurence med edinima proizvajalcema iz Unije na trgu.

| (94) | Zlasti so zainteresirane strani trdile, da Komisija ni upoštevala temeljnih sprememb v industriji Unije od leta 2009. Ugotovile so, da so se po uvedbi veljavnih protidampiških ukrepov ekonomski kazalniki prvotnega in edinega pritožnika (THA) močno izboljšali, tako da so bili odstranjeni vsi negativni učinki preteklega dampinga. Vendar pa je zatem drugi proizvajalec Unije, Cegasa, ki je prej proizvajal EMD za lastno uporabo, svoje proizvodne zmogljivosti za proizvodnjo baterij preselil iz Unije. Posledično je sprostil velike količine EMD za prosti trg in jih začel prodajati po nizki ceni, s čimer je konkuriral edinemu drugemu proizvajalcu iz Unije in izvajal močan pritisk na nižanje cen, rabo zmogljivosti in dobičkonosnost. |
| --- | --- |

(94)

Zlasti so zainteresirane strani trdile, da Komisija ni upoštevala temeljnih sprememb v industriji Unije od leta 2009. Ugotovile so, da so se po uvedbi veljavnih protidampiških ukrepov ekonomski kazalniki prvotnega in edinega pritožnika (THA) močno izboljšali, tako da so bili odstranjeni vsi negativni učinki preteklega dampinga. Vendar pa je zatem drugi proizvajalec Unije, Cegasa, ki je prej proizvajal EMD za lastno uporabo, svoje proizvodne zmogljivosti za proizvodnjo baterij preselil iz Unije. Posledično je sprostil velike količine EMD za prosti trg in jih začel prodajati po nizki ceni, s čimer je konkuriral edinemu drugemu proizvajalcu iz Unije in izvajal močan pritisk na nižanje cen, rabo zmogljivosti in dobičkonosnost.

| (95) | V dokumentu o razkritju je Komisija že priznala spremembo konfiguracije industrije Unije v primerjavi s prvotno preiskavo. To je pozitiven razvoj, ki kaže na odprtost trga in večjo raven konkurence med različnimi akterji, vključno z uvozom. |
| --- | --- |

(95)

V dokumentu o razkritju je Komisija že priznala spremembo konfiguracije industrije Unije v primerjavi s prvotno preiskavo. To je pozitiven razvoj, ki kaže na odprtost trga in večjo raven konkurence med različnimi akterji, vključno z uvozom.

| (96) | Komisija se prav tako strinja, da v teh okoliščinah in zlasti glede na odsotnost uvoza iz Južne Afrike trenutno stanje industrije Unije ne more biti posledica dampinga iz Južne Afrike in ne bi smelo veljati za „nadaljevanje škode“. |
| --- | --- |

(96)

Komisija se prav tako strinja, da v teh okoliščinah in zlasti glede na odsotnost uvoza iz Južne Afrike trenutno stanje industrije Unije ne more biti posledica dampinga iz Južne Afrike in ne bi smelo veljati za „nadaljevanje škode“.

| (97) | Komisija je proučila skupne trende obeh proizvajalcev Unije od leta 2009 in sklenila, da ključni ekonomski kazalniki niso ugodni in da je industrija Unije šibka in ranljiva. Glede na odsotnost uvoza iz Južne Afrike razlog ne more biti damping družbe Delta. Vendar v pregledu zaradi izteka ukrepov, kjer je poudarek na verjetnosti ponovitve dampinga in škode v primeru prenehanja veljavnosti ukrepov, damping, škoda in vzročna zveza v OPP niso odločilni dejavniki analize. |
| --- | --- |

(97)

Komisija je proučila skupne trende obeh proizvajalcev Unije od leta 2009 in sklenila, da ključni ekonomski kazalniki niso ugodni in da je industrija Unije šibka in ranljiva. Glede na odsotnost uvoza iz Južne Afrike razlog ne more biti damping družbe Delta. Vendar v pregledu zaradi izteka ukrepov, kjer je poudarek na verjetnosti ponovitve dampinga in škode v primeru prenehanja veljavnosti ukrepov, damping, škoda in vzročna zveza v OPP niso odločilni dejavniki analize.

| (98) | Komisija sklepa, da je industrija Unije še vedno šibka in ranljiva, njena dobičkonosnost pa je daleč od ravni, ki bi jih lahko pričakovali v tako kapitalsko intenzivni industriji. Primerjava s prvotno preiskavo je mogoča le za enega proizvajalca iz Unije, saj drugi v tem času ni prodajal na prostem trgu Unije. Za tega proizvajalca iz Unije je bil dobiček v OPP znatno nižji, kot je bilo ugotovljeno v prvotni preiskavi v odsotnosti dampinškega uvoza. |
| --- | --- |

(98)

Komisija sklepa, da je industrija Unije še vedno šibka in ranljiva, njena dobičkonosnost pa je daleč od ravni, ki bi jih lahko pričakovali v tako kapitalsko intenzivni industriji. Primerjava s prvotno preiskavo je mogoča le za enega proizvajalca iz Unije, saj drugi v tem času ni prodajal na prostem trgu Unije. Za tega proizvajalca iz Unije je bil dobiček v OPP znatno nižji, kot je bilo ugotovljeno v prvotni preiskavi v odsotnosti dampinškega uvoza.

F.   VERJETNOST PONOVITVE ŠKODE

1.   Učinek predvidenega obsega uvoza in cen v primeru razveljavitve ukrepov

| (99) | Edini znani proizvajalec EMD iz Južne Afrike (Delta) ima proste zmogljivosti in potencial za ponovni začetek izvoza na trg Unije v velikih količinah. V prvotnem obravnavanem obdobju (2002–2005/06) se je tržni delež Delte povečal s približno 30–40 % na 60–70 %. Delta je tako že dokazala, da je sposobna hitro povečati obseg izvoza v Unijo. |
| --- | --- |

(99)

Edini znani proizvajalec EMD iz Južne Afrike (Delta) ima proste zmogljivosti in potencial za ponovni začetek izvoza na trg Unije v velikih količinah. V prvotnem obravnavanem obdobju (2002–2005/06) se je tržni delež Delte povečal s približno 30–40 % na 60–70 %. Delta je tako že dokazala, da je sposobna hitro povečati obseg izvoza v Unijo.

| (100) | Izvozne cene CIF za Delto na drugih trgih, razen ZDA in vključujoč vse vrste in kakovosti EMD, so bile nižje od cen industrije Unije v OPP in so jih nelojalno nižale. Nižje cene na drugih trgih so lahko spodbuda za Delto, da ta izvoz preusmeri na trg Unije, če bi ukrepi prenehali veljati. |
| --- | --- |

(100)

Izvozne cene CIF za Delto na drugih trgih, razen ZDA in vključujoč vse vrste in kakovosti EMD, so bile nižje od cen industrije Unije v OPP in so jih nelojalno nižale. Nižje cene na drugih trgih so lahko spodbuda za Delto, da ta izvoz preusmeri na trg Unije, če bi ukrepi prenehali veljati.

| (101) | Glede na proste zmogljivosti, ki so bile ugotovljene med preiskavo, zasičenost drugih izvoznih trgov in privlačnost trga Unije, bi Delta po vsej verjetnosti poskušala ponovno pridobiti svoj znaten tržni delež v Uniji, ki je bil po uvedbi veljavnih ukrepov izgubljen. Kot je ugotovljeno zgoraj, bi morala Delta za ponovno pridobitev tržnega deleža izvažati po dampinških cenah. Zato bi ob odsotnosti protidampinških dajatev na izvoz EMD s poreklom iz Južne Afrike ponovitev dampinškega uvoza še povečala pritisk na cene industrije Unije in po vsej verjetnosti povzročila znatno škodo. |
| --- | --- |

(101)

Glede na proste zmogljivosti, ki so bile ugotovljene med preiskavo, zasičenost drugih izvoznih trgov in privlačnost trga Unije, bi Delta po vsej verjetnosti poskušala ponovno pridobiti svoj znaten tržni delež v Uniji, ki je bil po uvedbi veljavnih ukrepov izgubljen. Kot je ugotovljeno zgoraj, bi morala Delta za ponovno pridobitev tržnega deleža izvažati po dampinških cenah. Zato bi ob odsotnosti protidampinških dajatev na izvoz EMD s poreklom iz Južne Afrike ponovitev dampinškega uvoza še povečala pritisk na cene industrije Unije in po vsej verjetnosti povzročila znatno škodo.

2.   Sklepna ugotovitev o verjetnosti ponovitve škode

| (102) | Odprava ukrepov bi po vsej verjetnosti povzročila ponovni pojav dampinškega uvoza iz Južne Afrike, ki bi povzročil pritisk navzdol na cene industrije Unije ter poslabšanje njenega gospodarskega položaja. Odprava ukrepov proti Južni Afriki bi zato verjetno povzročila ponovitev škode zaradi verjetnega poslabšanja že tako šibkega in ranljivega položaja, v katerem se industrija Unije trenutno nahaja. |
| --- | --- |

(102)

Odprava ukrepov bi po vsej verjetnosti povzročila ponovni pojav dampinškega uvoza iz Južne Afrike, ki bi povzročil pritisk navzdol na cene industrije Unije ter poslabšanje njenega gospodarskega položaja. Odprava ukrepov proti Južni Afriki bi zato verjetno povzročila ponovitev škode zaradi verjetnega poslabšanja že tako šibkega in ranljivega položaja, v katerem se industrija Unije trenutno nahaja.

G.   INTERES UNIJE

1.   Uvod

| (103) | V skladu s členom 21 osnovne uredbe je Komisija proučila, ali bi bila ohranitev veljavnih protidampinških ukrepov proti Južni Afriki v nasprotju z interesom Unije kot celote. Določitev interesa Unije je temeljila na oceni vseh različnih zadevnih interesov. |
| --- | --- |

(103)

V skladu s členom 21 osnovne uredbe je Komisija proučila, ali bi bila ohranitev veljavnih protidampinških ukrepov proti Južni Afriki v nasprotju z interesom Unije kot celote. Določitev interesa Unije je temeljila na oceni vseh različnih zadevnih interesov.

| (104) | Vse zainteresirane strani so imele možnost, da izrazijo svoja stališča v skladu s členom 21(2) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(104)

Vse zainteresirane strani so imele možnost, da izrazijo svoja stališča v skladu s členom 21(2) osnovne uredbe.

| (105) | V prvotni preiskavi je bilo ugotovljeno, da uvedba ukrepov ni v nasprotju z interesom Unije. Ker je sedanja preiskava pregled, analizira dejansko stanje, v katerem že veljajo protidampinški ukrepi, s čimer omogoča oceno kakršnega koli negativnega učinka trenutno veljavnih protidampinških ukrepov na zadevne stranke. |
| --- | --- |

(105)

V prvotni preiskavi je bilo ugotovljeno, da uvedba ukrepov ni v nasprotju z interesom Unije. Ker je sedanja preiskava pregled, analizira dejansko stanje, v katerem že veljajo protidampinški ukrepi, s čimer omogoča oceno kakršnega koli negativnega učinka trenutno veljavnih protidampinških ukrepov na zadevne stranke.

| (106) | Kljub sklepom o verjetnosti ponovitve škodljivega dampinga je Komisija preverila, ali obstajajo tehtni razlogi, ki bi vodili v zaključek, da ni v interesu Unije, da ohrani ukrepe proti uvozu EMD iz Južne Afrike. |
| --- | --- |

(106)

Kljub sklepom o verjetnosti ponovitve škodljivega dampinga je Komisija preverila, ali obstajajo tehtni razlogi, ki bi vodili v zaključek, da ni v interesu Unije, da ohrani ukrepe proti uvozu EMD iz Južne Afrike.

2.   Interes industrije Unije in drugih proizvajalcev Unije

| (107) | Čeprav so veljavni protidampinški ukrepi preprečevali dampinški uvoz na trgu Unije, je industrija Unije še vedno šibka in ranljiva, kot so potrdili negativni trendi nekaterih ključnih kazalnikov škode. |
| --- | --- |

(107)

Čeprav so veljavni protidampinški ukrepi preprečevali dampinški uvoz na trgu Unije, je industrija Unije še vedno šibka in ranljiva, kot so potrdili negativni trendi nekaterih ključnih kazalnikov škode.

| (108) | Če bo dovoljena odprava ukrepov, je verjetno, da se bo trenutni položaj industrije Unije nadaljeval in še poslabšal glede na verjetni pritok velikih količin dampinškega uvoza iz Južne Afrike. Ta pritok bi med drugim povzročil izgubo tržnega deleža, znižanje prodajnih cen, zmanjšanje izkoriščenosti zmogljivosti in na splošno resno poslabšanje finančnega položaja industrije Unije. |
| --- | --- |

(108)

Če bo dovoljena odprava ukrepov, je verjetno, da se bo trenutni položaj industrije Unije nadaljeval in še poslabšal glede na verjetni pritok velikih količin dampinškega uvoza iz Južne Afrike. Ta pritok bi med drugim povzročil izgubo tržnega deleža, znižanje prodajnih cen, zmanjšanje izkoriščenosti zmogljivosti in na splošno resno poslabšanje finančnega položaja industrije Unije.

| (109) | Zato je jasno, da ohranitev protidampinških ukrepov proti Južni Afriki ne bi bila v nasprotju z interesi industrije Unije. |
| --- | --- |

(109)

Zato je jasno, da ohranitev protidampinških ukrepov proti Južni Afriki ne bi bila v nasprotju z interesi industrije Unije.

3.   Interes uvoznikov

| (110) | V prvotni preiskavi je bilo ugotovljeno, da učinek uvedbe ukrepov ni imel večjega negativnega učinka na položaj uvoznikov v Uniji. V sedanji preiskavi niso sodelovali nobeni trgovci/uvozniki. Glede na to, da ni dokazov o bistvenem vplivu veljavnih ukrepov na uvoznike, je mogoče skleniti, da nadaljevanje ukrepov ne bo znatno negativno vplivalo na uvoznike Unije. |
| --- | --- |

(110)

V prvotni preiskavi je bilo ugotovljeno, da učinek uvedbe ukrepov ni imel večjega negativnega učinka na položaj uvoznikov v Uniji. V sedanji preiskavi niso sodelovali nobeni trgovci/uvozniki. Glede na to, da ni dokazov o bistvenem vplivu veljavnih ukrepov na uvoznike, je mogoče skleniti, da nadaljevanje ukrepov ne bo znatno negativno vplivalo na uvoznike Unije.

4.   Interes uporabnikov

| (111) | Vzpostavljeni so bili stiki z vsemi znanimi uporabniki EMD v Uniji (proizvajalci baterij uporabljajo EMD kot surovino). Komisija je prejela odgovore od dveh družb, ki pripadata isti multinacionalni skupini. V prvotni preiskavi sta sodelovala dva dodatna proizvajalca baterij, ki sta nasprotovala uvedbi ukrepov. |
| --- | --- |

(111)

Vzpostavljeni so bili stiki z vsemi znanimi uporabniki EMD v Uniji (proizvajalci baterij uporabljajo EMD kot surovino). Komisija je prejela odgovore od dveh družb, ki pripadata isti multinacionalni skupini. V prvotni preiskavi sta sodelovala dva dodatna proizvajalca baterij, ki sta nasprotovala uvedbi ukrepov.

| (112) | Sodelujoči uporabnik je pojasnil težke gospodarske razmere, s katerimi se soočajo proizvajalci baterij v Uniji zaradi pritiska na nižanje cen, ki ga izvajajo njihove glavne stranke (prodajalci na drobno), in posledično tveganje za izgubo delovnih mest. Vendar pa ni mogel zagotoviti nobenega pojasnila ali argumentov, zakaj in kako bi ukinitev ukrepov zoper uvoz EMD iz Južne Afrike izboljšala razmere. |
| --- | --- |

(112)

Sodelujoči uporabnik je pojasnil težke gospodarske razmere, s katerimi se soočajo proizvajalci baterij v Uniji zaradi pritiska na nižanje cen, ki ga izvajajo njihove glavne stranke (prodajalci na drobno), in posledično tveganje za izgubo delovnih mest. Vendar pa ni mogel zagotoviti nobenega pojasnila ali argumentov, zakaj in kako bi ukinitev ukrepov zoper uvoz EMD iz Južne Afrike izboljšala razmere.

| (113) | EMD predstavljajo le 10–15 % celotnih stroškov proizvodnje baterij. Ta vrednost se je v primerjavi s prvotno preiskavo zmanjšala. Poleg tega se je po uvedbi ukrepov povprečna prodajna cena EMD v Uniji dejansko znižala. Predložen ni bil noben dokaz, da bi imela ohranitev veljavnih ukrepov omembe vreden vpliv na stroške proizvajalcev pri proizvodnji baterij. |
| --- | --- |

(113)

EMD predstavljajo le 10–15 % celotnih stroškov proizvodnje baterij. Ta vrednost se je v primerjavi s prvotno preiskavo zmanjšala. Poleg tega se je po uvedbi ukrepov povprečna prodajna cena EMD v Uniji dejansko znižala. Predložen ni bil noben dokaz, da bi imela ohranitev veljavnih ukrepov omembe vreden vpliv na stroške proizvajalcev pri proizvodnji baterij.

| (114) | Ker ni takih dokazov Komisija ugotavlja, da ohranitev ukrepov ne bi pretirano vplivala na uporabnike EMD. |
| --- | --- |

(114)

Ker ni takih dokazov Komisija ugotavlja, da ohranitev ukrepov ne bi pretirano vplivala na uporabnike EMD.

| (115) | Po razkritju se isti uporabnik ni strinjal z oceno Komisije glede stanja ter je pripomnil, da je bil po uvedbi ukrepov en vir kakovostnih EMD izgubljen, cene EMD so se povečale, in čeprav EMD predstavlja le 10–15 % proizvodnih stroškov, ima to pomemben vpliv na že tako majhno dobičkonosnost proizvajalcev baterij v Uniji. |
| --- | --- |

(115)

Po razkritju se isti uporabnik ni strinjal z oceno Komisije glede stanja ter je pripomnil, da je bil po uvedbi ukrepov en vir kakovostnih EMD izgubljen, cene EMD so se povečale, in čeprav EMD predstavlja le 10–15 % proizvodnih stroškov, ima to pomemben vpliv na že tako majhno dobičkonosnost proizvajalcev baterij v Uniji.

| (116) | Ne glede na trditve, dokazi v spisu kažejo, da odločitev uporabnika, da ne bo uporabil Deltinih EMD, ni bila povezana z uvedbo protidampinških ukrepov ter da grožnje za dobičkonosnost in delovna mesta uporabnika ne predstavlja višja cena EDM, pač pa pritisk na nižanje cen, ki ga izvajajo njegove glavne stranke (multinacionalni prodajalci na drobno z veliko kupno močjo) in kitajski proizvajalci baterij. |
| --- | --- |

(116)

Ne glede na trditve, dokazi v spisu kažejo, da odločitev uporabnika, da ne bo uporabil Deltinih EMD, ni bila povezana z uvedbo protidampinških ukrepov ter da grožnje za dobičkonosnost in delovna mesta uporabnika ne predstavlja višja cena EDM, pač pa pritisk na nižanje cen, ki ga izvajajo njegove glavne stranke (multinacionalni prodajalci na drobno z veliko kupno močjo) in kitajski proizvajalci baterij.

| (117) | Isti uporabnik EMD je pojasnil, da se ukrepi ne bi smeli ohraniti, saj v preiskavi ni bil ugotovljen damping na trg Unije v OPP, in da ni nobenega tveganja za ponovitev dampinga zaradi majhnega tržnega deleža, ki bi ga lahko imela Delta, če bi vse svoje neizkoriščene zmogljivosti usmerila v Unijo. |
| --- | --- |

(117)

Isti uporabnik EMD je pojasnil, da se ukrepi ne bi smeli ohraniti, saj v preiskavi ni bil ugotovljen damping na trg Unije v OPP, in da ni nobenega tveganja za ponovitev dampinga zaradi majhnega tržnega deleža, ki bi ga lahko imela Delta, če bi vse svoje neizkoriščene zmogljivosti usmerila v Unijo.

| (118) | Ta argument je bil zavrnjen, saj bi bil ugotovljeni tržni delež Delte vsekakor velik, njen izvoz v Unijo pa bi verjetno potekal po dampinških cenah. |
| --- | --- |

(118)

Ta argument je bil zavrnjen, saj bi bil ugotovljeni tržni delež Delte vsekakor velik, njen izvoz v Unijo pa bi verjetno potekal po dampinških cenah.

5.   Prihodnji razvoj

| (119) | Pritožniki so v zahtevku za pregled zaradi izteka ukrepov navedli, da če bi se v prihodnje povpraševanje po električnih avtomobilih v Uniji povečalo, bi se povečalo tudi povpraševanje po EMD, ki naj bi bili surovina, ki se najpogosteje uporablja pri proizvodnji litij-manganovega oksida (LMO), ki služi kot katodni material pri litij-ionskih baterijah (LIB) z možnostjo ponovnega polnjenja, ki se uporabljajo v mnogih modelih električnih vozil. Trdili so, da v primeru, če bi se ponovno pojavila škoda zaradi dampinškega uvoza iz Južne Afrike, industrija EMD v Uniji morda ne bo mogla zadostiti temu potencialnemu povpraševanju po novih tehnologijah. |
| --- | --- |

(119)

Pritožniki so v zahtevku za pregled zaradi izteka ukrepov navedli, da če bi se v prihodnje povpraševanje po električnih avtomobilih v Uniji povečalo, bi se povečalo tudi povpraševanje po EMD, ki naj bi bili surovina, ki se najpogosteje uporablja pri proizvodnji litij-manganovega oksida (LMO), ki služi kot katodni material pri litij-ionskih baterijah (LIB) z možnostjo ponovnega polnjenja, ki se uporabljajo v mnogih modelih električnih vozil. Trdili so, da v primeru, če bi se ponovno pojavila škoda zaradi dampinškega uvoza iz Južne Afrike, industrija EMD v Uniji morda ne bo mogla zadostiti temu potencialnemu povpraševanju po novih tehnologijah.

| (120) | Preiskava ni odkrila prepričljivih dokazov v podporo ali proti zahtevku, da bo vsakršen prihodnji razvoj na področju električnih avtomobilov znatno vplival na industrijo EMD in povpraševanje po njih. Vendar pa je dejstvo, da industrija Unije testira izvedljivosti proizvodnje LMO z uporabo EMD, lahko v prihodnosti pridobi znanje in opremo za to ter sodeluje pri številnih projektih, ki jih financira Unija, povezanih z raziskavami in razvojem litij-ionskih baterij. |
| --- | --- |

(120)

Preiskava ni odkrila prepričljivih dokazov v podporo ali proti zahtevku, da bo vsakršen prihodnji razvoj na področju električnih avtomobilov znatno vplival na industrijo EMD in povpraševanje po njih. Vendar pa je dejstvo, da industrija Unije testira izvedljivosti proizvodnje LMO z uporabo EMD, lahko v prihodnosti pridobi znanje in opremo za to ter sodeluje pri številnih projektih, ki jih financira Unija, povezanih z raziskavami in razvojem litij-ionskih baterij.

| (121) | Po razkritju so nekatere zainteresirane strani na kratko obravnavale to vprašanje, vendar spet ni bilo prepričljivih dokazov o možnem vplivu prihodnjega razvoja na področju električnih avtomobilov v Uniji in/ali na drugih trgih zadevnega izdelka. |
| --- | --- |

(121)

Po razkritju so nekatere zainteresirane strani na kratko obravnavale to vprašanje, vendar spet ni bilo prepričljivih dokazov o možnem vplivu prihodnjega razvoja na področju električnih avtomobilov v Uniji in/ali na drugih trgih zadevnega izdelka.

6.   Sklep o interesu Unije

| (122) | Glede na navedene dokaze ni tehtnih razlogov, ki bi nasprotovali ohranitvi sedanjih protidampinških ukrepov. |
| --- | --- |

(122)

Glede na navedene dokaze ni tehtnih razlogov, ki bi nasprotovali ohranitvi sedanjih protidampinških ukrepov.

| (123) | Zato je treba v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe protidampinške ukrepe, ki se uporabljajo za uvoz nekaterih elektrolitskih manganovih dioksidov s poreklom iz Južne Afrike, ohraniti še za obdobje petih let – |
| --- | --- |

(123)

Zato je treba v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe protidampinške ukrepe, ki se uporabljajo za uvoz nekaterih elektrolitskih manganovih dioksidov s poreklom iz Južne Afrike, ohraniti še za obdobje petih let –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz elektrolitskih manganovih dioksidov (tj. manganovih dioksidov, proizvedenih z elektrolizo), ki po elektrolizi niso toplotno obdelani, se uvrščajo pod oznako KN ex 2820 10 00 (oznaka TARIC 2820100010) in so po poreklu iz Republike Južne Afrike.

2.   Stopnja dokončne veljavne protidampinške dajatve za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatve za izdelke, ki jih proizvajajo spodaj navedene družbe, je:

| Družba | Protidampinška dajatev | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| Delta E.M.D. (Pty) Ltd. | 17,1 % | A828 |
| Vse druge družbe | 17,1 % | A999 |

Družba

Protidampinška dajatev

Dodatna oznaka TARIC

Delta E.M.D. (Pty) Ltd.

17,1 %

A828

Vse druge družbe

17,1 %

A999

3.   Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavni carinski predpisi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 24. februarja 2014

Za Svet

Predsednik

K. ARVANITOPOULOS

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 51.

1

(2)  Uredba Sveta (ES) št. 221/2008 z dne 10. marca 2008 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz nekaterih manganovih dioksidov s poreklom iz Južne Afrike (UL L 69, 13.3.2008, str. 1).

2

(3)  UL C 180, 21.6.2012, str. 15.

3

(4)  UL C 72, 12.3.2013, str. 8.

4

---

| 28.2.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 59/20 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 59/20

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 192/2014

z dne 27. februarja 2014

o odobritvi aktivne snovi 1,4-dimetilnaftalen v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet ter o spremembi Priloge k Izvedbeni uredbi (EU) št. 540/2011

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in razveljavitvi direktiv Sveta 79/117/EGS in 91/414/EGS (1), zlasti člena 13(2) in člena 78(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 80(1)(a) Uredbe (ES) št. 1107/2009 ter ob upoštevanju postopka in pogojev za odobritev je treba Direktivo Sveta 91/414/EGS (2) uporabljati za aktivne snovi, v zvezi s katerimi je bila pred 14. junijem 2011 sprejeta odločitev v skladu s členom 6(3) navedene direktive. S Sklepom Komisije 2010/244/EU (3) je bilo potrjeno, da 1,4-dimetilnaftalen izpolnjuje pogoje iz člena 80(1)(a) Uredbe (ES) št. 1107/2009. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 80(1)(a) Uredbe (ES) št. 1107/2009 ter ob upoštevanju postopka in pogojev za odobritev je treba Direktivo Sveta 91/414/EGS (2) uporabljati za aktivne snovi, v zvezi s katerimi je bila pred 14. junijem 2011 sprejeta odločitev v skladu s členom 6(3) navedene direktive. S Sklepom Komisije 2010/244/EU (3) je bilo potrjeno, da 1,4-dimetilnaftalen izpolnjuje pogoje iz člena 80(1)(a) Uredbe (ES) št. 1107/2009.

| (2) | V skladu s členom 6(2) Direktive 91/414/EGS je Nizozemska 25. junija 2009 prejela zahtevek podjetja DormFresh Ltd za vključitev aktivne snovi 1,4-dimetilnaftalen v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS. S Sklepom 2010/244/ES je bilo potrjeno, da je dokumentacija „popolna“ v smislu načelnega izpolnjevanja zahtev po podatkih in informacijah iz prilog II in III k Direktivi 91/414/EGS. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 6(2) Direktive 91/414/EGS je Nizozemska 25. junija 2009 prejela zahtevek podjetja DormFresh Ltd za vključitev aktivne snovi 1,4-dimetilnaftalen v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS. S Sklepom 2010/244/ES je bilo potrjeno, da je dokumentacija „popolna“ v smislu načelnega izpolnjevanja zahtev po podatkih in informacijah iz prilog II in III k Direktivi 91/414/EGS.

| (3) | Za navedeno aktivno snov so bili v skladu z določbami člena 6(2) in (4) Direktive 91/414/EGS ocenjeni vplivi na zdravje ljudi in živali ter na okolje pri vrstah uporabe, ki jih je predlagal vlagatelj. Država članica poročevalka je 21. marca 2012 predložila osnutek poročila o oceni. |
| --- | --- |

(3)

Za navedeno aktivno snov so bili v skladu z določbami člena 6(2) in (4) Direktive 91/414/EGS ocenjeni vplivi na zdravje ljudi in živali ter na okolje pri vrstah uporabe, ki jih je predlagal vlagatelj. Država članica poročevalka je 21. marca 2012 predložila osnutek poročila o oceni.

| (4) | Osnutek poročila o oceni so pregledale države članice in Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija). Agencija je 16. maja 2013 Komisiji predložila sklep o oceni tveganja, ki ga predstavljajo pesticidi z aktivno snovjo 1,4-dimetilnaftalen (4). Države članice in Komisija so osnutek poročila o oceni in sklep Agencije pregledale v Stalnem odboru za prehranjevalno verigo in zdravje živali ter končno različico pripravile 13. decembra 2013 v obliki poročila Komisije o pregledu 1,4-dimetilnaftalena. |
| --- | --- |

(4)

Osnutek poročila o oceni so pregledale države članice in Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija). Agencija je 16. maja 2013 Komisiji predložila sklep o oceni tveganja, ki ga predstavljajo pesticidi z aktivno snovjo 1,4-dimetilnaftalen (4). Države članice in Komisija so osnutek poročila o oceni in sklep Agencije pregledale v Stalnem odboru za prehranjevalno verigo in zdravje živali ter končno različico pripravile 13. decembra 2013 v obliki poročila Komisije o pregledu 1,4-dimetilnaftalena.

| (5) | Različne preiskave so pokazale, da se za fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo 1,4-dimetilnaftalen, lahko pričakuje, da na splošno izpolnjujejo zahteve iz člena 5(1)(a) in (b) ter člena 5(3) Direktive 91/414/EGS, zlasti v zvezi z vrstami uporabe, ki so bile proučene in podrobno navedene v poročilu Komisije o pregledu. Zato je primerno, da se 1,4-dimetilnaftalen odobri. |
| --- | --- |

(5)

Različne preiskave so pokazale, da se za fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo 1,4-dimetilnaftalen, lahko pričakuje, da na splošno izpolnjujejo zahteve iz člena 5(1)(a) in (b) ter člena 5(3) Direktive 91/414/EGS, zlasti v zvezi z vrstami uporabe, ki so bile proučene in podrobno navedene v poročilu Komisije o pregledu. Zato je primerno, da se 1,4-dimetilnaftalen odobri.

| (6) | V skladu s členom 13(2) Uredbe (ES) št. 1107/2009 v povezavi s členom 6 Uredbe ter ob upoštevanju sedanjih znanstvenih in tehničnih dognanj pa je treba vključiti nekatere pogoje in omejitve. Zlasti je primerno zahtevati dodatne potrditvene informacije. |
| --- | --- |

(6)

V skladu s členom 13(2) Uredbe (ES) št. 1107/2009 v povezavi s členom 6 Uredbe ter ob upoštevanju sedanjih znanstvenih in tehničnih dognanj pa je treba vključiti nekatere pogoje in omejitve. Zlasti je primerno zahtevati dodatne potrditvene informacije.

| (7) | Pred odobritvijo bi bilo treba določiti primeren rok, da se bodo države članice in zainteresirane strani lahko pripravile na izpolnjevanje novih zahtev, ki bodo nastale z odobritvijo. |
| --- | --- |

(7)

Pred odobritvijo bi bilo treba določiti primeren rok, da se bodo države članice in zainteresirane strani lahko pripravile na izpolnjevanje novih zahtev, ki bodo nastale z odobritvijo.

| (8) | Brez poseganja v obveznosti iz Uredbe (ES) št. 1107/2009, ki izhajajo iz odobritve, in ob upoštevanju posebnega položaja, ki je nastal s prehodom od Direktive 91/414/EGS k Uredbi (ES) št. 1107/2009, bi bilo treba upoštevati naslednje. Državam članicam bi bilo treba po odobritvi omogočiti šestmesečno obdobje, da pregledajo registracije fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo 1,4-dimetilnaftalen. Države članice bi morale registracije po potrebi spremeniti, nadomestiti ali preklicati. Z odstopanjem od navedenega roka bi bilo treba določiti daljše obdobje za predložitev in oceno celotne dokumentacije iz Priloge III za vsako fitofarmacevtsko sredstvo in za vsako nameravano uporabo po enotnih načelih iz Direktive 91/414/EGS. |
| --- | --- |

(8)

Brez poseganja v obveznosti iz Uredbe (ES) št. 1107/2009, ki izhajajo iz odobritve, in ob upoštevanju posebnega položaja, ki je nastal s prehodom od Direktive 91/414/EGS k Uredbi (ES) št. 1107/2009, bi bilo treba upoštevati naslednje. Državam članicam bi bilo treba po odobritvi omogočiti šestmesečno obdobje, da pregledajo registracije fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo 1,4-dimetilnaftalen. Države članice bi morale registracije po potrebi spremeniti, nadomestiti ali preklicati. Z odstopanjem od navedenega roka bi bilo treba določiti daljše obdobje za predložitev in oceno celotne dokumentacije iz Priloge III za vsako fitofarmacevtsko sredstvo in za vsako nameravano uporabo po enotnih načelih iz Direktive 91/414/EGS.

| (9) | Izkušnje iz prejšnjih vključitev aktivnih snovi, ocenjenih na podlagi Uredbe Komisije (EGS) št. 3600/92 (5), v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS so pokazale, da lahko pride do težav pri razlagi dolžnosti imetnikov obstoječih registracij v zvezi z dostopom do podatkov. Da bi se izognili nadaljnjim težavam, se zato zdi nujno razjasniti obveznosti držav članic, zlasti obveznost, da preverijo, ali ima imetnik registracije dostop do dokumentacije, ki izpolnjuje zahteve iz Priloge II k navedeni direktivi. Vendar ta razjasnitev državam članicam ali imetnikom registracij ne nalaga novih obveznosti v primerjavi z doslej sprejetimi direktivami o spremembah Priloge I k navedeni direktivi ali uredbami, s katerimi so bile odobrene aktivne snovi. |
| --- | --- |

(9)

Izkušnje iz prejšnjih vključitev aktivnih snovi, ocenjenih na podlagi Uredbe Komisije (EGS) št. 3600/92 (5), v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS so pokazale, da lahko pride do težav pri razlagi dolžnosti imetnikov obstoječih registracij v zvezi z dostopom do podatkov. Da bi se izognili nadaljnjim težavam, se zato zdi nujno razjasniti obveznosti držav članic, zlasti obveznost, da preverijo, ali ima imetnik registracije dostop do dokumentacije, ki izpolnjuje zahteve iz Priloge II k navedeni direktivi. Vendar ta razjasnitev državam članicam ali imetnikom registracij ne nalaga novih obveznosti v primerjavi z doslej sprejetimi direktivami o spremembah Priloge I k navedeni direktivi ali uredbami, s katerimi so bile odobrene aktivne snovi.

| (10) | V skladu s členom 13(4) Uredbe (ES) št. 1107/2009 bi bilo treba ustrezno spremeniti Prilogo k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 540/2011 (6). |
| --- | --- |

(10)

V skladu s členom 13(4) Uredbe (ES) št. 1107/2009 bi bilo treba ustrezno spremeniti Prilogo k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 540/2011 (6).

| (11) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(11)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Odobritev aktivne snovi

Aktivna snov 1,4-dimetilnaftalen, kot je opredeljena v Prilogi I, je odobrena v skladu s pogoji iz navedene priloge.

Člen 2

Ponovna ocena fitofarmacevtskih sredstev

1.   Države članice v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009 do 31. decembra 2014 po potrebi spremenijo ali prekličejo veljavne registracije fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo 1,4-dimetilnaftalen kot aktivno snov.

Do navedenega datuma zlasti preverijo, ali so pogoji iz Priloge I k tej uredbi izpolnjeni, razen pogojev iz stolpca o posebnih določbah v navedeni prilogi, in ali ima imetnik registracije dokumentacijo ali dostop do dokumentacije, ki izpolnjuje zahteve iz Priloge II k Direktivi 91/414/EGS v skladu s pogoji iz člena 13(1) do (4) navedene direktive ter člena 62 Uredbe (ES) št. 1107/2009.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 države članice najpozneje do 30. junija 2014 znova ocenijo vsako registrirano fitofarmacevtsko sredstvo, ki vsebuje 1,4-dimetilnaftalen kot edino aktivno snov ali kot eno od aktivnih snovi, vključenih v Prilogo k Izvedbeni uredbi (EU) št. 540/2011, po enotnih načelih iz člena 29(6) Uredbe (ES) št. 1107/2009 na podlagi dokumentacije, ki izpolnjuje zahteve iz Priloge III k Direktivi 91/414/EGS, in ob upoštevanju stolpca o posebnih določbah iz Priloge I k tej uredbi. Na podlagi navedene ocene države članice presodijo, ali sredstvo izpolnjuje pogoje iz člena 29(1) Uredbe (ES) št. 1107/2009.

Države članice nato:

| (a) | če sredstvo vsebuje 1,4-dimetilnaftalen kot edino aktivno snov, najpozneje do 31. decembra 2015 po potrebi spremenijo ali prekličejo registracijo; ali |
| --- | --- |

(a)

če sredstvo vsebuje 1,4-dimetilnaftalen kot edino aktivno snov, najpozneje do 31. decembra 2015 po potrebi spremenijo ali prekličejo registracijo; ali

| (b) | če sredstvo vsebuje 1,4-dimetilnaftalen kot eno od več aktivnih snovi, registracijo po potrebi spremenijo ali prekličejo najpozneje do 31. decembra 2015 ali do datuma, določenega za tako spremembo ali preklic v ustreznih aktih, s katerimi so bile zadevne snovi dodane v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS oziroma s katerimi so bile zadevne snovi odobrene, pri čemer se upošteva poznejši datum. |
| --- | --- |

(b)

če sredstvo vsebuje 1,4-dimetilnaftalen kot eno od več aktivnih snovi, registracijo po potrebi spremenijo ali prekličejo najpozneje do 31. decembra 2015 ali do datuma, določenega za tako spremembo ali preklic v ustreznih aktih, s katerimi so bile zadevne snovi dodane v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS oziroma s katerimi so bile zadevne snovi odobrene, pri čemer se upošteva poznejši datum.

Člen 3

Spremembe Izvedbene uredbe (EU) št. 540/2011

Priloga k Izvedbeni uredbi (EU) št. 540/2011 se spremeni v skladu s Prilogo II k tej uredbi.

Člen 4

Začetek veljavnosti in uporaba

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. julija 2014.

Ta uredba je zavezujoča v celoti in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 27. februarja 2014

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 309, 24.11.2009, str. 1.

1

(2)  Direktiva Sveta 91/414/EGS z dne 15. julija 1991 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (UL L 230, 19.8.1991, str. 1).

2

(3)  Sklep Komisije 2010/244/EU z dne 26. aprila 2010 o načelnem priznavanju popolnosti dokumentacij, predloženih v podroben pregled zaradi možne vključitve 1,4-dimetilnaftalena in ciflumetofena v Prilogo I k Direktivi Sveta 91/414/EGS (UL L 107, 29.4.2010, str. 22).

3

(4)  EFSA Journal (2013); 11(6):3229. Na voljo na spletu: www.efsa.europa.eu

4

EFSA Journal

(5)  Uredba Komisije (EGS) št. 3600/92 z dne 11. decembra 1992 o podrobnih pravilih za izvajanje prve faze delovnega programa iz člena 8(2) Direktive Sveta 91/414/EGS o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (UL L 366, 15.12.1992, str. 10).

5

(6)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 540/2011 z dne 25. maja 2011 o izvajanju Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta glede seznama registriranih aktivnih snovi (UL L 153, 11.6.2011, str. 1).

6

---

PRILOGA I

| Splošno ime, identifikacijska številka | Ime po IUPAC | Čistost (1) | Uveljavitev | Veljavnost registracije | Posebne določbe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1,4-dimetilnaftalen
  št. CAS 571-58-4
  št. CIPAC 822 | 1,4-dimetilnaftalen | ≥ 980 g/kg | 1. julij 2014 | 30. junij 2024 | Za izvajanje enotnih načel iz člena 29(6) Uredbe (ES) št. 1107/2009 se upoštevajo ugotovitve iz poročila o pregledu 1,4-dimetilnaftalena ter zlasti dodatka I in II h končni različici poročila, ki jo je Stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali pripravil 13. decembra 2013.
  V tej celoviti oceni morajo biti države članice zlasti pozorne na:






  (a) | zaščito izvajalcev in delavcev pri ponovnem vstopu in pregledu skladišča; |

Splošno ime, identifikacijska številka

Ime po IUPAC

Čistost (1)

Uveljavitev

Veljavnost registracije

Posebne določbe

1,4-dimetilnaftalen

št. CAS 571-58-4

št. CIPAC 822

1,4-dimetilnaftalen

≥ 980 g/kg

1. julij 2014

30. junij 2024

Za izvajanje enotnih načel iz člena 29(6) Uredbe (ES) št. 1107/2009 se upoštevajo ugotovitve iz poročila o pregledu 1,4-dimetilnaftalena ter zlasti dodatka I in II h končni različici poročila, ki jo je Stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali pripravil 13. decembra 2013.

V tej celoviti oceni morajo biti države članice zlasti pozorne na:

(a)

zaščito izvajalcev in delavcev pri ponovnem vstopu in pregledu skladišča;

| (b) | tveganje za vodne organizme in sesalce, ki jedo ribe, aktivna snov iz skladišč prehaja v zrak in odteka v površinsko vodo brez nadaljnje obdelave. |
| --- | --- |

(b)

tveganje za vodne organizme in sesalce, ki jedo ribe, aktivna snov iz skladišč prehaja v zrak in odteka v površinsko vodo brez nadaljnje obdelave.

Pogoji uporabe po potrebi vključujejo ukrepe za zmanjšanje tveganja.

Vlagatelj predloži potrditvene informacije o opredelitvi ostanka za aktivno snov.

Vlagatelj Komisiji, državam članicam in Agenciji ustrezne informacije predloži do 30. junija 2016.

---

(1)  Več podrobnosti o aktivni snovi in njenih lastnostih je v poročilu o pregledu.

---

PRILOGA II

V delu B Priloge k Izvedbeni uredbi (EU) št. 540/2011 se doda naslednji vnos:

| Številka | Splošno ime, identifikacijska številka | Ime po IUPAC | Čistost (1) | Uveljavitev | Veljavnost registracije | Posebne določbe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „68 | 1,4-dimetilnaftalen
  št. CAS 571-58-4
  št. CIPAC 822 | 1,4-dimetilnaftalen | ≥ 980 g/kg | 1. julij 2014 | 30. junij 2024 | Za izvajanje enotnih načel iz člena 29(6) Uredbe (ES) št. 1107/2009 se upoštevajo ugotovitve iz poročila o pregledu 1,4-dimetilnaftalena ter zlasti dodatka I in II h končni različici poročila, ki jo je Stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali pripravil 13. decembra 2013.
  V tej celoviti oceni morajo biti države članice zlasti pozorne na:






  (a) | zaščito izvajalcev in delavcev pri ponovnem vstopu in pregledu skladišča; |

Številka

Splošno ime, identifikacijska številka

Ime po IUPAC

Čistost (1)

Uveljavitev

Veljavnost registracije

Posebne določbe

„68

1,4-dimetilnaftalen

št. CAS 571-58-4

št. CIPAC 822

1,4-dimetilnaftalen

≥ 980 g/kg

1. julij 2014

30. junij 2024

Za izvajanje enotnih načel iz člena 29(6) Uredbe (ES) št. 1107/2009 se upoštevajo ugotovitve iz poročila o pregledu 1,4-dimetilnaftalena ter zlasti dodatka I in II h končni različici poročila, ki jo je Stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali pripravil 13. decembra 2013.

V tej celoviti oceni morajo biti države članice zlasti pozorne na:

(a)

zaščito izvajalcev in delavcev pri ponovnem vstopu in pregledu skladišča;

| (b) | tveganje za vodne organizme in sesalce, ki jedo ribe, aktivna snov iz skladišč prehaja v zrak in odteka v površinsko vodo brez nadaljnje obdelave. |
| --- | --- |

(b)

tveganje za vodne organizme in sesalce, ki jedo ribe, aktivna snov iz skladišč prehaja v zrak in odteka v površinsko vodo brez nadaljnje obdelave.

Pogoji uporabe po potrebi vključujejo ukrepe za zmanjšanje tveganja.

Vlagatelj predloži potrditvene informacije o opredelitvi ostanka za aktivno snov.

Vlagatelj Komisiji, državam članicam in Agenciji ustrezne informacije predloži do 30. junija 2016.“

---

(1)  Več podrobnosti o aktivni snovi in njenih lastnostih je v poročilu o pregledu.

1

---

| 28.2.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 59/25 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 59/25

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 193/2014

z dne 27. februarja 2014

o odobritvi aktivne snovi amisulbrom v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet ter o spremembi Priloge k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 540/2011

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in razveljavitvi direktiv Sveta 79/117/EGS in 91/414/EGS (1) ter zlasti člena 13(2) in člena 78(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 80(1)(a) Uredbe (ES) št. 1107/2009 ter ob upoštevanju postopka in pogojev za odobritev je treba Direktivo Sveta 91/414/EGS (2) uporabljati za aktivne snovi, v zvezi s katerimi je bila pred 14. junijem 2011 sprejeta odločitev v skladu s členom 6(3) navedene direktive. Z Odločbo Komisije 2007/669/ES (3) je bilo potrjeno, da amisulbrom izpolnjuje pogoje iz člena 80(1)(a) Uredbe (ES) št. 1107/2009. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 80(1)(a) Uredbe (ES) št. 1107/2009 ter ob upoštevanju postopka in pogojev za odobritev je treba Direktivo Sveta 91/414/EGS (2) uporabljati za aktivne snovi, v zvezi s katerimi je bila pred 14. junijem 2011 sprejeta odločitev v skladu s členom 6(3) navedene direktive. Z Odločbo Komisije 2007/669/ES (3) je bilo potrjeno, da amisulbrom izpolnjuje pogoje iz člena 80(1)(a) Uredbe (ES) št. 1107/2009.

| (2) | V skladu s členom 6(2) Direktive 91/414/EGS je Združeno kraljestvo 24. marca 2006 prejelo zahtevek družbe Nissan Chemical Europe S.A.R.L. za vključitev aktivne snovi amisulbrom v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS. Z Odločbo 2007/669/ES je bilo potrjeno, da je dokumentacija „popolna“ v smislu načelnega izpolnjevanja zahtev po podatkih in informacijah iz prilog II in III k Direktivi 91/414/EGS. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 6(2) Direktive 91/414/EGS je Združeno kraljestvo 24. marca 2006 prejelo zahtevek družbe Nissan Chemical Europe S.A.R.L. za vključitev aktivne snovi amisulbrom v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS. Z Odločbo 2007/669/ES je bilo potrjeno, da je dokumentacija „popolna“ v smislu načelnega izpolnjevanja zahtev po podatkih in informacijah iz prilog II in III k Direktivi 91/414/EGS.

| (3) | Za navedeno aktivno snov so bili v skladu z določbami člena 6(2) in (4) Direktive 91/414/EGS ocenjeni vplivi na zdravje ljudi in živali ter na okolje pri vrstah uporabe, ki jih je predlagal vložnik. Država članica poročevalka je 15. julija 2008 predložila osnutek poročila o oceni. V skladu s členom 11(6) Uredbe Komisije (EU) št. 188/2011 (4) so se od vložnika 20. maja 2011 zahtevale dodatne informacije. Združeno Kraljestvo je februarja 2012 oceno dodatnih podatkov predložilo v obliki posodobljenega osnutka poročila o oceni. |
| --- | --- |

(3)

Za navedeno aktivno snov so bili v skladu z določbami člena 6(2) in (4) Direktive 91/414/EGS ocenjeni vplivi na zdravje ljudi in živali ter na okolje pri vrstah uporabe, ki jih je predlagal vložnik. Država članica poročevalka je 15. julija 2008 predložila osnutek poročila o oceni. V skladu s členom 11(6) Uredbe Komisije (EU) št. 188/2011 (4) so se od vložnika 20. maja 2011 zahtevale dodatne informacije. Združeno Kraljestvo je februarja 2012 oceno dodatnih podatkov predložilo v obliki posodobljenega osnutka poročila o oceni.

| (4) | Osnutek poročila o oceni so pregledale države članice in Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija). Agencija je 27. maja 2013 Komisiji predložila sklep o oceni tveganja pesticidov z aktivno snovjo amisulbrom (5). Osnutek poročila o oceni in sklep Agencije so države članice in Komisija pregledale v Stalnem odboru za prehranjevalno verigo in zdravje živali ter njegovo končno različico pripravile 13. decembra 2013 v obliki poročila Komisije o pregledu amisulbroma. |
| --- | --- |

(4)

Osnutek poročila o oceni so pregledale države članice in Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija). Agencija je 27. maja 2013 Komisiji predložila sklep o oceni tveganja pesticidov z aktivno snovjo amisulbrom (5). Osnutek poročila o oceni in sklep Agencije so države članice in Komisija pregledale v Stalnem odboru za prehranjevalno verigo in zdravje živali ter njegovo končno različico pripravile 13. decembra 2013 v obliki poročila Komisije o pregledu amisulbroma.

| (5) | Različne preiskave so pokazale, da se za fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo amisulbrom, lahko pričakuje, da na splošno izpolnjujejo zahteve iz člena 5(1)(a) in (b) ter člena 5(3) Direktive 91/414/EGS, zlasti v zvezi z vrstami uporabe, ki so bile proučene in podrobno navedene v poročilu Komisije o pregledu. Zato je primerno, da se amisulbrom odobri. |
| --- | --- |

(5)

Različne preiskave so pokazale, da se za fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo amisulbrom, lahko pričakuje, da na splošno izpolnjujejo zahteve iz člena 5(1)(a) in (b) ter člena 5(3) Direktive 91/414/EGS, zlasti v zvezi z vrstami uporabe, ki so bile proučene in podrobno navedene v poročilu Komisije o pregledu. Zato je primerno, da se amisulbrom odobri.

| (6) | V skladu s členom 13(2) Uredbe (ES) št. 1107/2009 v povezavi s členom 6 Uredbe ter ob upoštevanju sedanjih znanstvenih in tehničnih dognanj pa je treba vključiti nekatere pogoje in omejitve. Zlasti je primerno zahtevati dodatne potrditvene informacije. |
| --- | --- |

(6)

V skladu s členom 13(2) Uredbe (ES) št. 1107/2009 v povezavi s členom 6 Uredbe ter ob upoštevanju sedanjih znanstvenih in tehničnih dognanj pa je treba vključiti nekatere pogoje in omejitve. Zlasti je primerno zahtevati dodatne potrditvene informacije.

| (7) | Pred odobritvijo bi bilo treba določiti primeren rok, da se bodo države članice in zainteresirane strani lahko pripravile na izpolnjevanje novih zahtev, ki bodo nastale z odobritvijo. |
| --- | --- |

(7)

Pred odobritvijo bi bilo treba določiti primeren rok, da se bodo države članice in zainteresirane strani lahko pripravile na izpolnjevanje novih zahtev, ki bodo nastale z odobritvijo.

| (8) | Brez poseganja v obveznosti iz Uredbe (ES) št. 1107/2009, ki izhajajo iz odobritve, in ob upoštevanju posebnega položaja, ki je nastal s prehodom od Direktive 91/414/EGS k Uredbi (ES) št. 1107/2009, bi bilo treba upoštevati naslednje. Državam članicam bi bilo treba po odobritvi omogočiti šestmesečno obdobje, da pregledajo registracije fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo amisulbrom. Države članice bi morale registracije po potrebi spremeniti, nadomestiti ali preklicati. Z odstopanjem od navedenega roka bi bilo treba določiti daljše obdobje za predložitev in oceno celotne dokumentacije iz Priloge III za vsako fitofarmacevtsko sredstvo in za vsako nameravano uporabo po enotnih načelih iz Direktive 91/414/EGS. |
| --- | --- |

(8)

Brez poseganja v obveznosti iz Uredbe (ES) št. 1107/2009, ki izhajajo iz odobritve, in ob upoštevanju posebnega položaja, ki je nastal s prehodom od Direktive 91/414/EGS k Uredbi (ES) št. 1107/2009, bi bilo treba upoštevati naslednje. Državam članicam bi bilo treba po odobritvi omogočiti šestmesečno obdobje, da pregledajo registracije fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo amisulbrom. Države članice bi morale registracije po potrebi spremeniti, nadomestiti ali preklicati. Z odstopanjem od navedenega roka bi bilo treba določiti daljše obdobje za predložitev in oceno celotne dokumentacije iz Priloge III za vsako fitofarmacevtsko sredstvo in za vsako nameravano uporabo po enotnih načelih iz Direktive 91/414/EGS.

| (9) | Izkušnje iz prejšnjih vključitev aktivnih snovi, ocenjenih na podlagi Uredbe Komisije (EGS) št. 3600/92 (6), v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS so pokazale, da lahko pride do težav pri razlagi dolžnosti imetnikov obstoječih registracij v zvezi z dostopom do podatkov. Da bi se izognili nadaljnjim težavam, se zato zdi nujno razjasniti obveznosti držav članic, zlasti obveznost, da preverijo, ali ima imetnik registracije dostop do dokumentacije, ki izpolnjuje zahteve iz Priloge II k navedeni direktivi. Vendar ta razjasnitev državam članicam ali imetnikom registracij ne nalaga novih obveznosti v primerjavi z doslej sprejetimi direktivami o spremembah Priloge I k navedeni direktivi ali uredbami o odobritvah aktivnih snovi. |
| --- | --- |

(9)

Izkušnje iz prejšnjih vključitev aktivnih snovi, ocenjenih na podlagi Uredbe Komisije (EGS) št. 3600/92 (6), v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS so pokazale, da lahko pride do težav pri razlagi dolžnosti imetnikov obstoječih registracij v zvezi z dostopom do podatkov. Da bi se izognili nadaljnjim težavam, se zato zdi nujno razjasniti obveznosti držav članic, zlasti obveznost, da preverijo, ali ima imetnik registracije dostop do dokumentacije, ki izpolnjuje zahteve iz Priloge II k navedeni direktivi. Vendar ta razjasnitev državam članicam ali imetnikom registracij ne nalaga novih obveznosti v primerjavi z doslej sprejetimi direktivami o spremembah Priloge I k navedeni direktivi ali uredbami o odobritvah aktivnih snovi.

| (10) | V skladu s členom 13(4) Uredbe (ES) št. 1107/2009 bi bilo treba ustrezno spremeniti Prilogo k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 540/2011 (7). |
| --- | --- |

(10)

V skladu s členom 13(4) Uredbe (ES) št. 1107/2009 bi bilo treba ustrezno spremeniti Prilogo k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 540/2011 (7).

| (11) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(11)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Odobritev aktivne snovi

Aktivna snov amisulbrom, kot je opredeljena v Prilogi I, je odobrena v skladu s pogoji iz navedene priloge.

Člen 2

Ponovna ocena fitofarmacevtskih sredstev

1.   Države članice v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009 do 31. decembra 2014 po potrebi spremenijo ali prekličejo veljavne registracije fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo amisulbrom kot aktivno snov.

Do navedenega datuma zlasti preverijo, ali so pogoji iz Priloge I k tej uredbi izpolnjeni, razen pogojev iz stolpca o posebnih določbah v navedeni prilogi, in ali ima imetnik registracije dokumentacijo ali dostop do dokumentacije, ki izpolnjuje zahteve iz Priloge II k Direktivi 91/414/EGS v skladu s pogoji iz člena 13(1) do (4) navedene direktive ter člena 62 Uredbe (ES) št. 1107/2009.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 države članice najpozneje do 30. junija 2014 znova ocenijo vsako registrirano fitofarmacevtsko sredstvo, ki vsebuje amisulbrom kot edino aktivno snov ali kot eno od več aktivnih snovi, vključenih v Prilogo k Izvedbeni uredbi (EU) št. 540/2011, po enotnih načelih iz člena 29(6) Uredbe (ES) št. 1107/2009 na podlagi dokumentacije, ki izpolnjuje zahteve iz Priloge III k Direktivi 91/414/EGS, in ob upoštevanju stolpca o posebnih določbah iz Priloge I k tej uredbi. Na podlagi navedene ocene države članice presodijo, ali sredstvo izpolnjuje pogoje iz člena 29(1) Uredbe (ES) št. 1107/2009.

Države članice nato:

| (a) | če sredstvo vsebuje amisulbrom kot edino aktivno snov, registracijo po potrebi spremenijo ali prekličejo najpozneje do 31. decembra 2015, ali |
| --- | --- |

(a)

če sredstvo vsebuje amisulbrom kot edino aktivno snov, registracijo po potrebi spremenijo ali prekličejo najpozneje do 31. decembra 2015, ali

| (b) | če sredstvo vsebuje amisulbrom kot eno od več aktivnih snovi, registracijo po potrebi spremenijo ali prekličejo najpozneje do 31. decembra 2015 ali do datuma, določenega za tako spremembo ali preklic v ustreznih aktih, s katerimi so bile zadevne snovi dodane v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS oziroma s katerimi so bile zadevne snovi odobrene, pri čemer se upošteva poznejši datum. |
| --- | --- |

(b)

če sredstvo vsebuje amisulbrom kot eno od več aktivnih snovi, registracijo po potrebi spremenijo ali prekličejo najpozneje do 31. decembra 2015 ali do datuma, določenega za tako spremembo ali preklic v ustreznih aktih, s katerimi so bile zadevne snovi dodane v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS oziroma s katerimi so bile zadevne snovi odobrene, pri čemer se upošteva poznejši datum.

Člen 3

Spremembe Izvedbene uredbe (EU) št. 540/2011

Priloga k Izvedbeni uredbi (EU) št. 540/2011 se spremeni v skladu s Prilogo II k tej uredbi.

Člen 4

Začetek veljavnosti in uporaba

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. julija 2014.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 27. februarja 2014

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 309, 24.11.2009, str. 1.

1

(2)  Direktiva Sveta 91/414/EGS z dne 15. julija 1991 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (UL L 230, 19.8.1991, str. 1).

2

(3)  Odločba Komisije 2007/669/ES z dne 15. oktobra 2007 o načelnem priznavanju popolnosti dokumentacije, predložene v podroben pregled zaradi možne vključitve aktivnih snovi Adoxophyes orana granulovirus, amisulbrom, emamectin, pyridalil in Spodoptera littoralis nucleopolyhedrovirus v Prilogo I k Direktivi Sveta 91/414/EGS (UL L 274, 18.10.2007, str. 15).

3

Adoxophyes orana granulovirus

Spodoptera littoralis nucleopolyhedrovirus

(4)  Uredba Komisije (EU) št. 188/2011 z dne 25. februarja 2011 o podrobnih pravilih za izvajanje Direktive Sveta 91/414/EGS glede postopka za oceno aktivnih snovi, ki niso bile v prometu dve leti po dnevu notifikacije navedene direktive (UL L 53, 26.2.2011, str. 51).

4

(5)  EFSA Journal 2013; 11(6):3237. Na voljo na spletu: www.efsa.europa.eu

5

(6)  Uredba Komisije (EGS) št. 3600/92 z dne 11. decembra 1992 o podrobnih pravilih za izvajanje prve faze delovnega programa iz člena 8(2) Direktive Sveta 91/414/EGS o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (UL L 366, 15.12.1992, str. 10).

6

(7)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 540/2011 z dne 25. maja 2011 o izvajanju Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta glede seznama registriranih aktivnih snovi (UL L 153, 11.6.2011, str. 1).

7

---

PRILOGA I

| Splošno ime, identifikacijska številka | Ime po IUPAC | Čistost (1) | Uveljavitev | Veljavnost registracije | Posebne določbe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| amisulbrom
  št. CAS 348635-87-0
  št. CIPAC 789 | 3-(3-bromo-6-fluoro-2-methylindol-1-ylsulfonyl)-N,N-dimethyl-1H-1,2,4-triazole-1-sulfonamide | ≥ 985 g/kg
  Naslednja pomembna nečistoča ne sme presegati:
  3-bromo-6-fluoro-2-methyl-1-(1H-1,2,4-triazol-3-ylsulfonyl)-1H-indole: ≤ 2 g/kg | 1. julij 2014 | 30. junij 2024 | Za izvajanje enotnih načel iz člena 29(6) Uredbe (ES) št. 1107/2009 se upoštevajo ugotovitve iz poročila o pregledu amisulbroma ter zlasti dodatkov I in II h končni različici poročila, ki jo je Stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali pripravil 13. decembra 2013.
  V tej celoviti oceni morajo biti države članice zlasti pozorne na tveganje za vodne in talne organizme.
  Pogoji uporabe po potrebi vključujejo ukrepe za zmanjšanje tveganja.
  Vložnik predloži potrditvene informacije o:






  (1) | nepomembnosti fotorazgradnje za kontaminacijo podtalnice pri metabolizmu amisulbroma v tleh v zvezi z metabolitoma 3-bromo-6-fluoro-2-metil-1-(1H-1,2,4-triazol-3-ilsulfonil)-1H-indol in 1-(dimetilsulfamoil)-1H-1,2,4-triazol-3-sulfonska kislina; |

Splošno ime, identifikacijska številka

Ime po IUPAC

Čistost (1)

Uveljavitev

Veljavnost registracije

Posebne določbe

amisulbrom

št. CAS 348635-87-0

št. CIPAC 789

3-(3-bromo-6-fluoro-2-methylindol-1-ylsulfonyl)-N,N-dimethyl-1H-1,2,4-triazole-1-sulfonamide

≥ 985 g/kg

Naslednja pomembna nečistoča ne sme presegati:

3-bromo-6-fluoro-2-methyl-1-(1H-1,2,4-triazol-3-ylsulfonyl)-1H-indole: ≤ 2 g/kg

1. julij 2014

30. junij 2024

Za izvajanje enotnih načel iz člena 29(6) Uredbe (ES) št. 1107/2009 se upoštevajo ugotovitve iz poročila o pregledu amisulbroma ter zlasti dodatkov I in II h končni različici poročila, ki jo je Stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali pripravil 13. decembra 2013.

V tej celoviti oceni morajo biti države članice zlasti pozorne na tveganje za vodne in talne organizme.

Pogoji uporabe po potrebi vključujejo ukrepe za zmanjšanje tveganja.

Vložnik predloži potrditvene informacije o:

(1)

nepomembnosti fotorazgradnje za kontaminacijo podtalnice pri metabolizmu amisulbroma v tleh v zvezi z metabolitoma 3-bromo-6-fluoro-2-metil-1-(1H-1,2,4-triazol-3-ilsulfonil)-1H-indol in 1-(dimetilsulfamoil)-1H-1,2,4-triazol-3-sulfonska kislina;

| (2) | majhni možnosti, da amisulbrom (samo scenarij drenaže FOCUS) ter metaboliti 1-(dimetilsulfamoil)-1H-1,2,4-triazol-3-sulfonska kislina, 1H-1,2,4-triazol-3-sulfonska kislina, 1H-1,2,4-triazol, N,N-dimetil-1H-1,2,4-triazol-3-sulfonamid, 2-acetamido-4-fluorobenzojska kislina, 2-acetamido-4-fluoro-hidroksibenzojska kislina in 2,2′-oksibis(6-fluoro-2-metil-1,2-dihidro-3H-indol-3-on) onesnažijo površinsko vodo ali vodne organizme izpostavijo površinskemu odtoku; |
| --- | --- |

(2)

majhni možnosti, da amisulbrom (samo scenarij drenaže FOCUS) ter metaboliti 1-(dimetilsulfamoil)-1H-1,2,4-triazol-3-sulfonska kislina, 1H-1,2,4-triazol-3-sulfonska kislina, 1H-1,2,4-triazol, N,N-dimetil-1H-1,2,4-triazol-3-sulfonamid, 2-acetamido-4-fluorobenzojska kislina, 2-acetamido-4-fluoro-hidroksibenzojska kislina in 2,2′-oksibis(6-fluoro-2-metil-1,2-dihidro-3H-indol-3-on) onesnažijo površinsko vodo ali vodne organizme izpostavijo površinskemu odtoku;

| (3) | dodatnih analiznih metodah za določitev vseh spojin iz opredelitve ostanka za spremljanje v površinski vodi, kadar glede na rezultat ocene pod (1) in (2) v tleh poteka obsežna fotorazgradnja ali obstaja velika možnost kontaminacije ali izpostavljenosti; |
| --- | --- |

(3)

dodatnih analiznih metodah za določitev vseh spojin iz opredelitve ostanka za spremljanje v površinski vodi, kadar glede na rezultat ocene pod (1) in (2) v tleh poteka obsežna fotorazgradnja ali obstaja velika možnost kontaminacije ali izpostavljenosti;

| (4) | tveganju sekundarne zastrupitve ptic in sesalcev s 3-bromo-6-fluoro-2-metil-1-(1H-1,2,4-triazol-3-ilsulfonil)-1H-indolom; |
| --- | --- |

(4)

tveganju sekundarne zastrupitve ptic in sesalcev s 3-bromo-6-fluoro-2-metil-1-(1H-1,2,4-triazol-3-ilsulfonil)-1H-indolom;

| (5) | potencialnih motnjah endokrinega sistema pri pticah in ribah, ki jih povzroča amisulbrom in njegov metabolit 3-bromo-6-fluoro-2-metil-1-(1H-1,2,4-triazol-3-ilsulfonil)-1H-indol. |
| --- | --- |

(5)

potencialnih motnjah endokrinega sistema pri pticah in ribah, ki jih povzroča amisulbrom in njegov metabolit 3-bromo-6-fluoro-2-metil-1-(1H-1,2,4-triazol-3-ilsulfonil)-1H-indol.

Vložnik Komisiji, državam članicam in Agenciji do 30. junija 2016 predloži ustrezne informacije iz točk od (1) do (4), informacije iz točke (5) pa v dveh letih po sprejetju ustreznih smernic OECD za preizkušanje motenj endokrinega sistema.

---

(1)  Več podrobnosti o aktivni snovi in njenih lastnostih je v poročilu o pregledu.

---

PRILOGA II

V delu B Priloge k Izvedbeni uredbi (EU) št. 540/2011 se doda naslednji vnos:

| Št. | Splošno ime, identifikacijska številka | Ime po IUPAC | Čistost (1) | Uveljavitev | Veljavnost registracije | Posebne določbe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „69 | amisulbrom
  št. CAS 348635-87-0
  št. CIPAC 789 | 3-(3-bromo-6-fluoro-2-methylindol-1-ylsulfonyl)-N,N-dimethyl-1H-1,2,4-triazole-1-sulfonamide | ≥ 985 g/kg
  Naslednja pomembna nečistoča ne sme presegati določene mejne vrednosti v tehničnem materialu:
  3-bromo-6-fluoro-2-metil-1-(1H-1,2,4-triazol-3-ilsulfonil)-1H-indol: ≤ 2 g/kg | 1. julij 2014 | 30. junij 2024 | Za izvajanje enotnih načel iz člena 29(6) Uredbe (ES) št. 1107/2009 se upoštevajo ugotovitve iz poročila o pregledu amisulbroma ter zlasti dodatkov I in II h končni različici poročila, ki jo je Stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali pripravil 13. decembra 2013.
  V tej celoviti oceni morajo biti države članice zlasti pozorne na tveganje za vodne in talne organizme.
  Pogoji uporabe po potrebi vključujejo ukrepe za zmanjšanje tveganja.
  Vložnik predloži potrditvene informacije o:






  (1) | nepomembnosti fotorazgradnje za kontaminacijo podtalnice pri metabolizmu amisulbroma v tleh v zvezi z metabolitoma 3-bromo-6-fluoro-2-metil-1-(1H-1,2,4-triazol-3-ilsulfonil)-1H-indol in 1-(dimetilsulfamoil)-1H-1,2,4-triazol-3-sulfonska kislina; |

Št.

Splošno ime, identifikacijska številka

Ime po IUPAC

Čistost (1)

Uveljavitev

Veljavnost registracije

Posebne določbe

„69

amisulbrom

št. CAS 348635-87-0

št. CIPAC 789

3-(3-bromo-6-fluoro-2-methylindol-1-ylsulfonyl)-N,N-dimethyl-1H-1,2,4-triazole-1-sulfonamide

≥ 985 g/kg

Naslednja pomembna nečistoča ne sme presegati določene mejne vrednosti v tehničnem materialu:

3-bromo-6-fluoro-2-metil-1-(1H-1,2,4-triazol-3-ilsulfonil)-1H-indol: ≤ 2 g/kg

1. julij 2014

30. junij 2024

Za izvajanje enotnih načel iz člena 29(6) Uredbe (ES) št. 1107/2009 se upoštevajo ugotovitve iz poročila o pregledu amisulbroma ter zlasti dodatkov I in II h končni različici poročila, ki jo je Stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali pripravil 13. decembra 2013.

V tej celoviti oceni morajo biti države članice zlasti pozorne na tveganje za vodne in talne organizme.

Pogoji uporabe po potrebi vključujejo ukrepe za zmanjšanje tveganja.

Vložnik predloži potrditvene informacije o:

(1)

nepomembnosti fotorazgradnje za kontaminacijo podtalnice pri metabolizmu amisulbroma v tleh v zvezi z metabolitoma 3-bromo-6-fluoro-2-metil-1-(1H-1,2,4-triazol-3-ilsulfonil)-1H-indol in 1-(dimetilsulfamoil)-1H-1,2,4-triazol-3-sulfonska kislina;

| (2) | majhni verjetnosti, da amisulbrom (samo scenarij drenaže FOCUS) ter metaboliti 1-(dimetilsulfamoil)-1H-1,2,4-triazol-3-sulfonska kislina, 1H-1,2,4-triazol-3-sulfonska kislina, 1H-1,2,4-triazol, N,N-dimetil-1H-1,2,4-triazol-3-sulfonamid, 2-acetamido-4-fluorobenzojska kislina, 2-acetamido-4-fluoro-hidroksibenzojska kislina in 2,2′-oksibis(6-fluoro-2-metil-1,2-dihidro-3H-indol-3-on) onesnažijo površinsko vodo ali vodne organizme izpostavijo površinskemu odtoku; |
| --- | --- |

(2)

majhni verjetnosti, da amisulbrom (samo scenarij drenaže FOCUS) ter metaboliti 1-(dimetilsulfamoil)-1H-1,2,4-triazol-3-sulfonska kislina, 1H-1,2,4-triazol-3-sulfonska kislina, 1H-1,2,4-triazol, N,N-dimetil-1H-1,2,4-triazol-3-sulfonamid, 2-acetamido-4-fluorobenzojska kislina, 2-acetamido-4-fluoro-hidroksibenzojska kislina in 2,2′-oksibis(6-fluoro-2-metil-1,2-dihidro-3H-indol-3-on) onesnažijo površinsko vodo ali vodne organizme izpostavijo površinskemu odtoku;

| (3) | dodatnih analiznih metodah za določitev vseh spojin iz opredelitve ostanka za spremljanje v površinski vodi, kadar glede na rezultat ocene pod (1) in (2) v tleh poteka obsežna fotorazgradnja ali kjer obstaja velika verjetnost kontaminacije ali izpostavljenosti; |
| --- | --- |

(3)

dodatnih analiznih metodah za določitev vseh spojin iz opredelitve ostanka za spremljanje v površinski vodi, kadar glede na rezultat ocene pod (1) in (2) v tleh poteka obsežna fotorazgradnja ali kjer obstaja velika verjetnost kontaminacije ali izpostavljenosti;

| (4) | tveganju sekundarne zastrupitve ptic in sesalcev s 3-bromo-6-fluoro-2-metil-1-(1H-1,2,4-triazol-3-ilsulfonil)-1H-indolom; |
| --- | --- |

(4)

tveganju sekundarne zastrupitve ptic in sesalcev s 3-bromo-6-fluoro-2-metil-1-(1H-1,2,4-triazol-3-ilsulfonil)-1H-indolom;

| (5) | potencialnih motnjah endokrinega sistema pri pticah in ribah, ki jih povzroča amisulbrom in njegov metabolit 3-bromo-6-fluoro-2-metil-1-(1H-1,2,4-triazol-3-ilsulfonil)-1H-indol. |
| --- | --- |

(5)

potencialnih motnjah endokrinega sistema pri pticah in ribah, ki jih povzroča amisulbrom in njegov metabolit 3-bromo-6-fluoro-2-metil-1-(1H-1,2,4-triazol-3-ilsulfonil)-1H-indol.

Vložnik Komisiji, državam članicam in Agenciji do 30. junija 2016 predloži ustrezne informacije iz točk od (1) do (4), informacije iz točke (5) pa v dveh letih po sprejetju ustreznih smernic OECD za preizkušanje motenj endokrinega sistema.“

---

(1)  Več podrobnosti o aktivni snovi in njenih lastnostih je v poročilu o pregledu.

1

---

| 28.2.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 59/30 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 59/30

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 194/2014

z dne 27. februarja 2014

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.

| (2) | Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(2)

Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 27. februarja 2014

Za Komisijo V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Standardna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | MA | 57,0 |
| TN | 71,7 |
| TR | 89,4 |
| ZZ | 72,7 |
| 0707 00 05 | EG | 182,1 |
| JO | 188,1 |
| MA | 114,7 |
| TR | 158,0 |
| ZZ | 160,7 |
| 0709 91 00 | EG | 72,9 |
| ZZ | 72,9 |
| 0709 93 10 | MA | 31,6 |
| TR | 91,9 |
| ZZ | 61,8 |
| 0805 10 20 | EG | 47,7 |
| IL | 60,3 |
| MA | 57,7 |
| TN | 46,7 |
| TR | 64,0 |
| ZZ | 55,3 |
| 0805 20 10 | IL | 129,9 |
| MA | 95,0 |
| ZZ | 112,5 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 137,1 |
| MA | 121,1 |
| PK | 46,0 |
| TR | 72,9 |
| US | 134,1 |
| ZZ | 102,2 |
| 0805 50 10 | EG | 57,3 |
| TR | 67,5 |
| ZZ | 62,4 |
| 0808 10 80 | CN | 115,7 |
| MK | 30,8 |
| US | 157,0 |
| ZZ | 101,2 |
| 0808 30 90 | AR | 120,1 |
| CL | 207,1 |
| CN | 72,1 |
| TR | 156,2 |
| US | 124,7 |
| ZA | 104,6 |
| ZZ | 130,8 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Standardna uvozna vrednost

0702 00 00

MA

57,0

TN

71,7

TR

89,4

ZZ

72,7

0707 00 05

EG

182,1

JO

188,1

MA

114,7

TR

158,0

ZZ

160,7

0709 91 00

EG

72,9

ZZ

72,9

0709 93 10

MA

31,6

TR

91,9

ZZ

61,8

0805 10 20

EG

47,7

IL

60,3

MA

57,7

TN

46,7

TR

64,0

ZZ

55,3

0805 20 10

IL

129,9

MA

95,0

ZZ

112,5

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

137,1

MA

121,1

PK

46,0

TR

72,9

US

134,1

ZZ

102,2

0805 50 10

EG

57,3

TR

67,5

ZZ

62,4

0808 10 80

CN

115,7

MK

30,8

US

157,0

ZZ

101,2

0808 30 90

AR

120,1

CL

207,1

CN

72,1

TR

156,2

US

124,7

ZA

104,6

ZZ

130,8

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

DIREKTIVE

| 28.2.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 59/32 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 59/32

---

IZVEDBENA DIREKTIVA KOMISIJE 2014/37/EU

z dne 27. februarja 2014

o spremembi Direktive Sveta 91/671/EGS o obvezni uporabi varnostnih pasov in sistemov za zadrževanje otrok v vozilih

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 91/671/EGS o obvezni uporabi varnostnih pasov in sistemov za zadrževanje otrok v vozilih (1), zlasti člena 7a Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evropska skupnost je v skladu s Sklepom Sveta 97/836/ES (2)24. marca 1998 pristopila k Sporazumu Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) o sprejetju enotnih tehničnih predpisov za cestna vozila, opremo in dele, ki se lahko vgradijo v cestna vozila in/ali uporabljajo na njih, in o pogojih za vzajemno priznanje homologacij, dodeljenih na podlagi teh predpisov (v nadaljnjem besedilu: revidiran sporazum iz leta 1958). |
| --- | --- |

(1)

Evropska skupnost je v skladu s Sklepom Sveta 97/836/ES (2)24. marca 1998 pristopila k Sporazumu Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) o sprejetju enotnih tehničnih predpisov za cestna vozila, opremo in dele, ki se lahko vgradijo v cestna vozila in/ali uporabljajo na njih, in o pogojih za vzajemno priznanje homologacij, dodeljenih na podlagi teh predpisov (v nadaljnjem besedilu: revidiran sporazum iz leta 1958).

| (2) | V skladu z odstavkom 1 Priloge II k Sklepu 97/836/ES so tehnične zahteve pravilnikov UN/ECE na podlagi revidiranega sporazuma iz leta 1958 postale alternativna možnost za tehnične priloge k ustreznim posameznim direktivam Unije, kadar imajo te enako področje uporabe in kadar za pravilnike UN/ECE obstajajo ločene direktive Unije. Vendar dodatne določbe direktiv, kot so določbe o zahtevah glede vgrajevanja ali postopkih za homologacijo, veljajo še naprej. |
| --- | --- |

(2)

V skladu z odstavkom 1 Priloge II k Sklepu 97/836/ES so tehnične zahteve pravilnikov UN/ECE na podlagi revidiranega sporazuma iz leta 1958 postale alternativna možnost za tehnične priloge k ustreznim posameznim direktivam Unije, kadar imajo te enako področje uporabe in kadar za pravilnike UN/ECE obstajajo ločene direktive Unije. Vendar dodatne določbe direktiv, kot so določbe o zahtevah glede vgrajevanja ali postopkih za homologacijo, veljajo še naprej.

| (3) | Pod okriljem UN/ECE je bil oblikovan in sprejet nov pravilnik UN/ECE o enotnih predpisih za homologacijo izboljšanih sistemov za zadrževanje otrok, ki se uporabljajo v motornih vozilih (v nadaljnjem besedilu: Pravilnik št. 129). |
| --- | --- |

(3)

Pod okriljem UN/ECE je bil oblikovan in sprejet nov pravilnik UN/ECE o enotnih predpisih za homologacijo izboljšanih sistemov za zadrževanje otrok, ki se uporabljajo v motornih vozilih (v nadaljnjem besedilu: Pravilnik št. 129).

| (4) | Pravilnik št. 129 je začel veljati 9. julija 2013 kot priloga k revidiranemu sporazumu iz leta 1958. |
| --- | --- |

(4)

Pravilnik št. 129 je začel veljati 9. julija 2013 kot priloga k revidiranemu sporazumu iz leta 1958.

| (5) | Standardizirane zahteve iz Pravilnika št. 129 pomenijo strožje zahteve, ki so alternativna možnost za zahteve iz Pravilnika št. 44 o enotnih predpisih o homologaciji naprav za zadrževanje otrok v motornih vozilih („sistemi za zadrževanje otrok“) (3) in odražajo tehnični napredek z različnih vidikov sistemov za zadrževanje otrok, kot so testi za udarce z bočne strani, nazaj obrnjeni položaj otrok do 15 mesecev, združljivost z različnimi vozili, testi s preskusnimi lutkami in testnimi mizami ter testi prilagodljivosti različnim velikostim otrok; |
| --- | --- |

(5)

Standardizirane zahteve iz Pravilnika št. 129 pomenijo strožje zahteve, ki so alternativna možnost za zahteve iz Pravilnika št. 44 o enotnih predpisih o homologaciji naprav za zadrževanje otrok v motornih vozilih („sistemi za zadrževanje otrok“) (3) in odražajo tehnični napredek z različnih vidikov sistemov za zadrževanje otrok, kot so testi za udarce z bočne strani, nazaj obrnjeni položaj otrok do 15 mesecev, združljivost z različnimi vozili, testi s preskusnimi lutkami in testnimi mizami ter testi prilagodljivosti različnim velikostim otrok;

| (6) | Ker Direktiva 91/671/EGS določa zahteve za homologacijo in obvezno uporabo sistemov za zadrževanje otrok v motornih vozilih v Uniji, bi jo bilo treba spremeniti tako, da bo vključevala uporabo sistemov za zadrževanje otrok, homologiranih v skladu s tehničnimi zahtevami iz Pravilnika št. 129. |
| --- | --- |

(6)

Ker Direktiva 91/671/EGS določa zahteve za homologacijo in obvezno uporabo sistemov za zadrževanje otrok v motornih vozilih v Uniji, bi jo bilo treba spremeniti tako, da bo vključevala uporabo sistemov za zadrževanje otrok, homologiranih v skladu s tehničnimi zahtevami iz Pravilnika št. 129.

| (7) | Ukrepi iz te direktive so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega na podlagi člena 7b Direktive 91/671/EGS – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi iz te direktive so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega na podlagi člena 7b Direktive 91/671/EGS –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Člen 2 Direktive 91/671/EGS se spremeni:

| (1) | točka 1(a)(i) se nadomesti z naslednjim:






  „(i) | za vozila kategorij M1, N1, N2 in N3 države članice zahtevajo, da vsi potniki v uporabljenem vozilu uporabljajo razpoložljive varnostne sisteme.
  Otroci, manjši od 150 cm, ki so potniki v vozilih kategorij M1, N1, N2 in N3, opremljenih z varnostnimi sistemi, se zavarujejo z integralnim ali neintegralnim sistemom za zadrževanje otrok v smislu člena 1(4)(a) in (b), primernim za fizične lastnosti otroka v skladu s:






  — | klasifikacijo iz člena 1(3) za sisteme za zadrževanje otrok, homologirane v skladu s točko (c)(i) tega odstavka; |
| --- | --- | --- | --- |

(1)

točka 1(a)(i) se nadomesti z naslednjim:

„(i)

za vozila kategorij M1, N1, N2 in N3 države članice zahtevajo, da vsi potniki v uporabljenem vozilu uporabljajo razpoložljive varnostne sisteme.

Otroci, manjši od 150 cm, ki so potniki v vozilih kategorij M1, N1, N2 in N3, opremljenih z varnostnimi sistemi, se zavarujejo z integralnim ali neintegralnim sistemom za zadrževanje otrok v smislu člena 1(4)(a) in (b), primernim za fizične lastnosti otroka v skladu s:

—

klasifikacijo iz člena 1(3) za sisteme za zadrževanje otrok, homologirane v skladu s točko (c)(i) tega odstavka;

| — | razponom velikosti in največjo maso potnika, za katera je sistem za zadrževanje otrok namenjen glede na navedbo proizvajalca, za sisteme za zadrževanje otrok, homologirane v skladu s točko (c)(ii) tega odstavka. |
| --- | --- |

—

razponom velikosti in največjo maso potnika, za katera je sistem za zadrževanje otrok namenjen glede na navedbo proizvajalca, za sisteme za zadrževanje otrok, homologirane v skladu s točko (c)(ii) tega odstavka.

V vozilih kategorij M1, N1, N2 in N3, ki niso opremljena z varnostnimi sistemi:

| — | se ne smejo prevažati otroci, mlajši od treh let, |
| --- | --- |

—

se ne smejo prevažati otroci, mlajši od treh let,

| — | se brez poseganja v točko (ii) otroci, stari tri leta in več ter manjši od 150 cm, vozijo na sedežu, ki ni prednji sedež;“; |
| --- | --- |

—

se brez poseganja v točko (ii) otroci, stari tri leta in več ter manjši od 150 cm, vozijo na sedežu, ki ni prednji sedež;“;

| (2) | točka 1(c) se nadomesti z naslednjim:






  „(c) | kadar se uporablja sistem za zadrževanje otrok, se homologira v skladu s standardi:






  i) | Pravilnika UN/ECE št. 44/03 ali Direktive 77/541/EGS; ali |
| --- | --- | --- | --- |

(2)

točka 1(c) se nadomesti z naslednjim:

„(c)

kadar se uporablja sistem za zadrževanje otrok, se homologira v skladu s standardi:

i)

Pravilnika UN/ECE št. 44/03 ali Direktive 77/541/EGS; ali

| ii) | Pravilnika UN/ECE št. 129; |
| --- | --- |

ii)

Pravilnika UN/ECE št. 129;

ali vseh njihovih nadaljnjih prilagoditev.

Sistem za zadrževanje otrok se namesti v skladu s podatki o vgradnji (npr. navodili za uporabo, prospektom ali objavo v elektronski obliki), ki jih zagotovi proizvajalec sistema za zadrževanje otrok, v katerih je navedeno na kakšen način in v katerih vrstah vozil se sistem lahko varno uporablja.“.

Člen 2

1.   Države članice sprejmejo in objavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje šest mesecev po začetku njene veljavnosti. Komisiji takoj sporočijo besedilo navedenih predpisov.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice Komisiji sporočijo besedilo temeljnih predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 3

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 4

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 27. februarja 2014

Za Komisijo V imenu predsednika

Siim KALLAS

Podpredsednik

---

(1)  UL L 373, 31.12.1991, str. 26.

1

(2)  Sklep Sveta 97/836/ES z dne 27. novembra 1997 v pričakovanju pristopa Evropske skupnosti k Sporazumu Gospodarske komisije Združenih narodov za Evropo o sprejetju enotnih tehničnih predpisov za cestna vozila, opremo in dele, ki se lahko vgradijo v cestna vozila in/ali uporabijo na njih, in o pogojih za vzajemno priznanje homologacij, dodeljenih na podlagi teh predpisov (UL L 346, 17.12.1997, str. 78).

2

(3)  UL L 306, 23.11.2007, str. 1.

3

---

SKLEPI

| 28.2.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 59/34 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 59/34

---

SKLEP SVETA

z dne 27. februarja 2014

o imenovanju člana Računskega sodišča

(2014/108/EU)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 286(2) Pogodbe,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Mandat Haralda WÖGERBAUERJA se izteče 28. februarja 2014. |
| --- | --- |

(1)

Mandat Haralda WÖGERBAUERJA se izteče 28. februarja 2014.

| (2) | Zato bi bilo treba opraviti novo imenovanje – |
| --- | --- |

(2)

Zato bi bilo treba opraviti novo imenovanje –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Oskar HERICS se imenuje za člana Računskega sodišča za obdobje od 1. marca 2014 do 29. februarja 2020.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 27. februarja 2014

Za Svet

Predsednik

D. KOURKOULAS

---

(1)  Mnenje z dne 25. februarja 2014 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

1

---

| 28.2.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 59/35 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 59/35

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE

z dne 4. februarja 2014

o razveljavitvi Sklepa 2000/745/ES o sprejetju ponujenih zavez v zvezi s protidampinškimi in protisubvencijskimi postopki pri uvozu določenega polietilen tereftalata (PET) s poreklom, med drugim, iz Indije

(2014/109/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 597/2009 z dne 11. junija 2009 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna protisubvencijska uredba“), in zlasti člena 13 Uredbe,

po posvetovanju s svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   OBSTOJEČI UKREPI

| (1) | Izravnalni ukrepi za uvoz polietilen tereftalata („PET“) s poreklom iz Indije so v veljavi od leta 2000 (2). Ti ukrepi so bili po zadnjem pregledu zaradi izteka ukrepa ohranjeni v skladu z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) št. 461/2013 (3). |
| --- | --- |

(1)

Izravnalni ukrepi za uvoz polietilen tereftalata („PET“) s poreklom iz Indije so v veljavi od leta 2000 (2). Ti ukrepi so bili po zadnjem pregledu zaradi izteka ukrepa ohranjeni v skladu z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) št. 461/2013 (3).

| (2) | Protidampinški ukrepi za uvoz PET s poreklom iz Indije so v veljavi od leta 2000 (4). Ti ukrepi so bili po zadnjem pregledu zaradi izteka ukrepa ohranjeni v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 192/2007 (5). Komisija je 24. februarja 2012 uvedla naknadni pregled zaradi izteka ukrepa. Z Izvedbenim sklepom št. 2013/226/EU (6) je Svet zavrnil predlog Komisije o ohranitvi protidampinških dajatev na uvoz PET s poreklom, med drugim, iz Indije in s tem so protidampinški ukrepi nehali veljati. |
| --- | --- |

(2)

Protidampinški ukrepi za uvoz PET s poreklom iz Indije so v veljavi od leta 2000 (4). Ti ukrepi so bili po zadnjem pregledu zaradi izteka ukrepa ohranjeni v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 192/2007 (5). Komisija je 24. februarja 2012 uvedla naknadni pregled zaradi izteka ukrepa. Z Izvedbenim sklepom št. 2013/226/EU (6) je Svet zavrnil predlog Komisije o ohranitvi protidampinških dajatev na uvoz PET s poreklom, med drugim, iz Indije in s tem so protidampinški ukrepi nehali veljati.

| (3) | Komisija je leta 2000 s Sklepom št. 2000/745/ES (7) sprejela cenovne zaveze („zaveze“) v zvezi s protidampinškimi in protisubvencijskimi ukrepi, med drugim, indijskih družb: Pearl Engineering Polymers Limited („Pearl“) in Reliance Industries Limited („Reliance“). Komisija je leta 2005 s Sklepom št. 2005/697/ES (8) o spremembi Sklepa št. 2000/745/ES sprejela zavezo indijske družbe South ASEAN Petrochem Limited, ki se je po združitvi preimenovala v Dhunseri Petrochem & Tea Limited („Dhunseri“) (9). |
| --- | --- |

(3)

Komisija je leta 2000 s Sklepom št. 2000/745/ES (7) sprejela cenovne zaveze („zaveze“) v zvezi s protidampinškimi in protisubvencijskimi ukrepi, med drugim, indijskih družb: Pearl Engineering Polymers Limited („Pearl“) in Reliance Industries Limited („Reliance“). Komisija je leta 2005 s Sklepom št. 2005/697/ES (8) o spremembi Sklepa št. 2000/745/ES sprejela zavezo indijske družbe South ASEAN Petrochem Limited, ki se je po združitvi preimenovala v Dhunseri Petrochem & Tea Limited („Dhunseri“) (9).

B.   SPREMEMBA OKOLIŠČIN MED IZVAJANJEM ZAVEZ

| (4) | Komisija je v skladu s členom 13(9) osnovne protisubvencijske uredbe v primeru spremembe okoliščin med izvajanjem zavez upravičena, da v skladu s svojimi pristojnostmi prekliče sprejetje zavez. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je v skladu s členom 13(9) osnovne protisubvencijske uredbe v primeru spremembe okoliščin med izvajanjem zavez upravičena, da v skladu s svojimi pristojnostmi prekliče sprejetje zavez.

| (5) | Razveljavitev protidampinških ukrepov in ohranitev izravnalnih dajatev pomenita spremembo okoliščin v katerih so bile zaveze sprejete. Zaveze so bile sprejete ob veljavi tako protidampinških, kot tudi protisubvencijskih ukrepov. V temeljni del zavez, minimalno uvozno ceno („MIP“), sta vključena tako element dampinga in element subvencij. Trenutno element dampinga ne obstaja. Zato MIP ni na ustrezni ravni. |
| --- | --- |

(5)

Razveljavitev protidampinških ukrepov in ohranitev izravnalnih dajatev pomenita spremembo okoliščin v katerih so bile zaveze sprejete. Zaveze so bile sprejete ob veljavi tako protidampinških, kot tudi protisubvencijskih ukrepov. V temeljni del zavez, minimalno uvozno ceno („MIP“), sta vključena tako element dampinga in element subvencij. Trenutno element dampinga ne obstaja. Zato MIP ni na ustrezni ravni.

C.   KRŠITVE ZAVEZE

| (6) | Poleg tega ena od indijskih družb, Pearl, ni izpolnila svoje obveznosti poročanja Komisiji. Družba ni predložila četrtletnih poročil o prodaji. Komisija zato ne more več učinkovito spremljati zaveze. |
| --- | --- |

(6)

Poleg tega ena od indijskih družb, Pearl, ni izpolnila svoje obveznosti poročanja Komisiji. Družba ni predložila četrtletnih poročil o prodaji. Komisija zato ne more več učinkovito spremljati zaveze.

| (7) | Določbe o zavezah navajajo, da se nepravočasna predložitev poročil šteje za kršitev zaveze. Nedavna sodba Sodišča (10) je prav tako potrdila, da je treba za pravilno delovanje zaveze obveznosti poročanja obravnavati kot osnovne obveznosti. |
| --- | --- |

(7)

Določbe o zavezah navajajo, da se nepravočasna predložitev poročil šteje za kršitev zaveze. Nedavna sodba Sodišča (10) je prav tako potrdila, da je treba za pravilno delovanje zaveze obveznosti poročanja obravnavati kot osnovne obveznosti.

| (8) | Sprejetje zavez družbe Pearl je treba preklicati tudi zaradi tega razloga. |
| --- | --- |

(8)

Sprejetje zavez družbe Pearl je treba preklicati tudi zaradi tega razloga.

D.   PISNA STALIŠČA

| (9) | Vsem trem družbam je bila dana možnost ustne in pisne predstavitve stališč. Pripombe sta predložili dve indijski družbi in Evropsko združenje proizvajalcev PET (CPME), kot predstavnik industrije Unije. |
| --- | --- |

(9)

Vsem trem družbam je bila dana možnost ustne in pisne predstavitve stališč. Pripombe sta predložili dve indijski družbi in Evropsko združenje proizvajalcev PET (CPME), kot predstavnik industrije Unije.

1.   Sprememba okoliščin kot razlog za preklic sprejetja zavez

| (10) | Stališče ene od družb je, da predlog za preklic sprejetja zaveze ni imel pravne podlage. Ta stranka je trdila, da člen 13(9) osnovne protisubvencijske uredbe „spremembe okoliščin“ izrecno ne omenja in kot razloge za preklic sprejetja zavez navaja le primere kršitev zavez. To utemeljitev je bilo treba zavrniti. V členu 13(9) osnovne protisubvencijske uredbe „sprememba okoliščin“ res ni izrecno navedena. Vendar pa pristojnost Komisije da prekliče sprejetja zavez ni omejena zgolj na primere kršitev. Člen določa, da „[č]e katera koli stranka zaveze krši ali prekliče zavezo ali v primeru, da Komisija prekliče sprejem zaveze [poudarek dodan], se sprejem zaveze, po posvetovanju, s sklepom ali z uredbo Komisije, kakor je primerno, prekliče ...“. Člen torej preklic sprejetja zavez določa kot samostojno podlago za preklic. |
| --- | --- |

(10)

Stališče ene od družb je, da predlog za preklic sprejetja zaveze ni imel pravne podlage. Ta stranka je trdila, da člen 13(9) osnovne protisubvencijske uredbe „spremembe okoliščin“ izrecno ne omenja in kot razloge za preklic sprejetja zavez navaja le primere kršitev zavez. To utemeljitev je bilo treba zavrniti. V členu 13(9) osnovne protisubvencijske uredbe „sprememba okoliščin“ res ni izrecno navedena. Vendar pa pristojnost Komisije da prekliče sprejetja zavez ni omejena zgolj na primere kršitev. Člen določa, da „[č]e katera koli stranka zaveze krši ali prekliče zavezo ali v primeru, da Komisija prekliče sprejem zaveze [poudarek dodan], se sprejem zaveze, po posvetovanju, s sklepom ali z uredbo Komisije, kakor je primerno, prekliče ...“. Člen torej preklic sprejetja zavez določa kot samostojno podlago za preklic.

| (11) | Diskrecijsko pravico Komisije, da sprejme ali zavrne ponudbo o zavezi, je treba razumeti v okviru njene pristojnosti, da prekliče sprejem zaveze, če so se okoliščine, v katerih je bila ponudba o zavezi sprejeta, spremenile. V skladu s sodno prakso Sodišča „so institucije, v okviru svojih diskrecijskih pravic pooblaščene, da presodijo ustreznost zavez (11).“ Na področju ukrepov za zaščito trgovine je diskrecijska pravica Komisije praviloma široka, saj Sodišča Evropske unije priznavajo dejstvo, da morajo institucije na tem področju presojati o kompleksnih ekonomskih, političnih in pravnih vprašanjih. Sodišče je ocenilo, da ima Komisija „pri izvajanju svojih pristojnosti [osnovna uredba] široko diskrecijsko pravico za odločanje o ukrepih v interesu Skupnosti v dani situaciji“ (12). Zato ima Komisija ob sprejemu, zavrnitvi ali preklicu zavez diskrecijsko pravico za izvajanje trgovinskih ukrepov v interesu Unije. |
| --- | --- |

(11)

Diskrecijsko pravico Komisije, da sprejme ali zavrne ponudbo o zavezi, je treba razumeti v okviru njene pristojnosti, da prekliče sprejem zaveze, če so se okoliščine, v katerih je bila ponudba o zavezi sprejeta, spremenile. V skladu s sodno prakso Sodišča „so institucije, v okviru svojih diskrecijskih pravic pooblaščene, da presodijo ustreznost zavez (11).“ Na področju ukrepov za zaščito trgovine je diskrecijska pravica Komisije praviloma široka, saj Sodišča Evropske unije priznavajo dejstvo, da morajo institucije na tem področju presojati o kompleksnih ekonomskih, političnih in pravnih vprašanjih. Sodišče je ocenilo, da ima Komisija „pri izvajanju svojih pristojnosti [osnovna uredba] široko diskrecijsko pravico za odločanje o ukrepih v interesu Skupnosti v dani situaciji“ (12). Zato ima Komisija ob sprejemu, zavrnitvi ali preklicu zavez diskrecijsko pravico za izvajanje trgovinskih ukrepov v interesu Unije.

| (12) | Komisija zato zavrača trditev, da sprememba okoliščin ne more biti podlaga za preklic zaveze. |
| --- | --- |

(12)

Komisija zato zavrača trditev, da sprememba okoliščin ne more biti podlaga za preklic zaveze.

2.   Usklajenost preklica s predhodnimi zakonskimi akti v istih postopkih

| (13) | Ena družba je trdila, da je Komisija s Sklepom 2013/223/EU (13) z dne 24. aprila 2013 ponovno potrdila sprejetje zavez te družbe. S tem je povezano stališče, da določbe člena 2(2) Izvedbene uredbe (EU) št. 461/2013 o uvedbi dokončne izravnalne dajatve vsebujejo potrditev, da bi zaveze lahko ostale v veljavi po izteku protidampinških dajatev. Obe stališči sta neutemeljeni. S Sklepom 2013/223/EU je Komisija preklicala sprejetje zavez ene indonezijske in ene indijske družbe, ki sta kršili svoje obveznosti poročanja Komisiji. Preklic sprejetja zavez ene družbe ne preprečuje nadaljnjih odločitev Komisije o preklicu sprejetja zavez drugih družb, v kolikor bi bilo to potrebno glede na dane okoliščine. |
| --- | --- |

(13)

Ena družba je trdila, da je Komisija s Sklepom 2013/223/EU (13) z dne 24. aprila 2013 ponovno potrdila sprejetje zavez te družbe. S tem je povezano stališče, da določbe člena 2(2) Izvedbene uredbe (EU) št. 461/2013 o uvedbi dokončne izravnalne dajatve vsebujejo potrditev, da bi zaveze lahko ostale v veljavi po izteku protidampinških dajatev. Obe stališči sta neutemeljeni. S Sklepom 2013/223/EU je Komisija preklicala sprejetje zavez ene indonezijske in ene indijske družbe, ki sta kršili svoje obveznosti poročanja Komisiji. Preklic sprejetja zavez ene družbe ne preprečuje nadaljnjih odločitev Komisije o preklicu sprejetja zavez drugih družb, v kolikor bi bilo to potrebno glede na dane okoliščine.

| (14) | Izvedbena uredba (EU) št. 461/2013 z dne 23. maja 2013 odraža spremembo Sklepa Komisije 2000/745/ES zaradi sprejetja Sklepa 2013/223/EU (preklic sprejetja zavez indonezijske in indijske družbe). Izvedbena uredba (EU) št. 461/2013 o uvedbi dokončne izravnalne dajatve je bila objavljena na isti dan kot Izvedbeni sklep 2013/226/EU, s katerim je Svet odpravil protidampinške dajatve. Posledice te odločitve je Komisija lahko ocenila šele po njenem sprejetju. |
| --- | --- |

(14)

Izvedbena uredba (EU) št. 461/2013 z dne 23. maja 2013 odraža spremembo Sklepa Komisije 2000/745/ES zaradi sprejetja Sklepa 2013/223/EU (preklic sprejetja zavez indonezijske in indijske družbe). Izvedbena uredba (EU) št. 461/2013 o uvedbi dokončne izravnalne dajatve je bila objavljena na isti dan kot Izvedbeni sklep 2013/226/EU, s katerim je Svet odpravil protidampinške dajatve. Posledice te odločitve je Komisija lahko ocenila šele po njenem sprejetju.

| (15) | Stališča stranke je bilo torej treba zavrniti. |
| --- | --- |

(15)

Stališča stranke je bilo torej treba zavrniti.

3.   Matematična prilagoditev minimalne uvozne cene („MIP“)

| (16) | Ena od družb je zahtevala, da Komisija od MIP odšteje vrednost fiksne protidampinške dajatve in s tem prilagodi vrednost MIP glede na zadevni ukrep – izravnalno dajatev. Tovrstnega izračuna ni bilo mogoče izvesti. Prvič, v skladu s pogoji iz zaveze je kakršna koli sprememba obsega in minimalnih cen mogoča le po izvedbi vmesnega pregleda v skladu s členom 19 osnovne protisubvencijske uredbe. Drugič, družba je zahtevala zgolj odbitek vrednosti fiksne protidampinške dajatve od sedanje MIP. V sedanji zavezi sta MIP in mehanizem usklajevanja izračunana bodisi na neškodljivi ceni določeni za trg Unije (ciljna cena) ali na normalni vrednosti (odvisno od zadevne družbe), določeni leta 1999. V zadnjem primeru je celotna osnova za MIP neobstoječa, saj protidampinška dajatev ni več v veljavi. Izvozna cena (povečana za vrednost fiksne izravnalne dajatve) bi lahko bila referenčno merilo za MIP le v primeru, da bi bila zaveza ocenjena glede na izravnalne dajatve. Komisija bi za izračun ustrezne MIP morala najprej določiti izvozno ceno, ki bi služila kot referenčno merilo. Tovrstnega merila v zadevnem primeru ni mogoče določiti, saj so ukrepi veljavni že dalj časa. Trenutnega mehanizma usklajevanja, ki se nanaša na neškodljivo ceno (ciljna cena) ali normalno vrednost, ni mogoče preprosto prenesti v izvozno ceno. Za vsako enostavno matematično prilagoditev bi morali biti vsi elementi, potrebni za izračun MIP, jasni in nedvomni. Komisija lahko šele nato zagotovi enakovrednost zavez in ukrepa v veljavi. V tem primeru ti pogoji niso izpolnjeni. Preprosti matematični izračun, kot ga predlaga vložnik, zato ni mogoč. |
| --- | --- |

(16)

Ena od družb je zahtevala, da Komisija od MIP odšteje vrednost fiksne protidampinške dajatve in s tem prilagodi vrednost MIP glede na zadevni ukrep – izravnalno dajatev. Tovrstnega izračuna ni bilo mogoče izvesti. Prvič, v skladu s pogoji iz zaveze je kakršna koli sprememba obsega in minimalnih cen mogoča le po izvedbi vmesnega pregleda v skladu s členom 19 osnovne protisubvencijske uredbe. Drugič, družba je zahtevala zgolj odbitek vrednosti fiksne protidampinške dajatve od sedanje MIP. V sedanji zavezi sta MIP in mehanizem usklajevanja izračunana bodisi na neškodljivi ceni določeni za trg Unije (ciljna cena) ali na normalni vrednosti (odvisno od zadevne družbe), določeni leta 1999. V zadnjem primeru je celotna osnova za MIP neobstoječa, saj protidampinška dajatev ni več v veljavi. Izvozna cena (povečana za vrednost fiksne izravnalne dajatve) bi lahko bila referenčno merilo za MIP le v primeru, da bi bila zaveza ocenjena glede na izravnalne dajatve. Komisija bi za izračun ustrezne MIP morala najprej določiti izvozno ceno, ki bi služila kot referenčno merilo. Tovrstnega merila v zadevnem primeru ni mogoče določiti, saj so ukrepi veljavni že dalj časa. Trenutnega mehanizma usklajevanja, ki se nanaša na neškodljivo ceno (ciljna cena) ali normalno vrednost, ni mogoče preprosto prenesti v izvozno ceno. Za vsako enostavno matematično prilagoditev bi morali biti vsi elementi, potrebni za izračun MIP, jasni in nedvomni. Komisija lahko šele nato zagotovi enakovrednost zavez in ukrepa v veljavi. V tem primeru ti pogoji niso izpolnjeni. Preprosti matematični izračun, kot ga predlaga vložnik, zato ni mogoč.

| (17) | Komisija mora pravočasno ukrepati glede zaveze veljavi, da bi upoštevala sklep Sveta za razveljavitev veljavnih protidampinških dajatev. Zato se je treba kakršnim koli zamudam izogibati. Umik sprejetja zavez ne posega v morebitne odločitve glede ponudb za zaveze, ki bi jih družba želela predložiti v prihodnje. |
| --- | --- |

(17)

Komisija mora pravočasno ukrepati glede zaveze veljavi, da bi upoštevala sklep Sveta za razveljavitev veljavnih protidampinških dajatev. Zato se je treba kakršnim koli zamudam izogibati. Umik sprejetja zavez ne posega v morebitne odločitve glede ponudb za zaveze, ki bi jih družba želela predložiti v prihodnje.

| (18) | Po drugem razkritju ugotovitev Komisije je ena od strank ponovno poudarila, da bi se morala minimalna uvozna cena znižati na podlagi preprostega matematičnega izračuna. Obrazložitev Komisije je spodbijala kot „napačno in neutemeljeno“. Vendar pa tega stališča ni podkrepila z dokazi in ga je zato treba zavrniti. Stališče je obravnavano v uvodni izjavi 16. |
| --- | --- |

(18)

Po drugem razkritju ugotovitev Komisije je ena od strank ponovno poudarila, da bi se morala minimalna uvozna cena znižati na podlagi preprostega matematičnega izračuna. Obrazložitev Komisije je spodbijala kot „napačno in neutemeljeno“. Vendar pa tega stališča ni podkrepila z dokazi in ga je zato treba zavrniti. Stališče je obravnavano v uvodni izjavi 16.

| (19) | Zahtevek za matematični popravek MIP je bilo treba posledično zavrniti. |
| --- | --- |

(19)

Zahtevek za matematični popravek MIP je bilo treba posledično zavrniti.

4.   Postopek, ki teče pred sodiščem (zadeva T-422/13)

| (20) | Stališče ene od družb je, da bi morale zaveze ostati veljavne do razsodbe Splošnega sodišča v zadevi T-422/13 CPME in drugi proti Svetu. Po mnenju te družbe, bi morala Komisija, v kolikor bo industrija Unije uspešna v svoji tožbi zoper Izvedbeni sklep 2013/226/EU o razveljavitvi protidampinških dajatev, zaveze ponovno sprejeti. Ta trditev je neutemeljena. Komisija mora oceniti trenutno stanje in ukrepati pravočasno, da bi upoštevala sklep Sveta za razveljavitev veljavnih protidampinških dajatev. Čakanje na odločitev sodišča ne more vplivati na odločitev Komisije. V luči tega dejstva je treba odločitev glede veljavnih zavez sprejeti pravočasno. |
| --- | --- |

(20)

Stališče ene od družb je, da bi morale zaveze ostati veljavne do razsodbe Splošnega sodišča v zadevi T-422/13 CPME in drugi proti Svetu. Po mnenju te družbe, bi morala Komisija, v kolikor bo industrija Unije uspešna v svoji tožbi zoper Izvedbeni sklep 2013/226/EU o razveljavitvi protidampinških dajatev, zaveze ponovno sprejeti. Ta trditev je neutemeljena. Komisija mora oceniti trenutno stanje in ukrepati pravočasno, da bi upoštevala sklep Sveta za razveljavitev veljavnih protidampinških dajatev. Čakanje na odločitev sodišča ne more vplivati na odločitev Komisije. V luči tega dejstva je treba odločitev glede veljavnih zavez sprejeti pravočasno.

5.   Kršitve zaveze

| (21) | Stališče ene od družb je, da kršitev obveznosti poročanja Komisiji ene družbe ne bi smelo vplivati na druge družbe. Potrjuje se, da je le družba Pearl kršila svoje obveznosti poročanja Komisiji. |
| --- | --- |

(21)

Stališče ene od družb je, da kršitev obveznosti poročanja Komisiji ene družbe ne bi smelo vplivati na druge družbe. Potrjuje se, da je le družba Pearl kršila svoje obveznosti poročanja Komisiji.

6.   Morebitni pregled in zaveze

| (22) | Stališče dveh indijskih družb je, da bi morale zaveze ostati v veljavi do objave ugotovitev morebitnega vmesnega pregleda MIP. Komisija ugotavlja, da je osnova za MIP neobstoječa, saj protidampinška dajatev ni več v veljavi (glej uvodno izjavo 16). Odločitev o posledicah tovrstne spremembe je treba sprejeti pravočasno. Družba lahko hkrati zaprosi za pregled ukrepa v veljavi in v tem okviru ponudi novo zavezo, ki se nanaša samo na veljavne protisubvencijske ukrepe. |
| --- | --- |

(22)

Stališče dveh indijskih družb je, da bi morale zaveze ostati v veljavi do objave ugotovitev morebitnega vmesnega pregleda MIP. Komisija ugotavlja, da je osnova za MIP neobstoječa, saj protidampinška dajatev ni več v veljavi (glej uvodno izjavo 16). Odločitev o posledicah tovrstne spremembe je treba sprejeti pravočasno. Družba lahko hkrati zaprosi za pregled ukrepa v veljavi in v tem okviru ponudi novo zavezo, ki se nanaša samo na veljavne protisubvencijske ukrepe.

| (23) | Po drugem razkritju ugotovitev Komisije je ena od strank ponovno poudarila, da bi morala Komisija po uradni dolžnosti začeti izvajati vmesni pregled, medtem ko bi morale zaveze ostati veljavne do znanega izida tega pregleda. |
| --- | --- |

(23)

Po drugem razkritju ugotovitev Komisije je ena od strank ponovno poudarila, da bi morala Komisija po uradni dolžnosti začeti izvajati vmesni pregled, medtem ko bi morale zaveze ostati veljavne do znanega izida tega pregleda.

| (24) | Komisija najprej ugotavlja, da je presoja o začetku preiskave v zvezi s protisubvencijskim pregledom ena od njenih diskrecijskih pravic. V tem primeru pa je preiskava v zvezi s pregledom povezana z željo izvoznika po ponudbi nove zaveze. Komisija v skladu s členom 13 osnovne uredbe brez nove ponudbe zaveze zadevnega izvoznika nima razloga za začetek pregleda. |
| --- | --- |

(24)

Komisija najprej ugotavlja, da je presoja o začetku preiskave v zvezi s protisubvencijskim pregledom ena od njenih diskrecijskih pravic. V tem primeru pa je preiskava v zvezi s pregledom povezana z željo izvoznika po ponudbi nove zaveze. Komisija v skladu s členom 13 osnovne uredbe brez nove ponudbe zaveze zadevnega izvoznika nima razloga za začetek pregleda.

| (25) | Poleg tega mora biti zaveza zaradi skladnosti ukrepov enaka zadevnemu ukrepu, ki ga je uvedel Svet. Ker temu ni več tako, je Komisija predlagala preklic veljavne zaveze. |
| --- | --- |

(25)

Poleg tega mora biti zaveza zaradi skladnosti ukrepov enaka zadevnemu ukrepu, ki ga je uvedel Svet. Ker temu ni več tako, je Komisija predlagala preklic veljavne zaveze.

| (26) | Stranke lahko zaprosijo za vmesni pregled na podlagi določb osnovne protisubvencijske uredbe, v okvir takšnega pregleda pa spadajo tudi kakršne koli nove ponudbe zavez. |
| --- | --- |

(26)

Stranke lahko zaprosijo za vmesni pregled na podlagi določb osnovne protisubvencijske uredbe, v okvir takšnega pregleda pa spadajo tudi kakršne koli nove ponudbe zavez.

7.   Protisubvencijska dajatev kot ovira za uvoz

| (27) | Po drugem razkritju ugotovitev Komisije je ena od strank trdila, da bi preklic sprejetja zaveze „namesto znižanja ravni varstva v skladu z iztekom protidampinških ukrepov /.../ uporabnikom PET onemogočil uvoz“. Komisija v zvezi s tem ugotavlja, da minimalna uvozna cena ob odsotnosti zavez preneha veljati kot merilo za izvoznika. Stranka ni utemeljila, zakaj bi izravnalna dajatev indijskim izvoznikom preprečila uvoz. Namen uvedbe ukrepov in zaveze, v kolikor je ta sprejeta, ni povezana z možnostjo uporabnikov do uvoza. Kot stranka pravilno ugotavlja, je namen ukrepov vzpostavitev ravni varstva. Interesi uporabnikov so bili skupaj z interesi vseh drugih zadevnih strank ocenjeni v okviru interesov Unije za uvedbo ukrepov. Ugotovljeno je bilo, da uvedba ukrepov ni v nasprotju z interesi Unije. To stališče je bilo torej treba zavrniti. |
| --- | --- |

(27)

Po drugem razkritju ugotovitev Komisije je ena od strank trdila, da bi preklic sprejetja zaveze „namesto znižanja ravni varstva v skladu z iztekom protidampinških ukrepov /.../ uporabnikom PET onemogočil uvoz“. Komisija v zvezi s tem ugotavlja, da minimalna uvozna cena ob odsotnosti zavez preneha veljati kot merilo za izvoznika. Stranka ni utemeljila, zakaj bi izravnalna dajatev indijskim izvoznikom preprečila uvoz. Namen uvedbe ukrepov in zaveze, v kolikor je ta sprejeta, ni povezana z možnostjo uporabnikov do uvoza. Kot stranka pravilno ugotavlja, je namen ukrepov vzpostavitev ravni varstva. Interesi uporabnikov so bili skupaj z interesi vseh drugih zadevnih strank ocenjeni v okviru interesov Unije za uvedbo ukrepov. Ugotovljeno je bilo, da uvedba ukrepov ni v nasprotju z interesi Unije. To stališče je bilo torej treba zavrniti.

8.   Sklepne ugotovitve o pripombah strank

| (28) | Predložene pripombe ne spreminjajo predloga Komisije za preklic sprejetja zavez. |
| --- | --- |

(28)

Predložene pripombe ne spreminjajo predloga Komisije za preklic sprejetja zavez.

E.   PREKLIC SKLEPA 2000/745/ES

| (29) | Glede na zgoraj navedeno bi bilo treba preklicati sprejetje zavez in razveljaviti Sklep 2000/745/ES. V skladu s tem bi bilo treba dokončne izravnalne dajatve, naložene s členom 1(2) Izvedbene uredbe (EU) št. 461/2013, uporabljati za uvoz PET, ki ga proizvajajo družbe Dhunseri, Reliance in Pearl (dodatna oznaka TARIC A585 za družbo Dhunseri, dodatna oznaka TARIC A181 za družbo Reliance in dodatna oznaka TARIC A182 za družbo Pearl) – |
| --- | --- |

(29)

Glede na zgoraj navedeno bi bilo treba preklicati sprejetje zavez in razveljaviti Sklep 2000/745/ES. V skladu s tem bi bilo treba dokončne izravnalne dajatve, naložene s členom 1(2) Izvedbene uredbe (EU) št. 461/2013, uporabljati za uvoz PET, ki ga proizvajajo družbe Dhunseri, Reliance in Pearl (dodatna oznaka TARIC A585 za družbo Dhunseri, dodatna oznaka TARIC A181 za družbo Reliance in dodatna oznaka TARIC A182 za družbo Pearl) –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Sklep 2000/745/ES se razveljavi.

Člen 2

Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 4. februarja 2014

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 188, 18.7.2009, str. 93.

1

(2)  UL L 301, 30.11.2000, str. 1.

2

(3)  UL L 137, 23.5.2013, str. 1.

3

(4)  UL L 301, 30.11.2000, str. 21.

4

(5)  UL L 59, 27.2.2007, str. 1.

5

(6)  UL L 136, 23.5.2013, str. 12.

6

(7)  UL L 301, 30.11.2000, str. 88.

7

(8)  UL L 266, 11.10.2005, str. 62.

8

(9)  UL C 335, 11.12.2010, str. 7.

9

(10)  Sodba Sodišča z dne 22. novembra 2012 v zadevi C-522/10 P Usha Martin Ltd. proti Svetu Evropske unije in Evropski Komisiji, poročilo še ni na voljo.

10

Usha Martin Ltd. proti Svetu Evropske unije in Evropski Komisiji

(11)  Sodba Sodišča v zadevi 256/84, Koyo Seiko proti Svetu, Receuil 1987, str. 1912, točka 26; Sodba Sodišča v zadevi 255/84, Nachi Fujikoshi proti Svetu, Receuil 1987, str. 1884, točka 42; in Sodba Sodišča v zadevi 240/84, Toyo proti Svetu, Receuil 1987, str. 1849, točka 34).

11

Koyo Seiko proti Svetu

Nachi Fujikoshi proti Svetu

Toyo proti Svetu

(12)  Sodba Sodišča v zadevi 191/82, Fediol proti Komisiji, Receuil 1983, str. 2913, točka 26; glej tudi Sodbo Sodišča v zadevi T-162/94, NMB France in drugi proti Komisiji, Receuil 1996, str. II-427, točka 72; Sodbo Sodišča v zadevi T-97/95, Sinochem proti Svetu, Receuil 1998, str. II-85, točka 51; in Sodbo Sodišča v zadevi T-118/96, Thai Bicycle proti Svetu, Receuil 1998, str. II-2991, točka 32).

12

Fediol proti Komisiji

NMB France in drugi proti Komisiji

Sinochem proti Svetu

Thai Bicycle proti Svetu

(13)  UL L 135, 22.5.2013, str. 19.

13

---

| 28.2.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 59/39 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 59/39

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 25. februarja 2014

o spremembi Sklepa Komisije 2007/479/ES o združljivosti ukrepov, ki jih sprejme Belgija v skladu s členom 3a(1) Direktive Sveta 89/552/EGS o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju dejavnosti razširjanja televizijskih programov, s pravom Skupnosti

(2014/110/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 2010/13/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2010 o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju avdiovizualnih medijskih storitev (Direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah) (1) in zlasti člena 14(2) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je s Sklepom 2007/479/ES (2) odločila, da so ukrepi, sprejeti v skladu s členom 3a(1) Direktive Sveta 89/552/EGS (3), ki jih je Belgija 10. decembra 2003 priglasila Komisiji, skladni s pravom Skupnosti. Ta sklep je Sodišče potrdilo (4). |
| --- | --- |

(1)

Komisija je s Sklepom 2007/479/ES (2) odločila, da so ukrepi, sprejeti v skladu s členom 3a(1) Direktive Sveta 89/552/EGS (3), ki jih je Belgija 10. decembra 2003 priglasila Komisiji, skladni s pravom Skupnosti. Ta sklep je Sodišče potrdilo (4).

| (2) | Člen 3a Direktive 89/552/EGS je bil nadomeščen s členom 14 Direktive 2010/13/EU. |
| --- | --- |

(2)

Člen 3a Direktive 89/552/EGS je bil nadomeščen s členom 14 Direktive 2010/13/EU.

| (3) | Kraljevina Belgija je z dopisom z dne 19. novembra 2013 Komisiji priglasila Sklep z dne 17. januarja 2013, ki ga je sprejela vlada Francoske skupnosti v Belgiji in ki spreminja ukrepe, ki veljajo za Francosko skupnosti v Belgiji. |
| --- | --- |

(3)

Kraljevina Belgija je z dopisom z dne 19. novembra 2013 Komisiji priglasila Sklep z dne 17. januarja 2013, ki ga je sprejela vlada Francoske skupnosti v Belgiji in ki spreminja ukrepe, ki veljajo za Francosko skupnosti v Belgiji.

| (4) | Komisija je ugotovila, da Sklep z dne 17. januarja 2013, ki ga je sprejela vlada Francoske skupnosti v Belgiji, zadeva le terminološke posodobitve ter formalne in zelo omejene spremembe ukrepov, ki jih je slednja priglasila Komisiji leta 2003 in so bile predmet pregleda Komisije, ki je privedel do Sklepa iz uvodne izjave 1. Ta sklep prinaša le formalne in terminološke posodobitve ukrepov. Bolj natančno, spreminja naslov ukrepa; v celotnem besedilu nadomešča izraz „razširjanje televizijskih programov“ z izrazom „linearne televizijske“ storitve; spreminja opredelitev „izdajatelja“, ki uveljavlja izključne pravice, ki zadevajo dogodek velikega pomena (ne da bi ta terminološka sprememba zajemala druge izdajatelje kot tiste, ki so jih zajemali prvotno priglašeni ukrepi) in ponovno potrjuje pravico urednika, da razširja takšne dogodke s pomočjo linearnih storitev na televiziji, ki ni brezplačna, če je bil ta dogodek ponujen ponudnikom brezplačnih storitev za namene njegovega razširjanja. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je ugotovila, da Sklep z dne 17. januarja 2013, ki ga je sprejela vlada Francoske skupnosti v Belgiji, zadeva le terminološke posodobitve ter formalne in zelo omejene spremembe ukrepov, ki jih je slednja priglasila Komisiji leta 2003 in so bile predmet pregleda Komisije, ki je privedel do Sklepa iz uvodne izjave 1. Ta sklep prinaša le formalne in terminološke posodobitve ukrepov. Bolj natančno, spreminja naslov ukrepa; v celotnem besedilu nadomešča izraz „razširjanje televizijskih programov“ z izrazom „linearne televizijske“ storitve; spreminja opredelitev „izdajatelja“, ki uveljavlja izključne pravice, ki zadevajo dogodek velikega pomena (ne da bi ta terminološka sprememba zajemala druge izdajatelje kot tiste, ki so jih zajemali prvotno priglašeni ukrepi) in ponovno potrjuje pravico urednika, da razširja takšne dogodke s pomočjo linearnih storitev na televiziji, ki ni brezplačna, če je bil ta dogodek ponujen ponudnikom brezplačnih storitev za namene njegovega razširjanja.

| (5) | Komisija je druge države članice obvestila o nameri vlade Francoske skupnosti v Belgiji, da sprejme spreminjajoče ukrepe iz uvodne izjave 3, in njihovem dokončnem sprejemu, na 34. in 38. sestanku odbora, ustanovljenega v skladu s členom 29 Direktive 2010/13/EU – |
| --- | --- |

(5)

Komisija je druge države članice obvestila o nameri vlade Francoske skupnosti v Belgiji, da sprejme spreminjajoče ukrepe iz uvodne izjave 3, in njihovem dokončnem sprejemu, na 34. in 38. sestanku odbora, ustanovljenega v skladu s členom 29 Direktive 2010/13/EU –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Sklep 2007/479/ES se spremeni:

| 1. | Člen 1 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 1
  Ukrepi, sprejeti v skladu s členom 3a(1) Direktive 89/552/EGS, ki jih je Belgija 10. decembra 2003 priglasila Komisiji in so objavljeni v Uradnem listu Evropske unije C 158 z dne 29. junija 2005, ter so bili spremenjeni z ukrepom, objavljenim v Moniteur belge z dne 19. marca 2013 [C-2013/29212], str. 16401, in so bili priglašeni Komisiji v skladu s členom 14(2) Direktive 2010/13/EU Evropskega parlamenta in Sveta (5) z dne 26. novembra 2013, so v skladu s pravom Unije. |
| --- | --- |

1.

Člen 1 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 1

Ukrepi, sprejeti v skladu s členom 3a(1) Direktive 89/552/EGS, ki jih je Belgija 10. decembra 2003 priglasila Komisiji in so objavljeni v Uradnem listu Evropske unije C 158 z dne 29. junija 2005, ter so bili spremenjeni z ukrepom, objavljenim v Moniteur belge z dne 19. marca 2013 [C-2013/29212], str. 16401, in so bili priglašeni Komisiji v skladu s členom 14(2) Direktive 2010/13/EU Evropskega parlamenta in Sveta (5) z dne 26. novembra 2013, so v skladu s pravom Unije.

| 2. | Doda se naslednji člen 3:
  „Člen 3
  Ukrepi, ki jih je sprejela Belgija, ki spreminjajo ukrepe, sprejete v skladu s členom 3a(1) Direktive 89/552/EGS, in so navedeni v Prilogi A, se objavijo v Uradnem listu Evropske unije v skladu s členom 14(2) Direktive 2010/13/EU.“ |
| --- | --- |

2.

Doda se naslednji člen 3:

„Člen 3

Ukrepi, ki jih je sprejela Belgija, ki spreminjajo ukrepe, sprejete v skladu s členom 3a(1) Direktive 89/552/EGS, in so navedeni v Prilogi A, se objavijo v Uradnem listu Evropske unije v skladu s členom 14(2) Direktive 2010/13/EU.“

| 3. | Priloga A se doda v skladu s Prilogo k temu sklepu. |
| --- | --- |

3.

Priloga A se doda v skladu s Prilogo k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 25. februarja 2014

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 95, 15.4.2010, str. 1.

1

(2)  Sklep Komisije 2007/479/ES z dne 25. junija 2007 o združljivosti ukrepov, ki jih sprejme Belgija v skladu s členom 3a(1) Direktive Sveta 89/552/EGS o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju dejavnosti razširjanja televizijskih programov, s pravom Skupnosti (UL L 180, 10.7.2007, str. 24).

2

(3)  Direktiva Sveta 89/552/EGS z dne 3. oktobra 1989 o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju dejavnosti razširjanja televizijskih programov (UL L 298, 17.10.1989, str. 23).

3

(4)  Zadeva C-204/11 FIFA proti Komisiji, sodba z dne 18. julija 2013 (še ni objavljena).

4

FIFA proti Komisiji

(5)  Direktiva 2010/13/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2010 o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju avdiovizualnih medijskih storitev (Direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah) (UL L 95, 15.4.2010, str. 1).“

5

---

PRILOGA

„PRILOGA A

Objava v skladu s členom 14 Direktive 2010/13/EU o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju avdiovizualnih medijskih storitev (Direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah)

Določbe, ki jih je sprejela Belgija in ki spreminjajo ukrepe, sprejete v skladu s členom 3(a) Direktive 89/552/EGS, so navedene v Odredbi Vlade Francoske skupnosti z dne 17. januarja 2013, objavljene v Moniteur belge19. marca 2013.

17. JANUAR 2013 – Odredba Vlade Francoske skupnosti o spremembi Odredbe Vlade Francoske skupnosti z dne 8. junija 2004 o določitvi dogodkov velikega pomena in pravil za dostop javnosti Francoske skupnosti do le-teh prek brezplačnega televizijskega programa.

Člen 1. Naslov Odredbe Vlade Francoske skupnosti z dne 8. junija 2004 o določitvi dogodkov velikega pomena in pravil za dostop javnosti Francoske skupnosti do le-teh prek brezplačnega televizijskega programa se nadomesti z naslednjim:

‚Odredba o določitvi seznama dogodkov velikega pomena in pravil za njihovo razširjanje.‘

Člen 2. Člen 2 iste odredbe se nadomesti z naslednjim:

Člen 2.

‚Izdajatelj linearnih televizijskih storitev, vključno z RTBF, ki uveljavlja izključne pravice televizijskega prenosa, ki jih ima za dogodek velikega pomena, mora ta dogodek predvajati prek brezplačnih linearnih televizijskih storitev v skladu s Prilogo k tej odredbi.‘

Člen 3. V isti odredbi se vstavi člen 2(a):

Člen 3.

| ‚§ 1. | Izdajatelj linearnih televizijskih storitev, ki uveljavlja izključne pravice, ki jih ima za dogodek velikega pomena, naveden v Prilogi, lahko ta dogodek predvaja prek plačljivih linearnih televizijskih storitev z upoštevanjem naslednjih pogojev:






  — | ta dogodek je ponudil izdajateljem linearnih televizijskih storitev z namenom razširjanja prek brezplačnih linearnih televizijskih storitev glede na pravila iz Priloge k tej odredbi, |
| --- | --- | --- |

‚§ 1.

Izdajatelj linearnih televizijskih storitev, ki uveljavlja izključne pravice, ki jih ima za dogodek velikega pomena, naveden v Prilogi, lahko ta dogodek predvaja prek plačljivih linearnih televizijskih storitev z upoštevanjem naslednjih pogojev:

—

ta dogodek je ponudil izdajateljem linearnih televizijskih storitev z namenom razširjanja prek brezplačnih linearnih televizijskih storitev glede na pravila iz Priloge k tej odredbi,

| — | ta predlog je bil pripravljen v razumnem roku in pod pogoji, zlasti finančnimi, ki upoštevajo trg pravic televizijskega prenosa, |
| --- | --- |

—

ta predlog je bil pripravljen v razumnem roku in pod pogoji, zlasti finančnimi, ki upoštevajo trg pravic televizijskega prenosa,

| — | izdajatelji brezplačnih linearnih televizijskih storitev, ki so jim je bile ponujene pravice televizijskega prenosa, teh pravic ni nameraval pridobiti v razumnem roku. |
| --- | --- |

—

izdajatelji brezplačnih linearnih televizijskih storitev, ki so jim je bile ponujene pravice televizijskega prenosa, teh pravic ni nameraval pridobiti v razumnem roku.

| § 2. | V primeru nesoglasja med izdajateljem linearnih televizijskih storitev, ki ima izključne pravice za dogodek, in izdajateljem brezplačnih linearnih televizijskih storitev, kar zadeva pogoje, zlasti finančne, iz predloga glede razširjanja, izdajatelja zadevo predložita bodisi pristojnemu sodnemu ali upravnemu organu bodisi arbitražnemu organu. Če izdajatelj brezplačnih linearnih televizijskih storitev zavrne pogoje pridobitve pravic prenosa, določenih v okviru postopka pridobitve, izdajatelj linearnih televizijskih storitev, ki ima izključne pravice za dogodek, ta dogodek lahko predvaja prek plačljivih linearnih televizijskih storitev.‘ |
| --- | --- |

§ 2.

V primeru nesoglasja med izdajateljem linearnih televizijskih storitev, ki ima izključne pravice za dogodek, in izdajateljem brezplačnih linearnih televizijskih storitev, kar zadeva pogoje, zlasti finančne, iz predloga glede razširjanja, izdajatelja zadevo predložita bodisi pristojnemu sodnemu ali upravnemu organu bodisi arbitražnemu organu. Če izdajatelj brezplačnih linearnih televizijskih storitev zavrne pogoje pridobitve pravic prenosa, določenih v okviru postopka pridobitve, izdajatelj linearnih televizijskih storitev, ki ima izključne pravice za dogodek, ta dogodek lahko predvaja prek plačljivih linearnih televizijskih storitev.‘

Člen 4. Člen 3 istega Sklepa se nadomesti z naslednjim:

Člen 4.

| ‚§ 1. | Izdajatelj linearnih televizijskih storitev, ki je pridobil pravico do neposrednega prenosa dogodka v celoti, lahko predvajanje tega dogodka prek brezplačnih linearnih televizijskih storitev odloži na pozneje v primeru, da:






  — | dogodek poteka med 00.00 in 08.00 uro zjutraj po belgijskem času, |
| --- | --- | --- |

‚§ 1.

Izdajatelj linearnih televizijskih storitev, ki je pridobil pravico do neposrednega prenosa dogodka v celoti, lahko predvajanje tega dogodka prek brezplačnih linearnih televizijskih storitev odloži na pozneje v primeru, da:

—

dogodek poteka med 00.00 in 08.00 uro zjutraj po belgijskem času,

| — | dogodek sovpada s poročili ali aktualnim informativnim programom, ki se navadno predvaja v tem času, |
| --- | --- |

—

dogodek sovpada s poročili ali aktualnim informativnim programom, ki se navadno predvaja v tem času,

| — | dogodek sestoji iz več elementov, ki se odvijajo hkrati. |
| --- | --- |

—

dogodek sestoji iz več elementov, ki se odvijajo hkrati.

| § 2. | Kadar je izdajatelj linearnih televizijskih storitev, ki uporabi § 1 zgoraj, pridobil pravico do neposrednega prenosa dogodka v celoti na podlagi člena 2(a) zgoraj, ima izdajatelj linearnih televizijskih storitev, ki je odstopil svojo izključno pravico v skladu s členom 2(a), dovoljenje, da predvaja dogodek po svoji volji prek plačljivih linearnih televizijskih storitev.‘ |
| --- | --- |

§ 2.

Kadar je izdajatelj linearnih televizijskih storitev, ki uporabi § 1 zgoraj, pridobil pravico do neposrednega prenosa dogodka v celoti na podlagi člena 2(a) zgoraj, ima izdajatelj linearnih televizijskih storitev, ki je odstopil svojo izključno pravico v skladu s členom 2(a), dovoljenje, da predvaja dogodek po svoji volji prek plačljivih linearnih televizijskih storitev.‘

Člen 5. V členu 4 iste odredbe se besede ‚izdajatelj televizijskega programa v Francoski skupnosti‘ nadomestijo z besedami ‚izdajatelj linearnih televizijskih storitev‘.

Člen 5.

Člen 6. Za izvajanje te odredbe je odgovoren minister, pristojen za avdiovizualne storitve.

Člen 6.

Bruselj, 17. januar 2013.

Ministrica za kulturo, avdiovizualne medije, zdravje in enake možnosti

Fadila LAANAN“

---

Popravki

| 28.2.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 59/43 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 59/43

---

Popravek Izvedbenega sklepa Komisije 2012/830/EU z dne 7. decembra 2012 o dodatnem finančnem prispevku državam članicam za programe spremljanja, inšpekcije in nadzora ribištva za leto 2012

(
  Uradni list Evropske unije L 356 z dne 22. decembra 2012
  )

Priloga I k Izvedbenemu sklepu 2012/830/EU se glasi:

„PRILOGA I

NOVE TEHNOLOGIJE IN INFORMACIJSKE MREŽE

| (EUR) |
| --- |
| Država članica in šifra projekta | Načrtovani izdatki iz dodatnega nacionalnega programa za nadzor ribištva | Izdatki za projekte, izbrane v skladu s tem sklepom | Najvišji prispevek Unije |
| Belgija: |
| BE/12/08 | 30 000 | 30 000 | 27 000 |
| BE/12/09 | 4 250 | 4 250 | 3 825 |
| BE/12/10 | 100 000 | 0 | 0 |
| Vmesna vsota | 134 250 | 34 250 | 30 825 |
| Bolgarija: |
| BG/12/02 | 30 678 | 30 678 | 27 610 |
| Vmesna vsota | 30 678 | 30 678 | 27 610 |
| Danska: |
| DK/12/20 | 336 419 | 0 | 0 |
| DK/12/22 | 269 136 | 0 | 0 |
| DK/12/23 | 538 271 | 0 | 0 |
| DK/12/24 | 134 568 | 134 568 | 121 111 |
| DK/12/25 | 95 637 | 0 | 0 |
| DK/12/26 | 158 911 | 0 | 0 |
| DK/12/27 | 275 864 | 275 864 | 248 278 |
| DK/12/28 | 272 500 | 272 500 | 245 250 |
| DK/12/29 | 281 265 | 281 265 | 250 000 |
| DK/12/30 | 282 592 | 282 592 | 250 000 |
| DK/12/31 | 280 439 | 280 439 | 250 000 |
| DK/12/32 | 296 049 | 296 049 | 250 000 |
| DK/12/33 | 262 407 | 262 407 | 235 870 |
| DK/12/34 | 269 136 | 269 136 | 242 222 |
| DK/12/35 | 22 000 | 22 000 | 19 800 |
| DK/12/36 | 405 000 | 405 000 | 250 000 |
| DK/12/37 | 375 000 | 375 000 | 250 000 |
| DK/12/38 | 163 500 | 163 500 | 147 150 |
| Vmesna vsota | 4 718 694 | 3 320 319 | 2 759 681 |
| Nemčija: |
| DE/12/23 | 400 000 | 400 000 | 360 000 |
| DE/12/24 | 165 000 | 0 | 0 |
| DE/12/25 | 250 000 | 0 | 0 |
| DE/12/27 | 358 000 | 0 | 0 |
| DE/12/28 | 110 000 | 0 | 0 |
| DE/12/29 | 350 000 | 0 | 0 |
| DE/12/30 | 95 000 | 0 | 0 |
| DE/12/31 | 443 100 | 0 | 0 |
| DE/12/32 | 650 000 | 0 | 0 |
| DE/12/33 | 970 000 | 0 | 0 |
| DE/12/34 | 275 000 | 0 | 0 |
| DE/12/35 | 420 000 | 0 | 0 |
| Vmesna vsota | 4 486 100 | 400 000 | 360 000 |
| Irska: |
| IE/12/06 | 20 000 | 0 | 0 |
| IE/12/08 | 70 000 | 0 | 0 |
| Vmesna vsota | 90 000 | 0 | 0 |
| Grčija: |
| EL/12/11 | 180 000 | 180 000 | 162 000 |
| EL/12/12 | 750 000 | 750 000 | 675 000 |
| EL/12/13 | 180 000 | 180 000 | 162 000 |
| EL/12/14 | 26 750 | 26 750 | 24 075 |
| EL/12/15 | 110 000 | 110 000 | 99 000 |
| Vmesna vsota | 1 246 750 | 1 246 750 | 1 122 075 |
| Španija: |
| ES/12/02 | 939 263 | 939 263 | 845 336 |
| ES/12/03 | 974 727 | 974 727 | 877 255 |
| ES/12/05 | 795 882 | 795 883 | 716 294 |
| ES/12/06 | 759 305 | 759 305 | 683 375 |
| ES/12/08 | 163 250 | 163 250 | 146 925 |
| ES/12/09 | 72 000 | 72 000 | 64 800 |
| ES/12/10 | 100 000 | 100 000 | 90 000 |
| ES/12/11 | 379 000 | 379 000 | 341 100 |
| ES/12/12 | 490 000 | 490 000 | 441 000 |
| ES/12/13 | 150 000 | 150 000 | 135 000 |
| ES/12/15 | 150 000 | 0 | 0 |
| ES/12/18 | 54 000 | 54 000 | 48 600 |
| ES/12/19 | 290 440 | 290 440 | 261 396 |
| ES/12/21 | 17 500 | 17 500 | 15 750 |
| ES/12/22 | 681 000 | 0 | 0 |
| ES/12/23 | 372 880 | 372 880 | 335 592 |
| ES/12/24 | 415 254 | 0 | 0 |
| Vmesna vsota | 6 804 501 | 5 558 247 | 5 002 423 |
| Francija: |
| FR/12/08 | 777 600 | 777 600 | 699 840 |
| FR/12/09 | 870 730 | 870 730 | 783 656 |
| FR/12/10 | 229 766 | 229 766 | 206 789 |
| FR/12/11 | 277 395 | 277 395 | 249 656 |
| FR/12/12 | 230 363 | 230 363 | 207 327 |
| FR/12/13 | 197 403 | 197 403 | 177 663 |
| FR/12/14 | 450 000 | 450 000 | 405 000 |
| FR/12/15 | 211 500 | 0 | 0 |
| FR/12/16 | 274 330 | 274 330 | 246 897 |
| FR/12/17 | 254 350 | 0 | 0 |
| Vmesna vsota | 3 773 437 | 3 307 587 | 2 976 828 |
| Italija: |
| IT/12/13 | 135 000 | 135 000 | 121 500 |
| IT/12/15 | 125 000 | 125 000 | 112 500 |
| IT/12/16 | umaknjen | 0 | 0 |
| IT/12/17 | 250 000 | 250 000 | 225 000 |
| IT/12/18 | 250 000 | 0 | 0 |
| IT/12/19 | 630 000 | 630 000 | 567 000 |
| IT/12/21 | 1 500 000 | 1 500 000 | 1 350 000 |
| IT/12/22 | 311 000 | 0 | 0 |
| IT/12/23 | 38 000 | 0 | 0 |
| IT/12/26 | 1 900 000 | 0 | 0 |
| Vmesna vsota | 5 139 000 | 2 640 000 | 2 376 000 |
| Latvija: |
| LV/12/02 | 6 732 | 6 732 | 6 058 |
| LV/12/03 | 58 350 | 58 350 | 52 515 |
| Vmesna vsota | 65 082 | 65 082 | 58 573 |
| Litva: |
| LT/12/04 | 150 462 | 150 462 | 135 416 |
| Vmesna vsota | 150 462 | 150 462 | 135 416 |
| Malta: |
| MT/12/04 | 30 000 | 30 000 | 27 000 |
| MT/12/07 | 261 860 | 261 860 | 235 674 |
| Vmesna vsota | 291 860 | 291 860 | 262 674 |
| Nizozemska: |
| NL/12/07 | 250 000 | 250 000 | 225 000 |
| NL/12/08 | 278 172 | 0 | 0 |
| NL/12/09 | 277 862 | 0 | 0 |
| NL/12/10 | 286 364 | 0 | 0 |
| NL/12/11 | 276 984 | 0 | 0 |
| NL/12/12 | 129 398 | 0 | 0 |
| NL/12/13 | 129 500 | 0 | 0 |
| NL/12/14 | 200 000 | 0 | 0 |
| NL/12/15 | 230 000 | 0 | 0 |
| NL/12/16 | 136 329 | 0 | 0 |
| NL/12/17 | 19 300 | 0 | 0 |
| NL/12/18 | 36 120 | 0 | 0 |
| NL/12/19 | 89 860 | 0 | 0 |
| NL/12/20 | 299 550 | 0 | 0 |
| Vmesna vsota | 2 639 439 | 250 000 | 225 000 |
| Avstrija: |
| AT/12/01 | 128 179 | 128 179 | 115 361 |
| AT/12/02 | 280 923 | 0 | 0 |
| Vmesna vsota | 409 102 | 128 179 | 115 361 |
| Poljska: |
| PL/12/02 | 103 936 | 0 | 0 |
| PL/12/04 | 41 028 | 0 | 0 |
| PL/12/06 | 15 955 | 0 | 0 |
| PL/12/07 | 40 500 | 0 | 0 |
| PL/12/08 | 1 000 000 | 1 000 000 | 900 000 |
| PL/12/09 | 172 600 | 0 | 0 |
| PL/12/10 | 1 505 000 | 0 | 0 |
| PL/12/11 | 208 760 | 0 | 0 |
| PL/12/12 | 227 350 | 0 | 0 |
| PL/12/13 | 240 300 | 0 | 0 |
| PL/12/14 | 323 000 | 323 000 | 290 700 |
| PL/12/15 | 181 000 | 0 | 0 |
| PL/12/16 | 416 000 | 0 | 0 |
| Vmesna vsota | 4 475 429 | 1 323 000 | 1 190 700 |
| Portugalska: |
| PT/12/08 | 25 000 | 25 000 | 22 500 |
| PT/12/10 | 150 000 | 150 000 | 135 000 |
| PT/12/11 | 150 000 | 0 | 0 |
| Vmesna vsota | 325 000 | 175 000 | 157 500 |
| Finska: |
| FI/12/11 | 1 000 000 | 1 000 000 | 900 000 |
| FI/12/12 | 1 000 000 | 1 000 000 | 900 000 |
| FI/12/13 | 280 000 | 280 000 | 252 000 |
| FI/12/14 | 280 000 | 0 | 0 |
| Vmesna vsota | 2 560 000 | 2 280 000 | 2 052 000 |
| Švedska: |
| SE/12/07 | 850 000 | 850 000 | 765 000 |
| SE/12/08 | 750 000 | 750 000 | 675 000 |
| SE/12/09 | 300 000 | 300 000 | 270 000 |
| SE/12/10 | 1 000 000 | 1 000 000 | 900 000 |
| SE/12/11 | 80 000 | 0 | 0 |
| Vmesna vsota | 2 980 000 | 2 900 000 | 2 610 000 |
| Združeno kraljestvo: |
| UK/12/51 | 122 219 | 122 219 | 109 997 |
| UK/12/52 | 564 086 | 0 | 0 |
| UK/12/54 | 50 141 | 50 141 | 45 127 |
| UK/12/55 | 43 873 | 43 873 | 39 486 |
| UK/12/56 | 122 219 | 122 219 | 109 997 |
| UK/12/73 | 12 535 | 12 535 | 11 282 |
| UK/12/74 | 162 958 | 162 958 | 146 662 |
| Vmesna vsota | 1 078 032 | 513 945 | 462 551 |
| Skupaj | 41 397 816 | 24 615 360 | 21 925 217“ |

(EUR)

Država članica in šifra projekta

Načrtovani izdatki iz dodatnega nacionalnega programa za nadzor ribištva

Izdatki za projekte, izbrane v skladu s tem sklepom

Najvišji prispevek Unije

Belgija:

BE/12/08

30 000

30 000

27 000

BE/12/09

4 250

4 250

3 825

BE/12/10

100 000

0

0

Vmesna vsota

134 250

34 250

30 825

Bolgarija:

BG/12/02

30 678

30 678

27 610

Vmesna vsota

30 678

30 678

27 610

Danska:

DK/12/20

336 419

0

0

DK/12/22

269 136

0

0

DK/12/23

538 271

0

0

DK/12/24

134 568

134 568

121 111

DK/12/25

95 637

0

0

DK/12/26

158 911

0

0

DK/12/27

275 864

275 864

248 278

DK/12/28

272 500

272 500

245 250

DK/12/29

281 265

281 265

250 000

DK/12/30

282 592

282 592

250 000

DK/12/31

280 439

280 439

250 000

DK/12/32

296 049

296 049

250 000

DK/12/33

262 407

262 407

235 870

DK/12/34

269 136

269 136

242 222

DK/12/35

22 000

22 000

19 800

DK/12/36

405 000

405 000

250 000

DK/12/37

375 000

375 000

250 000

DK/12/38

163 500

163 500

147 150

Vmesna vsota

4 718 694

3 320 319

2 759 681

Nemčija:

DE/12/23

400 000

400 000

360 000

DE/12/24

165 000

0

0

DE/12/25

250 000

0

0

DE/12/27

358 000

0

0

DE/12/28

110 000

0

0

DE/12/29

350 000

0

0

DE/12/30

95 000

0

0

DE/12/31

443 100

0

0

DE/12/32

650 000

0

0

DE/12/33

970 000

0

0

DE/12/34

275 000

0

0

DE/12/35

420 000

0

0

Vmesna vsota

4 486 100

400 000

360 000

Irska:

IE/12/06

20 000

0

0

IE/12/08

70 000

0

0

Vmesna vsota

90 000

0

0

Grčija:

EL/12/11

180 000

180 000

162 000

EL/12/12

750 000

750 000

675 000

EL/12/13

180 000

180 000

162 000

EL/12/14

26 750

26 750

24 075

EL/12/15

110 000

110 000

99 000

Vmesna vsota

1 246 750

1 246 750

1 122 075

Španija:

ES/12/02

939 263

939 263

845 336

ES/12/03

974 727

974 727

877 255

ES/12/05

795 882

795 883

716 294

ES/12/06

759 305

759 305

683 375

ES/12/08

163 250

163 250

146 925

ES/12/09

72 000

72 000

64 800

ES/12/10

100 000

100 000

90 000

ES/12/11

379 000

379 000

341 100

ES/12/12

490 000

490 000

441 000

ES/12/13

150 000

150 000

135 000

ES/12/15

150 000

0

0

ES/12/18

54 000

54 000

48 600

ES/12/19

290 440

290 440

261 396

ES/12/21

17 500

17 500

15 750

ES/12/22

681 000

0

0

ES/12/23

372 880

372 880

335 592

ES/12/24

415 254

0

0

Vmesna vsota

6 804 501

5 558 247

5 002 423

Francija:

FR/12/08

777 600

777 600

699 840

FR/12/09

870 730

870 730

783 656

FR/12/10

229 766

229 766

206 789

FR/12/11

277 395

277 395

249 656

FR/12/12

230 363

230 363

207 327

FR/12/13

197 403

197 403

177 663

FR/12/14

450 000

450 000

405 000

FR/12/15

211 500

0

0

FR/12/16

274 330

274 330

246 897

FR/12/17

254 350

0

0

Vmesna vsota

3 773 437

3 307 587

2 976 828

Italija:

IT/12/13

135 000

135 000

121 500

IT/12/15

125 000

125 000

112 500

IT/12/16

umaknjen

0

0

IT/12/17

250 000

250 000

225 000

IT/12/18

250 000

0

0

IT/12/19

630 000

630 000

567 000

IT/12/21

1 500 000

1 500 000

1 350 000

IT/12/22

311 000

0

0

IT/12/23

38 000

0

0

IT/12/26

1 900 000

0

0

Vmesna vsota

5 139 000

2 640 000

2 376 000

Latvija:

LV/12/02

6 732

6 732

6 058

LV/12/03

58 350

58 350

52 515

Vmesna vsota

65 082

65 082

58 573

Litva:

LT/12/04

150 462

150 462

135 416

Vmesna vsota

150 462

150 462

135 416

Malta:

MT/12/04

30 000

30 000

27 000

MT/12/07

261 860

261 860

235 674

Vmesna vsota

291 860

291 860

262 674

Nizozemska:

NL/12/07

250 000

250 000

225 000

NL/12/08

278 172

0

0

NL/12/09

277 862

0

0

NL/12/10

286 364

0

0

NL/12/11

276 984

0

0

NL/12/12

129 398

0

0

NL/12/13

129 500

0

0

NL/12/14

200 000

0

0

NL/12/15

230 000

0

0

NL/12/16

136 329

0

0

NL/12/17

19 300

0

0

NL/12/18

36 120

0

0

NL/12/19

89 860

0

0

NL/12/20

299 550

0

0

Vmesna vsota

2 639 439

250 000

225 000

Avstrija:

AT/12/01

128 179

128 179

115 361

AT/12/02

280 923

0

0

Vmesna vsota

409 102

128 179

115 361

Poljska:

PL/12/02

103 936

0

0

PL/12/04

41 028

0

0

PL/12/06

15 955

0

0

PL/12/07

40 500

0

0

PL/12/08

1 000 000

1 000 000

900 000

PL/12/09

172 600

0

0

PL/12/10

1 505 000

0

0

PL/12/11

208 760

0

0

PL/12/12

227 350

0

0

PL/12/13

240 300

0

0

PL/12/14

323 000

323 000

290 700

PL/12/15

181 000

0

0

PL/12/16

416 000

0

0

Vmesna vsota

4 475 429

1 323 000

1 190 700

Portugalska:

PT/12/08

25 000

25 000

22 500

PT/12/10

150 000

150 000

135 000

PT/12/11

150 000

0

0

Vmesna vsota

325 000

175 000

157 500

Finska:

FI/12/11

1 000 000

1 000 000

900 000

FI/12/12

1 000 000

1 000 000

900 000

FI/12/13

280 000

280 000

252 000

FI/12/14

280 000

0

0

Vmesna vsota

2 560 000

2 280 000

2 052 000

Švedska:

SE/12/07

850 000

850 000

765 000

SE/12/08

750 000

750 000

675 000

SE/12/09

300 000

300 000

270 000

SE/12/10

1 000 000

1 000 000

900 000

SE/12/11

80 000

0

0

Vmesna vsota

2 980 000

2 900 000

2 610 000

Združeno kraljestvo:

UK/12/51

122 219

122 219

109 997

UK/12/52

564 086

0

0

UK/12/54

50 141

50 141

45 127

UK/12/55

43 873

43 873

39 486

UK/12/56

122 219

122 219

109 997

UK/12/73

12 535

12 535

11 282

UK/12/74

162 958

162 958

146 662

Vmesna vsota

1 078 032

513 945

462 551

Skupaj

41 397 816

24 615 360

21 925 217“

---