# Euroopa Liidu L 53/2014

| | ISSN 1977-0650
  doi:10.3000/19770650.L_2014.053.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 53 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 57. köide21. veebruar 2014 |

ISSN 1977-0650

doi:10.3000/19770650.L_2014.053.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 53

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

57. köide21. veebruar 2014

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 134/2014, 16. detsember 2013, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 168/2013 seoses keskkonnamõju ja mootori võimsust käsitlevate nõuetega ning muudetakse selle V lisa (
  1
  ) | 1 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 134/2014, 16. detsember 2013, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 168/2013 seoses keskkonnamõju ja mootori võimsust käsitlevate nõuetega ning muudetakse selle V lisa (
  1
  )

1

1

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 21.2.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 53/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 53/1

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) nr 134/2014,

16. detsember 2013,

millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 168/2013 seoses keskkonnamõju ja mootori võimsust käsitlevate nõuetega ning muudetakse selle V lisa

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. jaanuari 2013. aasta määrust (EL) nr 168/2013 kahe-, kolme- ja neljarattaliste sõidukite kinnituse ja turujärelevalve kohta, (1) eriti selle artikli 18 lõiget 3, artikli 23 lõiget 12, artikli 24 lõiget 3 ja artiklit 74,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Mõiste „L-kategooria” hõlmab kahe-, kolme- ja neljarattaliste kergete sõidukite tüüpide laia skaalat, sealhulgas mootoriga jalgrattaid, kahe- ja kolmerattalisi mopeede, kahe- ja kolmerattalisi mootorrattaid, külghaagisega mootorrattaid ja väikesi neljarattalisi mootorsõidukeid, nagu teeliiklussõidukid, maastikusõidukid ja neljarattalised liikurid. |
| --- | --- |

(1)

Mõiste „L-kategooria” hõlmab kahe-, kolme- ja neljarattaliste kergete sõidukite tüüpide laia skaalat, sealhulgas mootoriga jalgrattaid, kahe- ja kolmerattalisi mopeede, kahe- ja kolmerattalisi mootorrattaid, külghaagisega mootorrattaid ja väikesi neljarattalisi mootorsõidukeid, nagu teeliiklussõidukid, maastikusõidukid ja neljarattalised liikurid.

| (2) | Määruses (EL) nr 168/2013 on sätestatud võimalus kohaldada ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirju ELi tüübikinnituste andmisel kogu sõidukile. Kõnealuse määruse kohaselt tuleb ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjade alusel antavat kohustuslikku tüübikinnitust käsitada ELi tüübikinnitusena. |
| --- | --- |

(2)

Määruses (EL) nr 168/2013 on sätestatud võimalus kohaldada ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirju ELi tüübikinnituste andmisel kogu sõidukile. Kõnealuse määruse kohaselt tuleb ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjade alusel antavat kohustuslikku tüübikinnitust käsitada ELi tüübikinnitusena.

| (3) | ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjade kohustuslik kohaldamine aitab vältida nii tehniliste kui ka sertifitseerimis- ja haldusmenetluste dubleerimist. Lisaks võib otseselt rahvusvaheliselt kokkulepitud standarditel põhinev tüübikinnitus parandada juurdepääsu kolmandate riikide turule, eriti kui need riigid on osalised ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni kokkuleppes, milles käsitletakse ratassõidukitele ning neile paigaldatavale ja/või neil kasutatavale varustusele ja osadele ühtsete tehnonõuete kehtestamist ja nende nõuete alusel väljastatud tunnistuste vastastikust tunnustamist (edaspidi „1958. aasta muudetud kokkulepe”) ja millega liit ühines nõukogu otsusega 97/836/EÜ, (2) ning seega suurendada liidu tööstuse konkurentsivõimet. Kättesaadavad ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjad on tänaseks siiski kas vananenud või kehtivuse kaotanud ning seetõttu neid uuendatakse ja ajakohastatakse vastavalt tehnika arengule. |
| --- | --- |

(3)

ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjade kohustuslik kohaldamine aitab vältida nii tehniliste kui ka sertifitseerimis- ja haldusmenetluste dubleerimist. Lisaks võib otseselt rahvusvaheliselt kokkulepitud standarditel põhinev tüübikinnitus parandada juurdepääsu kolmandate riikide turule, eriti kui need riigid on osalised ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni kokkuleppes, milles käsitletakse ratassõidukitele ning neile paigaldatavale ja/või neil kasutatavale varustusele ja osadele ühtsete tehnonõuete kehtestamist ja nende nõuete alusel väljastatud tunnistuste vastastikust tunnustamist (edaspidi „1958. aasta muudetud kokkulepe”) ja millega liit ühines nõukogu otsusega 97/836/EÜ, (2) ning seega suurendada liidu tööstuse konkurentsivõimet. Kättesaadavad ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjad on tänaseks siiski kas vananenud või kehtivuse kaotanud ning seetõttu neid uuendatakse ja ajakohastatakse vastavalt tehnika arengule.

| (4) | Seetõttu tunnistatakse määrusega (EL) nr 168/2013 kehtetuks mitmed L-kategooria sõidukite, nende süsteemide, osiste ja eraldi seadmestike keskkonnamõju ja mootori võimsust käsitlevate nõuetega seotud tüübikinnitust hõlmavad direktiivid. ELi tüübikinnitusega seoses tuleks need direktiivid kõigepealt asendada käesoleva määruse sätetega. Kui ÜRO tasandil lõpetatakse kõnealune läbivaatamisprotsess, muutuvad pikemas perspektiivis kättesaadavaks vastavad ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjad, mille tulemusena on võimalik asendada käesoleva määruse tekst viidetega sellistele ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjadele. |
| --- | --- |

(4)

Seetõttu tunnistatakse määrusega (EL) nr 168/2013 kehtetuks mitmed L-kategooria sõidukite, nende süsteemide, osiste ja eraldi seadmestike keskkonnamõju ja mootori võimsust käsitlevate nõuetega seotud tüübikinnitust hõlmavad direktiivid. ELi tüübikinnitusega seoses tuleks need direktiivid kõigepealt asendada käesoleva määruse sätetega. Kui ÜRO tasandil lõpetatakse kõnealune läbivaatamisprotsess, muutuvad pikemas perspektiivis kättesaadavaks vastavad ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjad, mille tulemusena on võimalik asendada käesoleva määruse tekst viidetega sellistele ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjadele.

| (5) | Eelkõige ajakohastati 2011. aastal ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 41 L3e- ja L4e-kategooria mootorrataste mürataseme kohta, et viia see vastavusse tehnilise arenguga. Seetõttu tuleks ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskiri nr 41 muuta ELi tüübikinnitust käsitlevate õigusaktide kohustuslikuks osaks ning asendada sellega Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 97/24/EÜ (3) 9. peatüki III lisa, et mootorrattad vastaksid ainult ühele mootorrataste mürataset käsitlevale nõuetekogumile, mille ÜRO 1958. aasta muudetud kokkuleppe osalised on ülemaailmselt vastu võtnud. ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskiri nr 85 elektrimootorite kasuliku võimsuse mõõtmise kohta tuleks samuti muuta kohustuslikuks eesmärgiga, et ÜRO 1958. aasta muudetud kokkuleppe osalised tunnustaksid vastastikku elektrimootorite võimsust käsitlevaid nõudeid. |
| --- | --- |

(5)

Eelkõige ajakohastati 2011. aastal ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 41 L3e- ja L4e-kategooria mootorrataste mürataseme kohta, et viia see vastavusse tehnilise arenguga. Seetõttu tuleks ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskiri nr 41 muuta ELi tüübikinnitust käsitlevate õigusaktide kohustuslikuks osaks ning asendada sellega Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 97/24/EÜ (3) 9. peatüki III lisa, et mootorrattad vastaksid ainult ühele mootorrataste mürataset käsitlevale nõuetekogumile, mille ÜRO 1958. aasta muudetud kokkuleppe osalised on ülemaailmselt vastu võtnud. ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskiri nr 85 elektrimootorite kasuliku võimsuse mõõtmise kohta tuleks samuti muuta kohustuslikuks eesmärgiga, et ÜRO 1958. aasta muudetud kokkuleppe osalised tunnustaksid vastastikku elektrimootorite võimsust käsitlevaid nõudeid.

| (6) | Euro 4 ja 5 keskkonnalased tasemed on ette nähtud selleks, et vähendada tahkete osakeste heidet ja selliseid osooni lähteaineid nagu lämmastikoksiidid ja süsivesinikud. Mitte üksnes selleks, et tunduvalt vähendada sõidukite summutitorudest ja kütuseaurudest eralduvaid ebaproportsionaalselt suuri heitkoguseid, vaid ka selleks, et aidata vähendada lenduvate osakeste taset ja ka sudu tekkimise võimalust linnapiirkondades, on tarvis oluliselt vähendada L-kategooria sõidukite süsivesinike heidet, et parandada õhukvaliteeti ning viia süsteemi tüübikinnituse saanud heitgaasisüsteemid vastavusse heite piirväärtusi käsitlevate nõuetega. |
| --- | --- |

(6)

Euro 4 ja 5 keskkonnalased tasemed on ette nähtud selleks, et vähendada tahkete osakeste heidet ja selliseid osooni lähteaineid nagu lämmastikoksiidid ja süsivesinikud. Mitte üksnes selleks, et tunduvalt vähendada sõidukite summutitorudest ja kütuseaurudest eralduvaid ebaproportsionaalselt suuri heitkoguseid, vaid ka selleks, et aidata vähendada lenduvate osakeste taset ja ka sudu tekkimise võimalust linnapiirkondades, on tarvis oluliselt vähendada L-kategooria sõidukite süsivesinike heidet, et parandada õhukvaliteeti ning viia süsteemi tüübikinnituse saanud heitgaasisüsteemid vastavusse heite piirväärtusi käsitlevate nõuetega.

| (7) | L-kategooria sõidukitest eralduva üleliigse süsivesinike heite vähendamise üheks meetmeks on piirata kütuseaurudes lubatud süsivesinike massi, mis on kehtestatud määruse (EL) nr 168/2013 VI lisa C osas. Selleks tuleb tüübikinnituse andmisel sõiduki kütuseaurude mõõtmiseks läbi viia IV tüübi katse. Suletud ruumis kütuseaurude mõõtmiseks tehtava IV tüübi katse (SHED-katse) üheks tingimuseks on, et sõidukile tuleb kinnitada kiiresti vanandatud söekanister või alternatiivina kohaldada aditiivset halvendustegurit, kui kasutatakse sissetöötatud söekanistrit. Määruse (EL) nr 168/2013 artikli 23 lõikes 4 osutatud keskkonnamõju uuringus analüüsitakse, kas halvendusteguri säilitamine representatiivse ja kiiresti vanandatud söekanistri kasutamise alternatiivina on kulutõhus. Kui uuringu tulemusena selgub, et nimetatud meetod ei ole kulutõhus, esitatakse ettepanek kõnealuse alternatiivi kasutamise lõpetamise kohta, ning seda kohaldataks väljaspool Euro 5 taset. |
| --- | --- |

(7)

L-kategooria sõidukitest eralduva üleliigse süsivesinike heite vähendamise üheks meetmeks on piirata kütuseaurudes lubatud süsivesinike massi, mis on kehtestatud määruse (EL) nr 168/2013 VI lisa C osas. Selleks tuleb tüübikinnituse andmisel sõiduki kütuseaurude mõõtmiseks läbi viia IV tüübi katse. Suletud ruumis kütuseaurude mõõtmiseks tehtava IV tüübi katse (SHED-katse) üheks tingimuseks on, et sõidukile tuleb kinnitada kiiresti vanandatud söekanister või alternatiivina kohaldada aditiivset halvendustegurit, kui kasutatakse sissetöötatud söekanistrit. Määruse (EL) nr 168/2013 artikli 23 lõikes 4 osutatud keskkonnamõju uuringus analüüsitakse, kas halvendusteguri säilitamine representatiivse ja kiiresti vanandatud söekanistri kasutamise alternatiivina on kulutõhus. Kui uuringu tulemusena selgub, et nimetatud meetod ei ole kulutõhus, esitatakse ettepanek kõnealuse alternatiivi kasutamise lõpetamise kohta, ning seda kohaldataks väljaspool Euro 5 taset.

| (8) | Selleks, et ükski tehniline takistus ei piiraks liikmesriikidevahelist kaubandust ning et tagada klientide ja kasutajate varustamine objektiivse ja täpse teabega, on tarvis standardmeetodit sõidukite energiatõhususe (kütuse- või energiakulu, CO2 heitkoguste ja ühe laadimisega läbitav vahemaa) mõõtmiseks. |
| --- | --- |

(8)

Selleks, et ükski tehniline takistus ei piiraks liikmesriikidevahelist kaubandust ning et tagada klientide ja kasutajate varustamine objektiivse ja täpse teabega, on tarvis standardmeetodit sõidukite energiatõhususe (kütuse- või energiakulu, CO2 heitkoguste ja ühe laadimisega läbitav vahemaa) mõõtmiseks.

| (9) | Mootori võimsuse, sealhulgas L-kategooria sõidukite maksimaalse valmistajakiiruse, maksimaalse pöördemomendi ja mootori maksimaalse püsinimivõimsuse mõõtmise meetodid võivad liikmesriigiti erineda, mis võib tekitada liikmesriikidevahelisi kaubandustõkkeid. Seetõttu on tarvis koostada ühtlustatud nõuded L-kategooria sõidukite mootorite võimsuse mõõtmise meetodite jaoks, mis võimaldaks selliste sõidukite iga tüübi puhul kohaldada sõidukite, süsteemide, osiste ja eraldi seadmestike kinnitamist. |
| --- | --- |

(9)

Mootori võimsuse, sealhulgas L-kategooria sõidukite maksimaalse valmistajakiiruse, maksimaalse pöördemomendi ja mootori maksimaalse püsinimivõimsuse mõõtmise meetodid võivad liikmesriigiti erineda, mis võib tekitada liikmesriikidevahelisi kaubandustõkkeid. Seetõttu on tarvis koostada ühtlustatud nõuded L-kategooria sõidukite mootorite võimsuse mõõtmise meetodite jaoks, mis võimaldaks selliste sõidukite iga tüübi puhul kohaldada sõidukite, süsteemide, osiste ja eraldi seadmestike kinnitamist.

| (10) | Kasutusohutus- või keskkonnanõuetega nähakse ette teatavat tüüpi L-kategooria sõidukite omavolilise ümberehitamise piirangud. Et sellised piirangud ei takistaks sõiduki omanikul tegemast sõidukile teenindust ja hooldust, peavad kõnealused piirangud rangelt piirduma omavolilise ümberehitamisega, mis oluliselt kahjustab sõiduki keskkonnamõju, mootori võimsust ja kasutusohutust. Kuna sõiduki jõuseadme omavoliline ümberehitamine avaldab kahjulikku mõju nii keskkonnale kui ka kasutusohutusele, tuleks käesolevas delegeeritud õigusaktis kehtestatud mootori võimsust ja müra vähendamise süsteemi käsitlevaid üksikasjalikke nõudeid kasutada ka jõuseadme omavolilise ümberehitamise takistamiseks. |
| --- | --- |

(10)

Kasutusohutus- või keskkonnanõuetega nähakse ette teatavat tüüpi L-kategooria sõidukite omavolilise ümberehitamise piirangud. Et sellised piirangud ei takistaks sõiduki omanikul tegemast sõidukile teenindust ja hooldust, peavad kõnealused piirangud rangelt piirduma omavolilise ümberehitamisega, mis oluliselt kahjustab sõiduki keskkonnamõju, mootori võimsust ja kasutusohutust. Kuna sõiduki jõuseadme omavoliline ümberehitamine avaldab kahjulikku mõju nii keskkonnale kui ka kasutusohutusele, tuleks käesolevas delegeeritud õigusaktis kehtestatud mootori võimsust ja müra vähendamise süsteemi käsitlevaid üksikasjalikke nõudeid kasutada ka jõuseadme omavolilise ümberehitamise takistamiseks.

| (11) | Määruse (EL) nr 168/2013 V lisa A osas on viidatud kaheksale katsetüübile, mille abil on võimalik hinnata tüübikinnitust taotlevate L-kategooria sõidukite vastavust keskkonnanõuetele. Käesolevas delegeeritud aktis tuleks sätestada üksikasjalikud katsenõuded ning muuta määruse (EL) nr 168/2013 V lisa A osa, ühendades nõukogu ja Euroopa Parlamendiga kooskõlastatud katse piirväärtused käesolevas määruses kehtestatud üksikasjalike katsemenetluste ja tehniliste nõuetega. Määruse (EL) nr 168/2013 V lisa A osasse tuleks lisada viide käesolevas määruses kehtestatud üksikasjalikele katsemenetlustele ja tehnilistele nõuetele käesoleva määruse XII lisas esitatud muudatuste kaudu, |
| --- | --- |

(11)

Määruse (EL) nr 168/2013 V lisa A osas on viidatud kaheksale katsetüübile, mille abil on võimalik hinnata tüübikinnitust taotlevate L-kategooria sõidukite vastavust keskkonnanõuetele. Käesolevas delegeeritud aktis tuleks sätestada üksikasjalikud katsenõuded ning muuta määruse (EL) nr 168/2013 V lisa A osa, ühendades nõukogu ja Euroopa Parlamendiga kooskõlastatud katse piirväärtused käesolevas määruses kehtestatud üksikasjalike katsemenetluste ja tehniliste nõuetega. Määruse (EL) nr 168/2013 V lisa A osasse tuleks lisada viide käesolevas määruses kehtestatud üksikasjalikele katsemenetlustele ja tehnilistele nõuetele käesoleva määruse XII lisas esitatud muudatuste kaudu,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I   PEATÜKK

REGULEERIMISESE JA MÕISTED

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesoleva määrusega kehtestatakse L-kategooria sõidukite ja nende jaoks ette nähtud süsteemide, osiste ja eraldi seadmestike keskkonna- ja võimsusnõuete üksikasjalikud tehnilised nõuded ja katsemenetlused, mis on vajalikud kinnituse saamiseks kooskõlas määrusega (EL) nr 168/2013, ning nähakse ette ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjade ja nende muudatuste loend.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kohaldatakse määruse (EL) nr 168/2013 mõisteid. Lisaks kohaldatakse järgmisi mõisteid:

(1)   „WMTC, 1. etapp”– mootorrataste ülemaailmselt ühtlustatud katsetsükkel, mis on sätestatud ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni üldises tehnilises eeskirjas nr 2 (4) ja mida kasutatakse alternatiivse I tüübi heitkoguste katsetsüklina Euroopa sõidutsükli asemel alates 2006. aastast L3e-kategooria sõidukite puhul;

(2)   „WMTC, 2. etapp”– mootorrataste ülemaailmselt ühtlustatud katsetsükkel, mis on sätestatud ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni üldises muudetud tehnilises eeskirjas nr 2 (5) ja mida kasutatakse kohustusliku I tüübi heitkoguste katsetsüklina Euro 4 tasemele vastavatele L3e-, L4e-, L5e-A- ja L7e-A-kategooria sõidukitele tüübikinnituse andmisel;

(3)   „WMTC, 3. etapp”– läbivaadatud WMTC, millele viidatakse määruse (EL) nr 168/2013 VI lisa A osas ja mis vastab ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni üldises muudetud tehnilises eeskirjas nr 2 (6) sätestatud mootorrataste ülemaailmselt ühtlustatud katsetsüklile ja mis on kohandatud väikese maksimaalse valmistajakiirusega sõidukitele ning on kohustuslik I tüübi heitkoguste katsetsükkel Euro 5 tasemele vastavatele L-kategooria sõidukitele tüübikinnituse andmisel;

(4)   „maksimaalne valmistajakiirus”– sõiduki suurim kiirus, mis määratakse kindlaks vastavalt käesoleva määruse artiklile 15;

(5)   „heitgaasid”– sõiduki summutitorust väljuvad gaasiliste saasteainete ja tahkete osakeste heitmed;

(6)   „tahkete osakeste filter”– sõiduki heitgaasisüsteemi paigaldatud filterseade tahkete osakeste heitkoguste vähendamiseks heitgaasivoos;

(7)   „nõuetekohaselt hooldatud ja kasutatud”– katsetamiseks valitud sõiduk vastab hea hoolduse ja tavapärase kasutamise kriteeriumitele kooskõlas sõiduki tootja soovitustega, mis ta on andnud kõnealuse katsesõiduki heakskiitmiseks;

(8)   „mootorile ette nähtud kütus”– mootoris tavapäraselt kasutatav kütusetüüp:

(9)   „keskkonnamõju alane tüübikinnitus”– sõiduki tüübile, variandile või versioonile kinnituse andmine seoses järgmiste tingimustega:

(10)   „sõiduki tüüp seoses keskkonnamõjuga”– L-kategooria sõiduk, mis ei erine järgmiste oluliste aspektide poolest:

(11)   „perioodiliselt regenereeruv süsteem”– saastetõrjeseade (nt katalüüsmuundur, tahkete osakeste filter või mis tahes muu saastetõrjeseade), mis peab sõiduki tavapärase käitamise korral perioodiliselt enne 4 000 km läbimist regenereeruma;

(12)   „alternatiivkütust kasutav sõiduk”– sõiduk, mille konstruktsioon lubab töötada vähemalt üht liiki kütusel, mis on kas gaaskütus atmosfääritemperatuuril ja -rõhul või kütus, mille peamine koostisosa ei ole mineraalõli;

(13)   „segakütuseline H2NG-sõiduk”– segakütuseline sõiduk, mis on konstrueeritud nii, et see töötab mitmesugustel vesiniku ja maagaasi või biometaani segudel;

(14)   „algsõiduk”– sõiduk mis esindab XI lisas sätestatud mootori tüüpkonda;

(15)   „saastetõrjeseadme tüüp”– saastetõrjeseadmed, mida kasutatakse saasteainete heitkoguste vähendamiseks ja mis ei erine üksteisest oma peamise keskkonnamõju ja olulisemate konstruktsiooniomaduste poolest;

(16)   „katalüüsmuundur”– saastetõrjeseade, mis muudab mootori mürgised põlemisproduktid heitgaasisüsteemis katalüütiliste keemiliste reaktsioonide abil vähem mürgisteks aineteks;

(17)   „katalüüsmuunduri tüüp”– katalüüsmuundurid, mis ei erine selliste omaduste poolest nagu:

(18)   „tuletatud mass”– määruse (EÜ) nr 168/2013 artiklis 5 osutatud töökorras L-kategooria sõiduki mass, millele lisandub juhi mass (75 kg) ja jõuaku mass (kui see on olemas);

(19)   „ülekandeseade”– jõuseadme osa, mis kannab liikumapaneva jõu mootorilt(mootoritelt) üle maapinnale ja mis koosneb (kohaldatavuse korral) pöördemomendi muunduri siduritest, käigukastist ja selle juhtseadisest, kardaanvõllist või rihm- või kettülekandest, diferentsiaalidest, peaülekandest ja veorataste rehvidest (raadius).

(20)   „stopp-start süsteem”– mootorit automaatselt seiskav ja käivitav süsteem tühikäiguaja vähendamiseks, et vähendada sõiduki kütusekulu ning saasteainete ja CO2 heitkoguseid;

(21)   „jõuseadme tarkvara”– jõuseadme, mootori või ülekandeseadme juhtploki toimimisega seotud andmetöötluse algoritmide kogum, mis sisaldab korrastatud käskluste jada juhtplokkide olekute muutmiseks;

(22)   „jõuseadme kalibreerimine”– juhtploki tarkvara kasutatav spetsiaalse andmekaartide ja parameetrite kogumi rakendus sõiduki jõuseadme, mootori või ülekandeseadme juhtblokki seadistamiseks;

(23)   „jõuseadme juhtplokk”– kombineeritud juhtplokk sisepõlemismootori(te), elektriliste veomootorite või ülekandesüsteemi, sealhulgas käigukasti või siduri töö juhtimiseks;

(24)   „mootori juhtplokk”– pardaarvuti, mis juhib osaliselt või täielikult sõiduki mootori või mootorite tööd;

(25)   „ülekandeseadme juhtplokk”– pardaarvuti, mis juhib osaliselt või täielikult sõiduki ülekandeseadme tööd;

(26)   „andur”– konverter, mis muudab mõõdetava füüsikalise kvantitatiivse suuruse juhtploki sisendina kasutatavaks elektriliseks signaaliks;

(27)   „täitur”– konverter, mis muudab juhtploki väljundsignaali liikumiseks, soojuseks või muuks füüsikaliseks suuruseks, et juhtida jõuseadet, mootorit(mootoreid) või ülekandeseadet;

(28)   „karburaator”– seade, mis segab kütuse ja õhu seguks, mida saab sisepõlemismootoris põletada;

(29)   „läbipuhkekanal”– ühenduskanal kahetaktilise mootori karteri ja põlemiskambri vahel, mille kaudu juhitakse värske õhu, kütuse ja määrdeõli segu põlemiskambrisse;

(30)   „õhu sisselaskesüsteem”– värsket õhku või kütuse-õhusegu mootorisse suunav süsteem, mis võib koosneda mootori õhufiltrist, sisselasketorustikust, resonaatori(te)st, seguklapi koostust ja sisselaskekollektorist;

(31)   „turboülelaadur”– heitgaasiturbiini poolt käitatav tsentrifugaalkompressor, mis suurendab mootori võimsust mootorisse suunatava õhu kogust suurendades;

(32)   „ülelaadur”– sisendõhu kompressor, mida kasutatakse sisepõlemismootori laadimise tõhustamiseks ja sellega mootori võimsuse suurendamiseks;

(33)   „kütuseelement”– konverter mis muudab vesiniku keemilise energia sõiduki käitamisel kasutatavaks elektrienergiaks;

(34)   „mootori karter”– mootoris või väljaspool mootorit asuv ruum, mis on õlivanniga ühendatud sisemise või välimise torustiku abil, mille kaudu väljuvad gaasid ja aurud;

(35)   „läbilaskvuskatse”– läbi mittemetallist kütusepaagi seinte toimuvate kütusekadude määramine ja mittemetallist kütusepaagi materjali eelkonditsioneerimine enne kütusepaagi katsetamist vastavalt määruse (EL) nr 168/2013 II lisa C osa punktis 8 sätestatule;

(36)   „läbiimbumine”– läbi kütusepaagi ja toitesüsteemi seinte toimuv kütusekadu, mida määratakse üldiselt kaalukao abil;

(37)   „aurustumine”– lendumiskaod kütusepaagist, toitesüsteemist ja muudest allikatest, mille tõttu süsivesinikud lenduvad atmosfääri;

(38)   „läbisõidu kogumine”– ühe või mitme representatiivse katsesõidukiga käesoleva määruse VI lisas sätestatud tingimustel sõitmine katserajal, mis vastab määruse (EL) nr 168/2013 artikli 23 lõike 3 punktides a ja b esitatud nõuetele;

(39)   „elektriline jõuseade”– süsteem, mis koosneb ühest või mitmest elektrienergiasalvestist (nt akud, elektromehaanilised hoorattad, ülikondensaatorid vms), ühest või mitmest võimsuse jaotust reguleerivast seadmest ja ühest või mitmest elektrimootorist, mis muundab salvestatud elektrienergia ratastele ülekantavaks sõiduki käitamiseks vajalikuks mehaaniliseks energiaks;

(40)   „ühe laadimisega läbitav vahemaa”– vahemaa, mida ainult elektrijõuallikaga sõiduk või välise seadmega laetav hübriidelektrijõuallikaga sõiduk suudab läbida ühe täielikult laetud akuga (või muu elektrienergiasalvestiga) ja mida mõõdetakse VII lisa 3. liite 3. alaliites kirjeldatud viisil;

(41)   „väliselt laetava akuga ühe laadimisega läbitav vahemaa”– väliselt laetava akuga (või muu elektrienergiasalvestiga) kuni selle tühjenemiseni kõikide kombineeritud tsüklite jooksul läbitav vahemaa, mida mõõdetakse VII lisa 3. liite 3. alaliites kirjeldatud viisil;

(42)   „maksimaalne kiirus 30 minuti jooksul”– sõiduki suurim kiirus mõõdetuna 30 minuti jooksul, mis saavutatakse ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjas nr 85 sätestatud 30 minuti võimsuse tulemusena;

(43)   „mootori võimsuse tüübikinnitus”– sõiduki tüübi, variandi või versiooni tüübikinnitus seoses mootorite võimsuse järgmiste parameetritega:

(44)   „mootori tüüp”– mootorid, mis oluliselt ei erine omavahel selliste omaduste poolest nagu maksimaalne valmistajakiirus, maksimaalne kasulik võimsus, maksimaalne püsinimivõimsus ja maksimaalne pöördemoment;

(45)   „kasulik võimsus”– võimsus, mis saadakse katsestendil oleva sõiduki väntvõlli või mootori muu samaväärse osise otsalt tüübikinnituse saamisel tootja mõõdetud pöörlemiskiirusel koos X lisa 2. liite tabelis Ap 2.1-1 või Ap 2.2-1 loetletud varustusega ja võttes arvesse käigukasti kasutegurit, kui kasulikku võimsust saab mõõta üksnes koos mootori külge kinnitatud käigukastiga.

(46)   „maksimaalne kasulik võimsus”– ühte või enamat sisepõlemismootorit hõlmava täiskoormusel töötava jõuseadme maksimaalne kasulik võimsus;

(47)   „maksimaalne pöördemoment”– täiskoormusel töötava mootori maksimaalne pöördemoment;

(48)   „varustus”– X lisa tabelis Ap 2.1-1 või Ap 2.2-1 loetletud seadised ja seadmed.

II   PEATÜKK

TOOTJA KOHUSTUSED SEOSES SÕIDUKI KESKKONNAMÕJUGA

Artikkel 3

L-kategooria sõidukite suhtes kohaldatavad keskkonnamõjuga seotud paigaldus- ja tõendamisnõuded

1.   Tootja varustab L-kategooria sõidukid keskkonnamõju parandavate süsteemide, osiste ja eraldi seadmestikega, mis on kavandatud, konstrueeritud, ehitatud ja paigaldatud nii, et tavapäraselt kasutatav ja tootja eeskirjade kohaselt hooldatav sõiduk vastab käesoleva määruse üksikasjalikele tehnilistele nõuetele ja katsemenetlustele.

2.   Tootja tõendab kinnitusasutusele füüsiliste demonstratsioonkatsete abil, et liidu turul kättesaadavaks tehtavad, liidus registreeritavad või kasutusele võetavad L-kategooria sõidukid vastavad üksikasjalikele tehnilistele nõuetele ja katsemenetlustele, mis on artiklites 5–15 kehtestatud selliste sõidukite keskkonnamõju kohta.

3.   Kui tootja muudab saasteainete heitkoguste vähendamise süsteemide omadusi või heitkoguseid mõjutava mis tahes osise talitlust pärast seda, kui keskkonnamõju suhtes tüübikinnituse saanud sõidukitüüp on turule lastud, siis teatab tootja sellest viivitamata kinnitusasutusele. Tootja tõendab kinnitusasutusele, et saasteainete heitkoguste vähendamise süsteemi või osise omaduste muutmine ei halvenda sõiduki keskkonnamõju võrreldes tüübikinnituse saamisel tõendatuga.

4.   Tootja tagab, et turul kättesaadavaks tehtud või liidus kasutusele võetud varuosad ja lisaseadmed vastavad käesolevas määruses sõidukite keskkonnamõju suhtes kehtestatud tehnilistele nõuetele ja katsemenetlustele. Tüübikinnituse saanud L-kategooria sõiduk, millele on paigaldatud selline varuosa või lisaseade, peab vastama samadele kasutusohutuse nõuetele ja võimsuse piirväärtustele nagu originaalosaga või -seadmega sõiduk ja täitma määruse (EL) nr 168/2013 artikli 22 lõikes 2 ning artiklites 23 ja 24 vastupidavusele esitatud nõudeid.

5.   Tootja tagab, et tüübikinnitusega seotud toodangu vastavuse kontrollimise menetlustes järgitakse määruse (EL) nr 168/2013 artiklis 33 ja selle II lisa C osa punktis 3 sätestatud sõiduki keskkonnamõju ja mootori võimsust käsitlevaid üksikasjalikke nõudeid.

6.   Tootja esitab kinnitusasutusele jõuseadme juhtimissüsteemi, sealhulgas keskkonnamõju ja mootori võimsust kontrollivate arvutite omavolilise ümberehitamise vältimiseks võetud meetmete kirjelduse vastavalt määruse (EL) nr 168/2013 II lisa C osa punktile 1.

7.   Hübriidrakenduste või stopp-start süsteemiga varustatud rakenduste korral paigaldab tootja sõidukile sellise hooldusrežiimi, mis võimaldab keskkonnamõju ja mootori võimsuse katsete või kontrollide käigus sõidukil töötada pidevalt kütust tarbiva mootoriga. Kui kontrollimiseks või katse tegemiseks on vaja eriprotseduuri, peab see olema kasutusjuhendis (või mõnel muul kandjal) üksikasjalikult kirjeldatud. Sellise eriprotseduuri teostamiseks ei ole vaja erivarustust, vaid piisab sellest, millega sõiduk on juba varustatud.

Artikkel 4

ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjade kohaldamine

1.   Keskkonnamõju ja mootori võimsusega seotud tüübikinnituse suhtes kohaldatakse käesoleva määruse I lisas loetletud ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirju ja nende muudatusi.

2.   Sõidukid, mille maksimaalne valmistajakiirus on ≤ 25 km/h, peavad vastama kõigi ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjade asjakohastele nõuetele, mida kohaldatakse sõidukite suhtes, mille maksimaalne valmistajakiirus on > 25 km/h.

3.   Viiteid ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjades osutatud sõidukikategooriatele L1, L2, L3, L4, L5, L6 ja L7 tuleb käesolevas määruses käsitada vastavalt viidetena sõidukikategooriatele L1e, L2e, L3e, L4e, L5e, L6e ja L7e ja nende kõigile alamkategooriatele.

Artikkel 5

L-kategooria sõidukite keskkonnamõju käsitlevad tehnilised kirjeldused, nõuded ja katsemenetlused

1.   Keskkonnamõju ja mootori võimsuse katsemenetlused tuleb läbi viia käesolevas määruses sätestatud katsenõuete kohaselt.

2.   Katsemenetluse viib läbi kinnitusasutus või siis viiakse see läbi kinnitusasutuse juuresolekul või annab kinnitusasutus katse läbiviimise loa tehnilisele teenistusele. L-kategooria sõiduki keskkonnamõju vastavuse tõendamiseks kinnitusasutusele valib tootja representatiivse algsõiduki, mis vastab XI lisa nõuetele.

3.   Mõõtmismeetodid ja katsetulemused teatatakse kinnitusasutusele katsearuandes, mille formaat on kehtestatud määruse (EL) nr 168/2013 artikli 32 lõikes 1.

4.   Keskkonnamõju tüübikinnitust seoses I, II, III, IV, V, VII ja VIII tüüpi katsetega laiendatakse sõiduki eri variantidele, versioonidele ning mootoritüüpidele ja tüüpkondadele, tingimusel et sõiduki versiooni, mootori ja/või saastetõrjesüsteemi XI lisas määratletud omadused on samasugused või jäävad selles lisas ettenähtud ja deklareeritud hälbe piiresse.

5.   Hübriidrakendusi või stopp-start süsteemiga varustatud rakendusi katsetatakse kütust tarbiva mootoriga, kui katsemenetluses on nii ette nähtud.

Artikkel 6

I katsetüübi nõuded: summutitoru heitgaasid pärast külmkäivitust

Määruse (EL) nr 168/2013 V lisa A osas nimetatud summutitoru heitgaaside suhtes pärast külmkäivitust kohaldatavaid I katsetüübi katsemenetlusi ja nõudeid tuleb rakendada ja kontrollida käesoleva määruse II lisa kohaselt.

Artikkel 7

II katsetüübi nõuded: summutitoru heitgaasid (suurendatud pöörlemiskiirusega) tühikäigul ja vabal kiirendusel

Määruse (EL) nr 168/2013 V lisa A osas nimetatud summutitoru heitgaaside suhtes (suurendatud pöörlemiskiirusega) tühikäigul ja vabal kiirendusel kohaldatavaid II katsetüübi katsemenetlusi ja nõudeid tuleb rakendada ja kontrollida käesoleva määruse III lisa kohaselt.

Artikkel 8

III katsetüübi nõuded: karterigaasid

Määruse (EL) nr 168/2013 V lisa A osas nimetatud karterigaaside suhtes kohaldatavaid III katsetüübi katsemenetlusi ja nõudeid tuleb rakendada ja kontrollida käesoleva määruse IV lisa kohaselt.

Artikkel 9

IV katsetüübi nõuded: kütuseaurud

Määruse (EL) nr 168/2013 V lisa A osas nimetatud kütuseaurude suhtes kohaldatavaid IV katsetüübi katsemenetlusi ja nõudeid tuleb rakendada ja kontrollida käesoleva määruse V lisa kohaselt.

Artikkel 10

V katsetüübi nõuded: saastetõrjeseadmete vastupidavus

Määruse (EL) nr 168/2013 V lisa A osas nimetatud saastetõrjeseadmete vastupidavuse V kastetüübi katsemenetlusi ja nõudeid tuleb rakendada ja kontrollida käesoleva määruse VI lisa kohaselt.

Artikkel 11

VII katsetüübi nõuded: CO2 heide, kütusekulu, elektrienergiakulu või ühe laadimisega läbitav vahemaa

Määruse (EL) nr 168/2013 V lisa A osas nimetatud CO2 heite, kütusekulu, elektrienergiakulu või ühe laadimisega läbitava vahemaa suhtes kohaldatavaid VII katsetüübi katsemenetlusi ja nõudeid tuleb rakendada ja kontrollida käesoleva määruse VII lisa kohaselt.

Artikkel 12

VIII katsetüübi nõuded: pardadiagnostika (OBD) keskkonnakatsed

Määruse (EL) nr 168/2013 V lisa A osas nimetatud keskkonnamõjualase pardadiagnostika (OBD) suhtes kohaldatavaid VIII katsetüübi katsemenetlusi ja nõudeid tuleb rakendada ja kontrollida käesoleva määruse VIII lisa kohaselt.

Artikkel 13

IX katsetüübi nõuded: müratase

Määruse (EL) nr 168/2013 V lisa A osas nimetatud mürataseme suhtes kohaldatavaid IX katsetüübi katsemenetlusi ja nõudeid tuleb rakendada ja kontrollida käesoleva määruse IX lisa kohaselt.

III   PEATÜKK

TOOTJATE KOHUSTUSED SEOSES SÕIDUKI MOOTORI VÕIMSUSEGA

Artikkel 14

Üldised kohustused

1.   Enne, kui L-kategooria sõiduk tehakse turul kättesaadavaks, peab tootja kinnitusasutusele tõendama selle L-kategooria sõidukitüübi mootori võimsust vastavalt käesolevas määruses kehtestatud nõuetele.

2.   L-kategooria sõiduki turul kättesaadavaks tegemisel või selle registreerimisel või enne selle kasutuselevõtmist, peab tootja tagama, et selle L-kategooria sõidukitüübi mootori võimsus ei ületa määruse (EL) nr 168/2013 artiklis 27 ette nähtud teatmikus kinnitusasutusele esitatud näitajat.

3.   Asendussüsteemi, -osise või eraldi seadmestikuga varustatud sõiduki mootori võimsus ei tohi ületada originaalsüsteemide, -osiste ja eraldi seadmestikega varustatud sõiduki mootori võimsust.

Artikkel 15

Mootori võimsuse suhtes kohaldatavad nõuded

Määruse (EL) nr 168/2013 II lisa A osa punktis 2 nimetatud mootori võimsuse suhtes kohaldatavaid katsemenetlusi ja nõudeid tuleb rakendada ja kontrollida käesoleva määruse X lisa kohaselt.

IV   PEATÜKK

LIIKMESRIIKIDE KOHUSTUSED

Artikkel 16

L-kategooria sõidukite, nende süsteemide, osiste ja eraldi seadmestike tüübikinnitus

1.   Kui tootja seda taotleb, ei tohi riiklikud asutused keelduda uuele sõidukitüübile selle keskkonnamõjuga seotud põhjustel keskkonnamõju ja mootori võimsusega seotud tüübikinnituse või riikliku tüübikinnituse andmisest, või keelata sõiduki, süsteemi, osise või eraldi seadmestiku turul kättesadavaks tegemist, registreerimist ega kasutuselevõtmist, kui kõnealune sõiduk vastab määrusele (EL) nr 168/2013 ja käesolevas määruses sätestatud üksikasjalikele katsenõuetele.

2.   Alates määruse (EL) nr 168/2013 IV lisas kehtestatud kuupäevadest loevad riiklikud asutused määruse (EL) nr 168/2013 VI lisa A1, B1, C1 ja D osades ning VII lisas sätestatud Euro 4 keskkonnaalastele tasemetele või määruse (EL) nr 168/2013 VI lisa A2, B2, C2 ja D osades ning VII lisas sätestatud Euro 5 keskkonnaalastele tasemetele mittevastavate uute sõidukite varasemaid keskkonnaalaseid piirväärtusi sisaldavad vastavustunnistused kehtetuks määruse (EL) nr 168/2013 artikli 43 lõike 1 tähenduses ning keelavad selliste sõidukite turul kättesaadavaks tegemise, registreerimise või kasutuselevõtmise seoses nende heitkoguste, kütuse- või elektrienergiakuluga või lähtudes kasutusohutusele või sõiduki konstruktsioonile kehtivatest nõuetest.

3.   Määruse (EL) nr 168/2013 artikli 77 lõike 5 kohaldamisel liigitavad riiklikud asutused tüübikinnituse saanud sõidukitüübi vastavalt käesoleva määruse I lisale.

Artikkel 17

Varu-saastetõrjeseadme tüübikinnitus

1.   Riiklikud asutused keelavad turul kättesaadavaks teha või paigaldada sõidukitele uusi varu-saastetõrjeseadmeid, mis on ette nähtud käesoleva määruse kohaselt tüübikinnituse saanud sõidukitele, kui sellised seadmed ei ole sama tüüpi, millele on antud keskkonnamõju ja mootori võimsust käsitlev tüübikinnitus vastavalt määruse (EL) nr 168/2013 artikli 23 lõikele 10 ja käesolevale määrusele.

2.   Riiklikud asutused võivad jätkata määruse (EL) nr 168/2013 artiklis 35 osundatud ELi tüübikinnituse laiendamist sellist tüüpi varu-saastetõrjeseadmetele, mis kuuluvad otsuse 2002/24/EÜ reguleerimisalasse vastavalt algselt kohaldatud tingimustele. Riiklikud asutused keelavad sellist tüüpi varu-saastetõrjeseadmete turul kättesaadavaks tegemise või sõidukitele paigaldamise, välja arvatud, kui need kuuluvad tüübi alla, millele on antud asjakohane tüübikinnitus.

3.   Varu-saastetõrjeseadme tüüpi, mis on ette nähtud paigaldamiseks vastavalt käesolevale määrusele tüübikinnituse saanud sõidukile, katsetatakse vastavalt II lisa 10. liitele ja VI lisale.

4.   Varu-saastetõrjeseadme algsed seadmed, mis kuuluvad käesolevas määruses käsitletud tüübi alla ja mis on ette nähtud paigaldamiseks sõidukitele, millele viitab asjakohane kogu sõidukit hõlmav tüübikinnituse dokument, ei pea täitma II lisa 10. liites kehtestatud katsenõudeid tingimusel, et need vastavad nimetatud liite punktis 4 esitatud nõuetele.

V   PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 18

Määruse (EL) nr 168/2013 V lisa muudatus

Määruse (EL) nr 168/2013 V lisa A osa muudetakse vastavalt XII lisale.

Artikkel 19

Jõustumine

1.   Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

2.   Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2016.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. detsember 2013

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 60, 2.3.2013, lk 52.

1

(2)  Nõukogu otsus 97/836/EÜ, 27. november 1997, millega Euroopa Ühendus ühines ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni kokkuleppega, milles käsitletakse ratassõidukitele ning neile paigaldatavale ja/või neil kasutatavale varustusele ja osadele ühtsete tehnonõuete kehtestamist ja nende nõuete alusel väljastatud tunnistuste vastastikust tunnustamist (edaspidi „1958. aasta muudetud kokkulepe”) (EÜT L 346, 17.12.1997, lk 78).

2

(3)  EÜT L 226, 18.8.1997, lk 1.

3

(4)  „Kaherattaliste otto- või diiselmootoriga mootorrataste gaasiliste saasteainete, süsinikdioksiidi heitmete ja kütusekulu mõõtmisprotseduur” (ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni dokumendi viide ECE/TRANS/180a2a1e, 29. jaanuar 2008).

4

(5)  WMTC 2. etapp on võrdne WMTC 1. etapiga, mida on muudetud 2. lisandi 2. parandusega (ECE/TRANS/180a2c2e, 9. september 2009) ja 1. muudatuse 1. parandusega (ECE/TRANS/180a2a1c1e, 9. september 2009).

5

(6)  Lisaks võetakse arvesse määruse (EL) nr 168/2013 artiklis 23 osundatud keskkonnamõju uuringus tuvastatud parandusi ja muudatusi ning ÜRO Euroopa majanduskomisjoni sõidukite eeskirjade ühtlustamise ülemaailmse foorumi WP29 soovitatud ja vastuvõetud parandusi ja muudatusi L-kategooria sõidukite ülemaailmselt ühtlustatud katsetsükli täiustamiseks.

6

---

LISADE LOEND

| Lisa number | Lisa pealkiri | Lk nr |
| --- | --- | --- |
| I | ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni kohustuslike eeskirjade loend | 20 |
| II | I katsetüübi nõuded: summutitoru heitgaasid pärast külmkäivitust | 21 |
| III | II katsetüübi nõuded: heited (suurendatud pöörlemiskiirusega) tühikäigul ja vabal kiirendusel | 199 |
| IV | III katsetüübi nõuded: karterigaasid | 204 |
| V | IV katsetüübi nõuded: kütuseaurud | 209 |
| VI | V katsetüübi nõuded: saastetõrjeseadmete vastupidavus | 237 |
| VII | VII katsetüübi nõuded: CO2 heide, kütusekulu, elektrienergiakulu ja ühe laadimisega läbitav vahemaa | 259 |
| VIII | VIII katsetüübi nõuded: pardadiagnostikasüsteemi (OBD-süsteemi) keskkonnakatsed | 304 |
| IX | IX katsetüübi nõuded: müratase | 311 |
| X | Mootori võimsusega seotud katsemenetlused ja tehnilised nõuded | 363 |
| XI | Sõiduki mootori tüüpkond seoses keskkonnamõju näitavate katsetega | 404 |
| XII | Määruse (EL) nr 168/2013 V lisa A osa muutmine | 409 |

Lisa number

Lisa pealkiri

Lk nr

I

ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni kohustuslike eeskirjade loend

20

II

I katsetüübi nõuded: summutitoru heitgaasid pärast külmkäivitust

21

III

II katsetüübi nõuded: heited (suurendatud pöörlemiskiirusega) tühikäigul ja vabal kiirendusel

199

IV

III katsetüübi nõuded: karterigaasid

204

V

IV katsetüübi nõuded: kütuseaurud

209

VI

V katsetüübi nõuded: saastetõrjeseadmete vastupidavus

237

VII

VII katsetüübi nõuded: CO2 heide, kütusekulu, elektrienergiakulu ja ühe laadimisega läbitav vahemaa

259

VIII

VIII katsetüübi nõuded: pardadiagnostikasüsteemi (OBD-süsteemi) keskkonnakatsed

304

IX

IX katsetüübi nõuded: müratase

311

X

Mootori võimsusega seotud katsemenetlused ja tehnilised nõuded

363

XI

Sõiduki mootori tüüpkond seoses keskkonnamõju näitavate katsetega

404

XII

Määruse (EL) nr 168/2013 V lisa A osa muutmine

409

I LISA

ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni kohustuslike eeskirjade loend

| ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskiri nr | Teema | Muudatuste seeriad | ELT viide | Kohaldatavus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 41 | Mootorrataste müratase | 04 | ELT L 317, 14.11.2012, lk 1 | L3e, L4e |

ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskiri nr

Teema

Muudatuste seeriad

ELT viide

Kohaldatavus

41

Mootorrataste müratase

04

ELT L 317, 14.11.2012, lk 1

L3e, L4e

Selgitav märkus:

süsteemi või osise käesolevasse loendisse kaasamine ei muuda selle paigaldamist kohustuslikuks. Teatavate osiste kohustusliku paigaldamise nõuded on esitatud käesoleva määruse muudes lisades.

II LISA

I katsetüübi nõuded: summutitoru heitgaasid pärast külmkäivitust

| Liite nr | Liite pealkiri | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| 1 | II lisas kasutatud sümbolid | 74 |
| 2 | Etalonkütused | 78 |
| 3 | Šassiidünamomeetri süsteem | 85 |
| 4 | Heitgaasilahjendussüsteem | 91 |
| 5 | Ekvivalentse inertsmassi ja sõidutakistusjõu klassifikatsioon | 103 |
| 6 | I tüübi katsete sõidutsüklid | 106 |
| 7 | Vedava telje ühe rattaga või topeltratastega L-kategooria sõidukite teekatsed katsestendi seadistuste määramiseks | 153 |
| 8 | Vedava telje kahe või enama rattaga L-kategooria sõidukite teekatsed katsestendi seadistuste määramiseks | 160 |
| 9 | Selgitav märkus I tüübi katse käiguvahetuse kohta | 168 |
| 10 | L-kategooria sõidukite varu-saastetõrjeseadme kui eraldi seadmestiku tüübikinnituskatsed | 174 |
| 11 | I tüübi katsemenetlus L-kategooria hübriidsõidukite puhul | 178 |
| 12 | I tüübi katsemenetlus veeldatud naftagaasil, maagaasil/biometaanil, vesiniku ja maagaasi segul või vesinikul töötavate L-kategooria sõidukite puhul | 189 |
| 13 | I tüübi katsemenetlus perioodiliselt regenereeruva süsteemiga L-kategooria sõidukite puhul | 193 |

Liite nr

Liite pealkiri

Lehekülg

1

II lisas kasutatud sümbolid

74

2

Etalonkütused

78

3

Šassiidünamomeetri süsteem

85

4

Heitgaasilahjendussüsteem

91

5

Ekvivalentse inertsmassi ja sõidutakistusjõu klassifikatsioon

103

6

I tüübi katsete sõidutsüklid

106

7

Vedava telje ühe rattaga või topeltratastega L-kategooria sõidukite teekatsed katsestendi seadistuste määramiseks

153

8

Vedava telje kahe või enama rattaga L-kategooria sõidukite teekatsed katsestendi seadistuste määramiseks

160

9

Selgitav märkus I tüübi katse käiguvahetuse kohta

168

10

L-kategooria sõidukite varu-saastetõrjeseadme kui eraldi seadmestiku tüübikinnituskatsed

174

11

I tüübi katsemenetlus L-kategooria hübriidsõidukite puhul

178

12

I tüübi katsemenetlus veeldatud naftagaasil, maagaasil/biometaanil, vesiniku ja maagaasi segul või vesinikul töötavate L-kategooria sõidukite puhul

189

13

I tüübi katsemenetlus perioodiliselt regenereeruva süsteemiga L-kategooria sõidukite puhul

193

1.   Sissejuhatus

| 1.1. | Käesolevas lisas kirjeldatakse määruse (EL) nr 168/2013 V lisa A osas nimetatud I tüübi katsemenetlusi. |
| --- | --- |

1.1.

Käesolevas lisas kirjeldatakse määruse (EL) nr 168/2013 V lisa A osas nimetatud I tüübi katsemenetlusi.

| 1.2. | Käesolevas lisas nähakse ette ühtne meetod sõiduki tegelikku tööd iseloomustavate gaasiliste saasteainete, tahkete osakeste ja süsinikdioksiidi heitkoguste piirnormide kindlaksmääramiseks ning sellele on viidatud VII lisas L-kategooria sõidukite kütuse- ja energiakulu ning ühe laadimisega läbitava vahemaa kindlaksmääramiseks määruse (EL) nr 168/2013 reguleerimisala piires. |
| --- | --- |

1.2.

Käesolevas lisas nähakse ette ühtne meetod sõiduki tegelikku tööd iseloomustavate gaasiliste saasteainete, tahkete osakeste ja süsinikdioksiidi heitkoguste piirnormide kindlaksmääramiseks ning sellele on viidatud VII lisas L-kategooria sõidukite kütuse- ja energiakulu ning ühe laadimisega läbitava vahemaa kindlaksmääramiseks määruse (EL) nr 168/2013 reguleerimisala piires.

| 1.1.1. | Mõiste „WMTC, 1. etapp” võeti kasutusele ELi tüübikinnitust käsitlevates õigusaktides 2006. aastal ning sellest ajast alates saavad tootjad tõendada mootorrattatüübi L3e heitkoguseid ÜRO üldises tehnilises eeskirjas nr 2 sätestatud mootorrataste ülemaailmselt ühtlustatud katsetsükli (WMTC) abil, mida võib kasutada alternatiivse I tüübi katsena direktiivi 97/24/EÜ 5. peatükis sätestatud tavapärase Euroopa sõidutsükli (EDC) asemel. |
| --- | --- |

1.1.1.

Mõiste „WMTC, 1. etapp” võeti kasutusele ELi tüübikinnitust käsitlevates õigusaktides 2006. aastal ning sellest ajast alates saavad tootjad tõendada mootorrattatüübi L3e heitkoguseid ÜRO üldises tehnilises eeskirjas nr 2 sätestatud mootorrataste ülemaailmselt ühtlustatud katsetsükli (WMTC) abil, mida võib kasutada alternatiivse I tüübi katsena direktiivi 97/24/EÜ 5. peatükis sätestatud tavapärase Euroopa sõidutsükli (EDC) asemel.

| 1.1.2. | Mõiste „WMTC, 2. etapp” on samaväärne „WMTC, 1. etapi” ja käiguvahetust käsitlevates nõuetes tehtud täiendustega ning seda kasutatakse kohustusliku I tüübi kinnituskatsena Euro 4 tasemele vastavate L3e-, L4e-, L5e-A- ja L7e-A-(alam)kategooria sõidukitele tüübikinnituse andmisel. |
| --- | --- |

1.1.2.

Mõiste „WMTC, 2. etapp” on samaväärne „WMTC, 1. etapi” ja käiguvahetust käsitlevates nõuetes tehtud täiendustega ning seda kasutatakse kohustusliku I tüübi kinnituskatsena Euro 4 tasemele vastavate L3e-, L4e-, L5e-A- ja L7e-A-(alam)kategooria sõidukitele tüübikinnituse andmisel.

| 1.1.3. | Mõiste „läbivaadatud WMTC” ehk „WMTC, 3. etapp” on samaväärne „WMTC, 2. etapiga” L3e-kategooria mootorrataste jaoks, kuid sisaldab ka kõikide muude (alam)kategooriate jaoks sobitatud sõidutsükleid, ning seda kasutatakse kohustusliku I tüübi katsena Euro 5 tasemele vastavatele L-kategooria sõidukitele tüübikinnituse andmisel. |
| --- | --- |

1.1.3.

Mõiste „läbivaadatud WMTC” ehk „WMTC, 3. etapp” on samaväärne „WMTC, 2. etapiga” L3e-kategooria mootorrataste jaoks, kuid sisaldab ka kõikide muude (alam)kategooriate jaoks sobitatud sõidutsükleid, ning seda kasutatakse kohustusliku I tüübi katsena Euro 5 tasemele vastavatele L-kategooria sõidukitele tüübikinnituse andmisel.

| 1.2. | Saadud tulemustele võib toetuda gaasiliste saasteainete ja süsinikdioksiidi heitkoguste piiramisel ning keskkonnamõjualastes tüübikinnitusmenetlustes kütuse- ja energiakulu ning ühe laadimisega läbitava vahemaa määramisel tootja poolt. |
| --- | --- |

1.2.

Saadud tulemustele võib toetuda gaasiliste saasteainete ja süsinikdioksiidi heitkoguste piiramisel ning keskkonnamõjualastes tüübikinnitusmenetlustes kütuse- ja energiakulu ning ühe laadimisega läbitava vahemaa määramisel tootja poolt.

2.   Üldnõuded

| 2.1. | Sõiduki osised, millel on mõju gaasilistele saasteainetele, süsinikdioksiidi heitkogustele ja kütusekulule, tuleb kavandada, konstrueerida ja koostada viisil, mis võimaldab neil sõidukeil võimalikust vibratsioonist hoolimata tavapärase kasutamise korral vastata käesoleva lisa sätetele.

  Märkus 1: II lisas kasutatud sümbolid on esitatud kokkuvõtlikult 1. liites. |
| --- | --- |

2.1.

Sõiduki osised, millel on mõju gaasilistele saasteainetele, süsinikdioksiidi heitkogustele ja kütusekulule, tuleb kavandada, konstrueerida ja koostada viisil, mis võimaldab neil sõidukeil võimalikust vibratsioonist hoolimata tavapärase kasutamise korral vastata käesoleva lisa sätetele.

Märkus 1: II lisas kasutatud sümbolid on esitatud kokkuvõtlikult 1. liites.

| 2.2 | Iga asjakohast heidete laboratoorset katsetsüklit läbiva sõiduki katsetulemusi parandav jõuseadme „optimeerimise” varjatud strateegia, mis vähendab sõiduki summutitoru heitgaase ja muudab sõiduki töö oluliselt erinevaks selle töötamisest tegelikes kasutustingimustes, loetakse katkestusstrateegiaks, mille kasutamine on keelatud, kui tootja ei ole seda kinnitusasutust rahuldaval viisil dokumenteerinud ega tõendanud. |
| --- | --- |

2.2

Iga asjakohast heidete laboratoorset katsetsüklit läbiva sõiduki katsetulemusi parandav jõuseadme „optimeerimise” varjatud strateegia, mis vähendab sõiduki summutitoru heitgaase ja muudab sõiduki töö oluliselt erinevaks selle töötamisest tegelikes kasutustingimustes, loetakse katkestusstrateegiaks, mille kasutamine on keelatud, kui tootja ei ole seda kinnitusasutust rahuldaval viisil dokumenteerinud ega tõendanud.

3.   Tehnilised nõuded

ELi tüübikinnitusega seoses kohaldatavad tehnilised nõuded on esitatud määruse (EL) nr 168/2013 VI lisa osades A, B ja C.

4.   Katsetingimused

4.1.   Katseruum ja kütuseaurude eraldumiseks ette nähtud ala

4.1.1.   Katseruum

Šassiidünamomeetri ja gaasinäidiste kogumisseadmega katseruumi temperatuur peab olema 298,2 ± 5 K (25 ± 5 °C). Ruumi temperatuuri tuleb mõõta sõiduki jahutusõhu puhuri (ventilaatori) läheduses enne ja pärast I tüübi katset.

4.1.2.   Kütuseaurude eraldumiseks ette nähtud ala

Kütuseaurude eraldumiseks ette nähtud ala temperatuur peab olema 298,2 ± 5 K (25 ± 5 °C) ja ala peab võimaldama eelkonditsioneeritava sõiduki parkimist käesoleva lisa punkti 5.2.4 kohaselt.

4.2.   Katsesõiduk

4.2.1.   Üldteave

Katsesõiduki kõik osad peavad vastama tooteseeriale või juhul, kui L-kategooria sõiduk erineb tooteseeriast, esitatakse katsearuandes täielik kirjeldus. Katsesõiduki valimisel peavad tootja ja tehniline teenistus kinnitusasutusega kokku leppima, milline katsetatud algsõiduk on asjaomase XI lisas kirjeldatud mootoritüüpkonna puhul representatiivne.

4.2.2.   Sissesõitmine

Sõiduk peab olema mehaaniliselt korras, nõuetekohaselt hooldatud ja kasutatud. Sõiduk peab olema sisse sõidetud ning selle läbisõit enne katset peab olema vähemalt 1 000 kilomeetrit. Mootor, jõuülekanne ja sõiduk peavad olema tootja nõuetele vastavalt sisse sõidetud.

4.2.3.   Reguleerimine

Katsesõiduk reguleeritakse vastaval tootja nõuetele (nt õlide viskoossus) või, kui see erineb tooteseeriast, esitatakse katsearuandes täielik kirjeldus. Neljarattalise neljarattaveoga sõiduki puhul võib inaktiveerida telje, millele kantakse üle madalam pöördemoment, et katsetamisel saaks kasutada tavalist šassiidünamomeetrit.

4.2.4.   Katsemass ja koormuse jaotus

Enne katsete alustamist mõõdetakse katsemass koos juhi ning mõõtevahenditega. Koormus peab jaotuma ratastele vastavalt tootja juhendile.

4.2.5.   Rehvid

Rehvide tüüp peab vastama sõiduki tootja teatatud originaalrehvi tüübile. Rehvirõhud reguleeritakse tootja spetsifikatsiooni kohaselt või rõhkudeni, mille puhul sõiduki kiirus teekatse ajal võrdub šassiidünamomeetril saavutatava kiirusega. Rehvirõhu väärtus tuleb märkida katsearuandesse.

4.3.   L-kategooria sõidukite allklassifikatsioon

Joonisel 1-1 on esitatud graafiline ülevaade L-kategooria sõidukite allklassifitseerimisest seoses mootori töömahu ja sõiduki suurima kiirusega I, VII VIII tüübi keskkonnamõjukatse kohaldamisel, graafiku väljadel on näidatud (alam)klasside numbrid. Mootori töömahu ja sõiduki suurima kiiruse numbrilisi väärtusi ei tohi üles- ega allapoole ümardada.

Joonis 1-1

L-kategooria allklassifitseerimine I, VII ja VIII tüübi keskkonnamõjukatsete jaoks

Image

4.3.1.   Klass 1

Järgmistele spetsifikatsioonidele vastavad L-kategooria sõidukid kuuluvad klassi 1:

Tabel 1-1

L-kategooria sõidukite klassi 1 allklassifikatsiooni kriteeriumid

| Mootori töömaht < 150 cm3 ja vmax< 100 km/h | klass 1 |
| --- | --- |

Mootori töömaht < 150 cm3 ja vmax< 100 km/h

klass 1

4.3.2.   Klass 2

L-kategooria sõidukid, mis vastavad järgmistele spetsifikatsioonidele, kuuluvad klassi 2 ja klassifitseeritakse alamklassidesse järgmiselt:

Tabel 1-2

L-kategooria sõidukite klassi 2 allklassifikatsiooni kriteeriumid

| Mootori töömaht < 150 cm3 ja 100 km/h ≤ vmax< 115 km/h või mootori töömaht ≥150 cm3 ja vmax< 115 km/h | alamklass 2-1 |
| --- | --- |
| 115 km/h ≤ vmax< 130 km/h | alamklass 2-2 |

Mootori töömaht < 150 cm3 ja 100 km/h ≤ vmax< 115 km/h või mootori töömaht ≥150 cm3 ja vmax< 115 km/h

alamklass 2-1

115 km/h ≤ vmax< 130 km/h

alamklass 2-2

4.3.3.   Klass 3

L-kategooria sõidukid, mis vastavad järgmistele spetsifikatsioonidele, kuuluvad klassi 3 ja klassifitseeritakse alamklassidesse järgmiselt:

Tabel 1-3

L-kategooria sõidukite klassi 3 allklassifikatsiooni kriteeriumid

| 130 km/h ≤ vmax< 140 km/h | alamklass 3-1 |
| --- | --- |
| vmax ≥ 140 km/h või mootori töömaht > 1 500 cm3 | alamklass 3-2 |

130 km/h ≤ vmax< 140 km/h

alamklass 3-1

vmax ≥ 140 km/h või mootori töömaht > 1 500 cm3

alamklass 3-2

4.3.4.   WMTC, katsetsükli osad

I, VII ja VIII tüübi keskkonnamõjukatsete WMTC katsetsükkel (sõiduki kiirusgraafikud) koosneb kuni kolmest osast nagu on ette nähtud 6. liites. Olenevalt L-kategooria sõidukist, mille suhtes punkti 4.5.4.1 kohaselt WMTC katset kohaldatakse ja selle punktile 4.3 vastavast klassifikatsioonist lähtuvalt mootori töömahust ja suurimast valmistajakiirusest, tuleb läbida järgmised WMTC katsetsükli osad:

Tabel 1-4

WMTC katsetsükli osad L-kategooria sõidukite klasside 1, 2 ja 3 jaoks

| L-kategooria sõiduki alamklass: | WMTC kohaldatavad osad vastavalt 6. liites sätestatule |
| --- | --- |
| Klass 1: | 1. osa, sõiduki vähendatud kiirus külma mootoriga, järgneb 1. osa, sõiduki vähendatud kiirus sooja mootoriga. |
| Klassi 2 alajaotused: |
| Alamklass 2-1: | 1. osa, sõiduki vähendatud kiirus külma mootoriga, järgneb 2. osa, sõiduki vähendatud kiirus sooja mootoriga. |
| Alamklass 2-2: | 1. osa, külma mootoriga, järgneb 2. osa, sooja mootoriga. |
| Klassi 3 alajaotused: |
| Alamklass 3-1: | 1. osa, külma mootoriga, järgneb 2. osa, sooja mootoriga, järgneb 3. osa, sõiduki vähendatud kiirus sooja mootoriga. |
| Alamklass 3-2: | 1. osa, külma mootoriga, järgneb 2. osa, sooja mootoriga, järgneb 3. osa, sooja mootoriga. |

L-kategooria sõiduki alamklass:

WMTC kohaldatavad osad vastavalt 6. liites sätestatule

Klass 1:

1. osa, sõiduki vähendatud kiirus külma mootoriga, järgneb 1. osa, sõiduki vähendatud kiirus sooja mootoriga.

Klassi 2 alajaotused:

Alamklass 2-1:

1. osa, sõiduki vähendatud kiirus külma mootoriga, järgneb 2. osa, sõiduki vähendatud kiirus sooja mootoriga.

Alamklass 2-2:

1. osa, külma mootoriga, järgneb 2. osa, sooja mootoriga.

Klassi 3 alajaotused:

Alamklass 3-1:

1. osa, külma mootoriga, järgneb 2. osa, sooja mootoriga, järgneb 3. osa, sõiduki vähendatud kiirus sooja mootoriga.

Alamklass 3-2:

1. osa, külma mootoriga, järgneb 2. osa, sooja mootoriga, järgneb 3. osa, sooja mootoriga.

4.4.   Etalonkütuse spetsifikatsioon

Katsetamiseks tuleb kasutada 2. liites kirjeldatud sobivat etalonkütust. VII lisa 1. liite punktis 1.4 osutatud arvutuste tegemisel tuleb vedelkütuste puhul kasutada temperatuuril 288,2 K (15 °C) mõõdetud tihedust.

4.5.   I tüübi katse

4.5.1.   Juht

Juhi mass peab olema 75 ± 5 kg.

4.5.2.   Katsestendi spetsifikatsioonid ja seadistused

4.5.2.1.   Kaherattaliste L-kategooria sõidukite katsetamiseks kasutatakse ühe rulliga dünamomeetrit, mille läbimõõt on vähemalt 400 mm. Kahe rulliga šassiidünamomeetrit lubatakse kasutada kahe esirattaga kolmerattalise mootorsõiduki või neljarattalise mootorsõiduki katsetamisel.

4.5.2.2.   Dünamomeetrile peab olema paigaldatud rulli pöörete loendur tegelikult läbitud vahemaa mõõtmiseks.

4.5.2.3.   Punktis 5.2.2 määratletud inertsi simuleerimiseks tuleb kasutada dünamomeetri hoorattaid või muid vahendeid.

4.5.2.4.   Šassiidünamomeetri rullid peavad olema puhtad, kuivad ning vabad kõigest, mis võiks põhjustada rehvi libisemist.

4.5.2.5.   Jahutusventilaatori spetsifikatsioonid on järgmised:

| 4.5.2.5.1. | kogu katse ajaks asetatakse sõiduki ette muutuva kiirusega töötav ventilaator, et sõiduki suunas jahutusõhuvoolu juhtides jäljendada tegelikke töötingimusi. Ventilaatori kiirus peab olema selline, et töötamisel kiiruste vahemikus 10–50 km/h oleks õhu lineaarkiirus ventilaatori väljalaskeava juures ± 5 km/h vastavast rulli kiirusest. Vahemikus üle 50 km/h peab õhu lineaarkiirus olema ± 10 %. Rulli kiirustel alla 10 km/h võib õhukiirus võrduda nulliga. |
| --- | --- |

4.5.2.5.1.

kogu katse ajaks asetatakse sõiduki ette muutuva kiirusega töötav ventilaator, et sõiduki suunas jahutusõhuvoolu juhtides jäljendada tegelikke töötingimusi. Ventilaatori kiirus peab olema selline, et töötamisel kiiruste vahemikus 10–50 km/h oleks õhu lineaarkiirus ventilaatori väljalaskeava juures ± 5 km/h vastavast rulli kiirusest. Vahemikus üle 50 km/h peab õhu lineaarkiirus olema ± 10 %. Rulli kiirustel alla 10 km/h võib õhukiirus võrduda nulliga.

| 4.5.2.5.2. | Punktis 4.5.2.5.1 nimetatud õhukiiruse määramiseks arvutatakse keskmine väärtus üheksa mõõtepunkti põhjal, mis asuvad iga nelinurga keskpunktis, mis jaotavad ventilaatori kogu väljalaskeava üheksaks alaks (ventilaatori väljalaskeava jaotub nii horisontaal- kui ka vertikaalsuunas kolmeks võrdseks osaks). Üheksast punktist igaühe väärtus peab jääma 10 % piiresse üheksa väärtuse keskmisest. |
| --- | --- |

4.5.2.5.2.

Punktis 4.5.2.5.1 nimetatud õhukiiruse määramiseks arvutatakse keskmine väärtus üheksa mõõtepunkti põhjal, mis asuvad iga nelinurga keskpunktis, mis jaotavad ventilaatori kogu väljalaskeava üheksaks alaks (ventilaatori väljalaskeava jaotub nii horisontaal- kui ka vertikaalsuunas kolmeks võrdseks osaks). Üheksast punktist igaühe väärtus peab jääma 10 % piiresse üheksa väärtuse keskmisest.

| 4.5.2.5.3. | Ventilaatori läbilaskeava ristlõige on vähemalt 0,4 m2 ja ventilaatori väljalaskeava alumine serv asub põrandast 5–20 cm kõrgusel. Ventilaatori väljalaskeava peab olema sõiduki pikiteljega risti ning asuma 30–45 cm kaugusel esiratta ees. Seade õhu lineaarkiiruse mõõtmiseks peab olema 0–20 cm kaugusel õhu väljalaskeavast. |
| --- | --- |

4.5.2.5.3.

Ventilaatori läbilaskeava ristlõige on vähemalt 0,4 m2 ja ventilaatori väljalaskeava alumine serv asub põrandast 5–20 cm kõrgusel. Ventilaatori väljalaskeava peab olema sõiduki pikiteljega risti ning asuma 30–45 cm kaugusel esiratta ees. Seade õhu lineaarkiiruse mõõtmiseks peab olema 0–20 cm kaugusel õhu väljalaskeavast.

4.5.2.6.   Katsestendi spetsifikatsioonide üksikasjalikud nõuded on loetletud 3. liites.

4.5.3.   Heitgaasi mõõtesüsteem

4.5.3.1.   Gaasikogumisseadmeks peab olema suletud tüüpi seade, mis võib koguda kogu sõiduki väljalasketorudest väljuva gaasi tingimusel, et täidetud on heitgaasi ± 125 mm H2O vasturõhu nõue. Kui on tagatud kogu heitgaasi kogumine, võib kasutada avatud süsteemi. Gaase tuleb koguda nii, et kondenseerumine ei mõjutaks oluliselt heitgaasi omadusi katsetemperatuuril. Joonisel 1-2 on toodud näide gaasikogumisseadme kohta:

Joonis 1-2

Gaaside proovivõtu ja nende mahu mõõtmise seade

Image

4.5.3.2.   Seadme ja heitgaaside kogumissüsteemi vahele tuleb paigaldada ühendustoru. Ühendustoru ja seade peavad olema valmistatud roostevabast terasest või mõnest muust materjalist, mis ei mõjuta kogutavate gaaside koostist ning mis peab vastu nende gaaside temperatuurile.

4.5.3.3.   Kogu katse jooksul tuleb kasutada soojusvahetit, mis piirab pumba sisendis lahjendatud gaaside temperatuuri kõikumist vahemikus ± 5 K. Nimetatud soojusvaheti peab olema varustatud eelsoojendussüsteemiga, mille abil saab gaaside temperatuuri enne katse algust tõsta nende töötemperatuurini (tolerantsiga ± 5 K).

4.5.3.4.   Lahjendatud heitgaasisegu kogumiseks tuleb kasutada mahtpumpa. Pumbal peab olema mitme rangelt kontrollitava püsikiirusega mootor. Pumba maht peab olema heitgaaside sissevõtu tagamiseks piisav. Võib kasutada ka kriitilise voolu Venturi toru sisaldavat seadet (CFV).

4.5.3.5.   Tuleb kasutada seadet (T), mis registreerib pidevalt pumpa siseneva lahjendatud heitgaasisegu temperatuuri.

4.5.3.6.   Tuleb kasutada kahte rõhumõõturit, kusjuures esimene neist on ette nähtud pumpa siseneva lahjendatud heitgaasisegu hõrenduse tagamiseks võrreldes atmosfäärirõhuga ja teisega mõõdetakse mahtpumba dünaamilise rõhu muutusi.

4.5.3.7.   Proovivõttur peab asetsema gaasikogumisseadme lähedal, kuid sellest väljaspool, et võtta kogu katse ajal proove püsival voolukiirusel pumpa, filtrit ja voolumõõturit läbivast lahjendusõhuvoost.

4.5.3.8.   Vastu lahjendatud heitgaasivoogu suunatud proovivõttur peab asetsema mahtpumbast ülesvoolu, et võtta kogu katse ajal püsival voolukiirusel proove pumpa, filtrit ja voolumõõturit läbivast lahjendatud heitgaasivoost. Joonisel 1-2 näidatud ja punktis 4.5.3.7 kirjeldatud proovivõtuseadme puhul peab minimaalne proovi voolukiirus olema vähemalt 150 liitrit tunnis.

4.5.3.9.   Punktides 4.5.3.7 ja 4.5.3.8 kirjeldatud proovivõtusüsteemides tuleb kasutada kolmiksulgventiile, et kogu katse ajal saaks suunata proovid kas asjakohastesse kogumiskottidesse või väljapoole.

4.5.3.10.   Gaasitihedad kogumiskotid

4.5.3.10.1.   Lahjendusõhu ja lahjendatud heitgaasisegu kogumiskottide maht peab olema piisav, et mitte takistada tavapärast proovi voolukiirust ning et mitte muuta kõnealuste saasteainete omadusi.

4.5.3.10.2.   Kottidel peab olema automaatne iselukustusseade ja neid peab olema lihtne tihedalt kinnitada kas kogumissüsteemi või katse lõppedes analüüsisüsteemi külge.

4.5.3.11.   Mahtpumba pöörete loendamiseks kogu katse ajal tuleb kasutada pöördeloendurit.

Märkus 2: Tuleb pöörata tähelepanu ühendamismeetodile ja ühendatavate osade materjalile või konfiguratsioonile, sest kogumissüsteemi iga sektsioon (nt adapter ja ühendusmuhv) võib tugevasti kuumeneda. Kui kuumuse kahjustava toime tõttu kogumissüsteemile ei saa mõõtmisi tavapäraselt läbi viia, võib kasutada täiendavat jahutusseadet, kui see ei mõjuta heitgaase.

Märkus 3: Avatud tüüpi seadme puhul on olemas ebatäieliku gaasikogumise ja gaasi katseruumi lekkimise oht. Kogu kogumisperioodi vältel ei ole leke lubatud.

Märkus 4: Kui kogu katsetsükli ajal kasutatakse püsimahuproovisüsteemi (CVS) voolukiirust, mis hõlmab kombineeritult nii madalaid kui ka kõrgeid kiirusi (s.t osade 1, 2 ja 3 tsüklid), tuleb eelkõige tähelepanu pöörata vee kondenseerumisele kõrgete kiiruste vahemikus.

4.5.3.12.   Seadmed tahkete osakeste massi mõõtmiseks heitgaasides

4.5.3.12.1   Spetsifikaat

4.5.3.12.1.1.   Süsteemi tutvustus

4.5.3.12.1.1.1.   Tahkete osakeste proovivõtuseade koosneb lahjendustunnelis asuvast proovivõtturist, tahkete osakeste ülekandetorust, filtrihoidjast, osavoolupumbast, voolukiiruse regulaatoritest ja mõõteseadmetest.

4.5.3.12.1.1.2.   Soovitatav on paigaldada filtrihoidjast ülesvoolu tahkete osakeste suuruse eelseparaator (nt tsüklon või inertsseparaator). Lubatud on siiski kasutada ka proovivõtturit, mis toimib sobiva tahkete osakeste suuruse eelseparaatorina, nagu näidatud joonisel 1-6.

4.5.3.12.1.2.   Üldnõuded

4.5.3.12.1.2.1.   Proovivõttur katsegaasivoost tahkete osakeste proovi võtmiseks peab asuma lahjendustunnelis selliselt, et lahjendusõhu ja heitgaasi homogeensest segust saaks võtta gaasivoo representatiivse proovi.

4.5.3.12.1.2.2.   Tahkete osakeste proovi voolukiirus peab olema proportsionaalne lahjendatud heitgaasi koguvoolukiirusega lahjendustunnelis, lubatud hälbega ± 5 % tahkete osakeste proovi voolukiirusest.

4.5.3.12.1.2.3.   Lahjendatud heitgaasi proovi hoitakse temperatuuril alla 325,2 K (52 °C) kuni 20 cm üles- või allavoolu tahkete osakeste filtri pinnast, välja arvatud regeneratsioonikatse puhul, mil temperatuur peab olema alla 465,2 K (192 °C).

4.5.3.12.1.2.4.   Tahkete osakeste proov võetakse ainult ühelt filtrilt, mis on paigaldatud filtrihoidjale, mis asub lahjendatud heitgaasi voos, millest proovi võetakse.

4.5.3.12.1.2.5.   Kõik lahjendamata ja lahjendatud heitgaasiga kokkupuutuvad lahjendussüsteemi ja proovivõtusüsteemi osad, alates väljalasketorust kuni filtrihoidjani, peavad olema konstrueeritud nii, et tahkete osakeste sadestumine või muutumine oleks võimalikult vähene. Kõik osad peavad olema valmistatud elektrit juhtivatest materjalidest, mis ei reageeri heitgaasi komponentidega, ning peavad olema maandatud, et vältida staatiliste elektrilaengute kogunemist.

4.5.3.12.1.2.6.   Kui voolukiiruse muutusi ei ole võimalik kompenseerida, tuleb kasutada 4. liites nimetatud soojusvahetit ja temperatuuri reguleerimise seadet, millega tagatakse, et voolukiirus süsteemis on konstantne ja voolukiirus proovivõtul vastavalt proportsionaalne.

4.5.3.12.1.3.   Erinõuded

4.5.3.12.1.3.1.   Tahkete osakeste proovivõttur

4.5.3.12.1.3.1.1.   Proovivõtturi jõudlus osakeste suuruse eelseparaatorina peab vastama punktile 4.5.3.12.1.3.1.4. Soovitatavalt tuleks selle jõudluse saavutamiseks kasutada teravaservalist avatud otsaga sondi, mille ots on suunatud otse vastu voolusuunda, ning lisaks eelseparaatorit (tsüklon, inertsseparaator, jne). Teise võimalusena võib kasutada sobivat proovivõtturit, näiteks joonisel 1-1 kujutatut, tingimusel, et selle eelsepareerimisjõudlus vastab punktis 4.5.3.12.1.3.1.4 sätestatule.

4.5.3.12.1.3.1.2.   Proovivõttur peab olema paigaldatud tunneli keskjoone lähedale heitgaasi sisselaskeavast tunneli 10–20 läbimõõdu kaugusele allavoolu ning selle siseläbimõõt peab olema vähemalt 12 mm.

Kui sama proovivõtturiga võetakse üheaegselt rohkem kui üks proov, tuleb selle proovivõtturiga võetav voog jagada võrdseteks alamvoogudeks, et vältida vääri tulemusi.

Kui kasutatakse mitut proovivõtturit, peavad need kõik olema terava serva ja avatud otsaga ning suunatud otse vastu voolu. Proovivõtturid peavad asuma lahjendustunneli piki-keskteljel üksteisest võrdsetel kaugustel ning nendevaheline kaugus peab olema vähemalt 5 cm.

4.5.3.12.1.3.1.3.   Proovivõtturi otsa ja filtrihoidja vaheline kaugus peab olema vähemalt viis proovivõtturi läbimõõtu, kuid mitte rohkem kui 1 020 mm.

4.5.3.12.1.3.1.4.   Eelseparaator (tsüklon, inertsseparaator, jne) peab asetsema filtrialusest ülesvoolu. Tahkete osakeste massi proovi võtmiseks valitud voolu mahtkiiruse juures peab eelseparaator eraldama 50 % tahketest osakestest, mille mõõtmed on vahemikus 2,5–10 μm. Tahkete osakeste massiproovi võtmiseks valitud voolu mahtkiiruse juures peab eelseparaatorist väljuma vähemalt 99 % eelseparaatorisse suunatud 1 μm suuruste tahkete osakeste massikontsentratsioonist. Teise võimalusena on eelseparaatorina lubatud siiski kasutada ka proovivõtturit, mis toimib sobiva tahkete osakeste suuruse eelseparaatorina, nagu näidatud joonisel 1-6.

4.5.3.12.1.3.2.   Proovivõtupump ja voolumõõtur

4.5.3.12.1.3.2.1.   Proovigaasi voolumõõteseade koosneb pumpadest, gaasivoolu regulaatoritest ja voolumõõturist.

4.5.3.12.1.3.2.2.   Gaasivoolu temperatuur voolumõõturis ei tohi kõikuda rohkem kui ± 3 K, välja arvatud regeneratsioonikatse ajal sõidukite puhul, mis on varustatud perioodiliselt regenereeruvate järeltöötlusseadmetega. Lisaks peab proovi massivoolukiirus olema proportsionaalne lahjendatud heitgaasi koguvoolukiirusega, lubatud hälbega ± 5 % tahkete osakeste proovi massivoolukiirusest. Kui vooluhulga muutus tulenevalt filtri liigsest koormatusest on lubamatult suur, siis katse peatatakse. Kui katset korratakse, tuleb voolukiirust vähendada.

4.5.3.12.1.3.3.   Filter ja filtrihoidja

4.5.3.12.1.3.3.1.   Filtrist allavoolu paigaldatakse ventiil. Ventiil peab katse alustamisel ja lõpetamisel avanema ja sulguma ühe sekundi jooksul

4.5.3.12.1.3.3.2.   Filtrile diameetriga 47 mm (Pe) kogutud mass peaks soovitatavalt olema ≥ 20 μg ning filtri koormatus tuleks maksimeerida vastavalt punktide 4.5.3.12.1.2.3 ja 4.5.3.12.1.3.3 nõuetele.

4.5.3.12.1.3.3.3.   Konkreetse katse puhul reguleeritakse gaasivoolu kiirus filtrisisendil ainult ühele väärtusele, mis jääb vahemikku 20–80 cm/s, välja arvatud juhul, kui lahjendussüsteemi käitatakse selliselt, et proovivõtu vooluhulk on proportsionaalne püsimahuproovisüsteemi (CVS) vooluhulgaga.

4.5.3.12.1.3.3.4.   Filtritena kasutatakse fluorsüsinikkattega klaaskiudfiltreid või fluorsüsinik-membraanfiltreid. Filtri pinda läbiva gaasivoolu kiirusel vähemalt 5,33 cm/s peab 0,3 μm dioktüülftalaat- (DOP) või polüalfaolefiinosakeste (PAO) CS 68649-12-7 või CS 68037-01-4 kogumise efektiivsus olema kõikide filtritüüpide puhul vähemalt 99 %.

4.5.3.12.1.3.3.5.   Filtrihoidja ehitus peab võimaldama saavutada voolu ühtlase jaotuse filtri sadestuspinnal. Filtri sadestuspinna pindala peab olema vähemalt 1 075 mm2.

4.5.3.12.1.3.4.   Filtrikaalumiskamber ja kaal

4.5.3.12.1.3.4.1.   Filtrite kaalu määramiseks kasutatava mikrogrammkaalu täpsus (standardhälve) peab olema 2 μg ja eraldusvõime 1 μg või parem.

Mikrogrammkaalu soovitatakse kontrollida iga kaalumissessiooni algul, kaaludes etalonraskust massiga 50 mg. Seda raskust kaalutakse kolm korda ning registreeritakse tulemuste keskmine. Kui kaalumistulemuste keskmine on vahemikus ± 5 μg eelmise kaalumissessiooni tulemusest, loetakse kaalumissessioon ja kaalud kehtivaks.

Kaalumiskamber peab kõikide filtri konditsioneerimise ja kaalumise toimingute vältel vastama järgmistele tingimustele:

| — | temperatuur püsivalt 295,2 ± 3 K (22 ± 3 °C); |
| --- | --- |

—

temperatuur püsivalt 295,2 ± 3 K (22 ± 3 °C);

| — | suhteline niiskus püsivalt 45 ± 8 %; |
| --- | --- |

—

suhteline niiskus püsivalt 45 ± 8 %;

| — | kastepunkt püsivalt 282,7 ± 3 K (9,5 ± 3 °C). |
| --- | --- |

—

kastepunkt püsivalt 282,7 ± 3 K (9,5 ± 3 °C).

Koos proovi- ja võrdlusfiltri kaaluga soovitatakse registreerida ka temperatuur ja niiskus.

4.5.3.12.1.3.4.2.   Üleslükkejõu korrektsioon

Iga filtri kaalu tuleb korrigeerida sellele õhus mõjuva üleslükkejõu osas.

Üleslükkejõu korrektsioon sõltub proovifiltri filtreeriva materjali tihedusest, õhutihedusest ja kaalu kalibreerimiseks kasutatava vihi tihedusest. Õhu tihedus sõltub õhurõhust, temperatuurist ja niiskusest.

Kaalumiskeskkonna temperatuuri soovitatakse hoida 295,2 ± 1 K (22 ± 1 °C) ja kastepunkti vastavalt 282,7 ± 1 K (9,5 ± 1 °C) juures. Siiski annavad ka punktis 4.5.3.12.1.3.4.1 sätestatud miinimumnõuded tulemuseks vastuvõetava üleslükkejõu korrektsiooni. Üleslükkejõu korrektsiooni kohaldatakse järgmiselt:

valem 2-1:

Formula

kus

| mcorr | = | üleslükkejõu võrra korrigeeritud tahkete osakeste mass; |
| --- | --- | --- |
| muncorr | = | üleslükkejõu võrra korrigeerimata tahkete osakeste mass; |
| ρair | = | õhutihedus kaalumiskeskkonnas; |
| ρweight | = | kaalu kalibreerimiseks kasutatud vihi tihedus; |
| ρmedia | = | tahkete osakeste proovivõtuvahendi (filtri) tihedus, kui kasutatakse fluorsüsinikkattega klaaskiust filtreerivat materjali (nt TX40): ρmedia = 2,300 kg/m3 |

mcorr

=

üleslükkejõu võrra korrigeeritud tahkete osakeste mass;

muncorr

=

üleslükkejõu võrra korrigeerimata tahkete osakeste mass;

ρair

=

õhutihedus kaalumiskeskkonnas;

ρweight

=

kaalu kalibreerimiseks kasutatud vihi tihedus;

ρmedia

=

tahkete osakeste proovivõtuvahendi (filtri) tihedus, kui kasutatakse fluorsüsinikkattega klaaskiust filtreerivat materjali (nt TX40): ρmedia = 2,300 kg/m3

ρair arvutatakse järgmiselt:

valem 2-2:

Formula

kus:

| Pabs | = | absoluutne rõhk kaalumiskeskkonnas; |
| --- | --- | --- |
| Mmix | = | õhu molaarmass kaalumiskeskkonnas (28,836 gmol–1); |
| R | = | universaalne gaasikonstant (8,314 Jmol–1K–1); |
| Tamb | = | kaalumiskeskkonna absoluutne õhutemperatuur. |

Pabs

=

absoluutne rõhk kaalumiskeskkonnas;

Mmix

=

õhu molaarmass kaalumiskeskkonnas (28,836 gmol–1);

R

=

universaalne gaasikonstant (8,314 Jmol–1K–1);

Tamb

=

kaalumiskeskkonna absoluutne õhutemperatuur.

Kambris (või ruumis) ei tohi olla saastet (näiteks tolmu), mis võiks langeda tahkete osakeste filtritele stabiliseerumise ajal.

Lubatud on piiratud kõrvalekalded kaalumiskambri temperatuuri- ja niiskusnõuetest tingimusel, et nende kogukestus ühe filtrikonditsioneerimisperioodi jooksul ei ületa 30 min. Kaalumiskamber peab enne personali sisenemist ruumi vastama ettenähtud tingimustele. Kaalumistoimingute ajal ei ole ettenähtud tingimustest kõrvalekaldumine lubatud.

4.5.3.12.1.3.4.3.   Staatilise elektri mõju neutraliseeritakse. Selleks võib kaalu maandada, asetades selle antistaatilisele alusele ja neutraliseerides tahkete osakeste filtrid enne kaalumist polooniumneutralisaatori või samaväärse mõjuga seadme abil. Teise võimalusena võib staatilise elektri mõju neutraliseerimiseks kasutada staatilise elektrilaengu kompenseerimist.

4.5.3.12.1.3.4.4.   Katsefiltrit ei eemaldata kambrist varem kui üks tund enne katse algust.

4.5.3.12.1.4.   Soovitatava süsteemi kirjeldus

Joonisel 1-3 on kujutatud soovitatav tahkete osakeste proovivõtusüsteem. Kuna samaväärseid tulemusi on võimalik saada erinevaid konfiguratsioone kasutades, ei ole skeemi täpne järgimine vajalik. Täiendava teabe saamiseks ja allsüsteemide töö kooskõlastamiseks võib kasutada lisaseadmeid, nagu mõõteriistad, ventiilid, solenoidid, pumbad ja lülitid. Lisakomponendid, mida ei vajata süsteemi muude konfiguratsioonide täpsuse säilitamiseks, võib ära jätta, kui see on kooskõlas hea inseneritavaga.

Joonis 1-3

Tahkete osakeste proovivõtusüsteem

Image

Täisvoolu-lahjendussüsteemi lahjendustunnelist (DT) võetakse lahjendatud heitgaasi proov ja juhitakse see pumba (P) abil läbi tahkete osakeste proovivõtturi (PSP) ja tahkete osakeste ülekandetoru (PTT). Proovigaas läbib osakeste suuruse eelseparaatori (PCF) ning filtrihoidjad (FH), milles on tahkete osakeste proovivõtufiltrid. Vooluregulaator (FC) määrab proovivõtul kasutatava voolukiiruse.

4.5.4.   Sõidugraafikud

4.5.4.1.   Katsetsüklid

I tüübi katsetsüklid (sõiduki kiirusrežiimid) koosnevad kuni kolmest osast, nagu on ette nähtud 6. liites. Sõltuvalt sõiduki (alam)kategooriast, tuleb läbi viia järgmised katsetsükli osad:

Tabel 1-5

Euro 4 tasemele vastavatele sõidukitele kohaldatavad I katsetüübi tsüklid

| Sõiduki kategooria | Sõiduki kategooria nimi | Euro 4 taseme katsetsükkel |
| --- | --- | --- |
| L1e-A | Mootoriga jalgrattad | ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskiri nr 47 |
| L1e-B | Kaherattalised mopeedid |
| L2e | Kolmerattalised mopeedid |
| L6e-A | Kerged neljarattalised teeliiklussõidukid |
| L6e-B | Kerged neljarattalised liikurid |
| L3e | Kaherattalised mootorrattad külghaagisega ja ilma | WMTC, 2. etapp |
| L4e |
| L5e-A | Kolmerattalised sõidukid |
| L7e-A | Rasked neljarattalised teeliiklussõidukid |
| L5e-B | Kolmerattalised kommertssõidukid | ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskiri nr 40 |
| L7e-B | Rasked neljarattalised maastikusõidukid |
| L7e-C | Rasked neljarattalised liikurid |

Sõiduki kategooria

Sõiduki kategooria nimi

Euro 4 taseme katsetsükkel

L1e-A

Mootoriga jalgrattad

ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskiri nr 47

L1e-B

Kaherattalised mopeedid

L2e

Kolmerattalised mopeedid

L6e-A

Kerged neljarattalised teeliiklussõidukid

L6e-B

Kerged neljarattalised liikurid

L3e

Kaherattalised mootorrattad külghaagisega ja ilma

WMTC, 2. etapp

L4e

L5e-A

Kolmerattalised sõidukid

L7e-A

Rasked neljarattalised teeliiklussõidukid

L5e-B

Kolmerattalised kommertssõidukid

ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskiri nr 40

L7e-B

Rasked neljarattalised maastikusõidukid

L7e-C

Rasked neljarattalised liikurid

Tabel 1-6

Euro 5 tasemele vastavatele sõidukitele kohaldatavad I katsetüübi tsüklid

| Sõiduki kategooria | Sõiduki kategooria nimi | Euro 5 taseme katsetsükkel |
| --- | --- | --- |
| L1e-A | Mootoriga jalgrattad | Läbivaadatud WMTC |
| L1e-B | Kaherattalised mopeedid |
| L2e | Kolmerattalised mopeedid |
| L6e-A | Kerged neljarattalised teeliiklussõidukid |
| L6e-B | Kerged neljarattalised liikurid |
| L3e | Kaherattalised mootorrattad külgkorviga ja ilma |
| L4e |
| L5e-A | Kolmerattalised sõidukid |
| L7e-A | Rasked neljarattalised teeliiklussõidukid |
| L5e-B | Kolmerattalised kommertssõidukid |
| L7e-B | Rasked neljarattalised maastikusõidukid |
| L7e-C | Rasked neljarattalised liikurid |

Sõiduki kategooria

Sõiduki kategooria nimi

Euro 5 taseme katsetsükkel

L1e-A

Mootoriga jalgrattad

Läbivaadatud WMTC

L1e-B

Kaherattalised mopeedid

L2e

Kolmerattalised mopeedid

L6e-A

Kerged neljarattalised teeliiklussõidukid

L6e-B

Kerged neljarattalised liikurid

L3e

Kaherattalised mootorrattad külgkorviga ja ilma

L4e

L5e-A

Kolmerattalised sõidukid

L7e-A

Rasked neljarattalised teeliiklussõidukid

L5e-B

Kolmerattalised kommertssõidukid

L7e-B

Rasked neljarattalised maastikusõidukid

L7e-C

Rasked neljarattalised liikurid

4.5.4.2.   Kiiruse lubatud hälbed

4.5.4.2.1.   Sõiduki kiiruse lubatud hälve punktis 4.5.4.1 ette nähtud katsetsüklite igal konkreetsel hetkel on kindlaks määratud ülem- ja alampiiriga. Ülempiir on 3,2 km/h kõrgemal kui vastavast ajahetkest 1 sekundi kaugusele jääva graafikuosa kõige kõrgem punkt. Alampiir on 3,2 km/h madalamal kui vastavast ajahetkest 1 sekundi kaugusele jääva graafikuosa kõige madalam punkt. Sõiduki kiirus võib lubatud hälbeid lühiajaliselt (näiteks käiguvahetusel) ületada, kui iga selline juhtum peab jääma kahe sekundi piiridesse. Ettenähtud kiirustest väiksemad kiirused on lubatud, kui sõiduk samal ajal töötab suurimal võimalikul võimsusel. Joonisel 1-4 on näidatud sõiduki kiiruse lubatud vahemikku tüüpjuhtudel.

Joonis 1-4

Sõidugraafiku lubatud hälbed

Image

Image

4.5.4.2.2.   Kui sõiduki kiirendusvõime ei ole piisav etteantud sõidugraafiku järgimiseks kiirendusfaasides või sõiduki maksimaalne valmistajakiirus on väiksem kui ettenähtud sõidukiiruse alumine piirväärtus, siis peab sõiduk sõitma täielikult avatud seguklapiga, kuni ettenähtud kiirus on saavutatud, või sõitma maksimaalse valmistajakiirusega hetkeni, mil ettenähtud kiirus ületab maksimaalset valmistajakiirust. Kummalgi juhul ei kohaldata punkti 4.5.4.2.1. Kui kiirusgraafik on taas langenud maksimaalsest valmistajakiirusest madalamale, jätkub katsetsükkel tavalisel viisil.

4.5.4.2.3.   Kui aeglustusperiood on vastavale faasile ettenähtust lühem, siis taastatakse teoreetiline tsükkel püsikiirusel või tühikäigul töötamise perioodi abil, mis ühendatakse järgmise püsikiirusel või tühikäigul töötamise ajaga. Sellisel juhul ei kohaldata punkti 4.5.4.2.1.

4.5.4.2.4.   Rulli kiiruse erinevus ettenähtud katsekiirusest peab jääma punktis 4.5.4.2.1 kirjeldatud hälvete piiridesse, välja arvatud nimetatud erandid. Kui see nii ei ole, ei saa katsetulemusi edaspidistes analüüsides kasutada ja katse tuleb uuesti sooritada.

4.5.5.   Nõuded käiguvahetusele 6. liites kirjeldatud WMTC katse läbiviimisel

4.5.5.1.   Automaatkäigukastiga katsesõidukid

4.5.5.1.1.   Ülekandekastiga, ketirataste plokiga vms varustatud sõidukeid tuleb katsetada seadistuses, mida tootja soovitab kasutada teedel või maanteedel.

4.5.5.1.2.   Automaatkäigukast peab kõikide katsete läbiviimisel olema sõiduasendis (kõrgeim käik). Tootja taotlusel võib automaatsiduriga ja pöördemomendi muunduriga automaatkäigukasti käike vahetada analoogselt käsikäigukastiga.

4.5.5.1.3.   Tühikäigu ajal peab automaatkäigukast olema sõiduasendis ja rattad peavad olema pidurdatud.

4.5.5.1.4.   Automaatkäigukast peab vahetama ülekandeid automaatselt vastavalt käikude tavalisele järjestusele. Hüdrotrafo sidur peab toimima analoogselt tegeliku tööolukorraga.

4.5.5.1.5.   Aeglustusfaasis peab olema käik sees ja ettenähtud kiiruse saavutamiseks tuleb kasutada pidureid või seguklappi.

4.5.5.2.   Käsikäigukastiga sõidukid

4.5.5.2.1   Kohustuslikud nõuded

4.5.5.2.1.1.   1. samm — käiguvahetuskiiruste arvutamine

Kiirendusfaasides käikude ülesvahetamise kiirused (v1→2 ja vi→i+1) (km/h) tuleb arvutada järgmiste valemitega:

valem 2-3:

Formula

valem 2-4:

Formula, i = 2 kuni ng –1,

kus:

| | i = käigu number (≥ 2); |
| --- | --- |

i = käigu number (≥ 2);

| | ng = edasikäikude koguarv; |
| --- | --- |

ng = edasikäikude koguarv;

| | Pn = nimivõimsus (kW); |
| --- | --- |

Pn = nimivõimsus (kW);

| | mk = tuletatud mass (kg); |
| --- | --- |

mk = tuletatud mass (kg);

| | nidle = tühikäigukiirus (min–1); |
| --- | --- |

nidle = tühikäigukiirus (min–1);

| | s = mootori nimikiirus (min–1); |
| --- | --- |

s = mootori nimikiirus (min–1);

| | ndvi = suhe mootori kiiruse (min–1) ja sõiduki kiiruse (km/h) vahel käigul i. |
| --- | --- |

ndvi = suhe mootori kiiruse (min–1) ja sõiduki kiiruse (km/h) vahel käigul i.

4.5.5.2.1.2.   Püsikiirus- või aeglustusfaasides käikude allavahetamise kiirused (vi→i-1) (km/h) kõrgeimast kuni 4. käiguni tuleb arvutada järgmise valemiga:

valem 2-5:

Formula, i = 4 kuni ng

kus

| | i = käigu number (≥ 4); |
| --- | --- |

i = käigu number (≥ 4);

| | ng = edasikäikude koguarv; |
| --- | --- |

ng = edasikäikude koguarv;

| | Pn = nimivõimsus (kW); |
| --- | --- |

Pn = nimivõimsus (kW);

| | mk = tuletatud mass (kg); |
| --- | --- |

mk = tuletatud mass (kg);

| | nidle = tühikäigukiirus (min–1); |
| --- | --- |

nidle = tühikäigukiirus (min–1);

| | s = mootori nimikiirus (min–1); |
| --- | --- |

s = mootori nimikiirus (min–1);

| | ndvi–2 = suhe mootori kiiruse (min1) ja sõiduki kiiruse (km/h) vahel käigul i–2. |
| --- | --- |

ndvi–2 = suhe mootori kiiruse (min1) ja sõiduki kiiruse (km/h) vahel käigul i–2.

3. käigult 2. käigule allavahetamise kiirus (v3→2) (km/h) tuleb arvutada järgmise valemiga:

valem 2–6:

Formula

kus:

| | Pn = nimivõimsus (kW); |
| --- | --- |

Pn = nimivõimsus (kW);

| | mk = tuletatud mass (kg); |
| --- | --- |

mk = tuletatud mass (kg);

| | nidle = tühikäigukiirus (min–1); |
| --- | --- |

nidle = tühikäigukiirus (min–1);

| | s = mootori nimikiirus (min–1); |
| --- | --- |

s = mootori nimikiirus (min–1);

| | ndv1 = suhe mootori kiiruse (min–1) ja sõiduki kiiruse (km/h) vahel käigul 1. |
| --- | --- |

ndv1 = suhe mootori kiiruse (min–1) ja sõiduki kiiruse (km/h) vahel käigul 1.

Käigult 2 käigule 1 allavahetamise kiirus (v2→1) tuleb arvutada järgmise valemiga:

valem 2–7:

Formula

kus:

ndv2 = suhe mootori kiiruse (min–1) ja sõiduki kiiruse (km/h) vahel käigul 2.

Kuna faasiindikaatoriga määratletud püsikiiruse faasis võib kiirus veidi tõusta, võib tekkida vajadus käigu ülespoole vahetamiseks. Püsikiirusfaasis tuleb käikude ülesvahetamise kiirused (v1—2, v2—3 ja vi—i+1) arvutada järgmiste valemitega:

valem 2-7:

Formula

valem 2-8:

Formula

valem 2-9:

Formula, i = 3 to ng

4.5.5.2.1.3.   2. samm — käigu valimine igale katsenäidisele

Et vältida kiirendus-, aeglustus-, püsikiirus- ja peatumisfaaside erinevat tõlgendamist, on sõiduki kiirusrežiimidele lisatud asjakohased indikaatorid (vt 6. liite tabeleid).

Kõikide katsenäidiste jaoks saab asjakohased käigud arvutada vastavalt punktis 4.5.5.2.1.1 antud käiguvahetuskiiruste valemite abil leitud sõiduki kiirusvahemikele ja katsesõidukitele kohaste katsetsükli osade faasiindikaatoritele järgmiselt:

| | Käigu valik peatumisfaasile:
  Peatumisfaasi viie viimase sekundi jooksul on käigukang 1. käigu asendis ja sidur on lahutatud. Peatumisfaasi eelneva osa jooksul on käigukang neutraalasendis või sidur on lahutatud. |
| --- | --- |

Käigu valik peatumisfaasile:

Peatumisfaasi viie viimase sekundi jooksul on käigukang 1. käigu asendis ja sidur on lahutatud. Peatumisfaasi eelneva osa jooksul on käigukang neutraalasendis või sidur on lahutatud.

| | Käigu valik kiirendusfaasidele: | 1. käik, kui v ≤ v1→2 |
| --- | --- | --- |

Käigu valik kiirendusfaasidele:

1. käik, kui v ≤ v1→2

| | 2. käik, kui v1→2 < v ≤ v2→3 |
| --- | --- |

2. käik, kui v1→2 < v ≤ v2→3

| | 3. käik, kui v2→3 < v ≤ v3→4 |
| --- | --- |

3. käik, kui v2→3 < v ≤ v3→4

| | 4. käik, kui v3→4 < v ≤ v4→5 |
| --- | --- |

4. käik, kui v3→4 < v ≤ v4→5

| | 5. käik, kui v4→5 < v ≤ v5→6 |
| --- | --- |

5. käik, kui v4→5 < v ≤ v5→6

| | 6. käik, kui v > v5→6 |
| --- | --- |

6. käik, kui v > v5→6

| | Käigu valik aeglustus- või püsikiirusfaasidele: | 1. käik, kui v < v2→1 |
| --- | --- | --- |

Käigu valik aeglustus- või püsikiirusfaasidele:

1. käik, kui v < v2→1

| | 2. käik, kui v < v3→2 |
| --- | --- |

2. käik, kui v < v3→2

| | 3. käik, kui v3→2 ≤ v < v4→3 |
| --- | --- |

3. käik, kui v3→2 ≤ v < v4→3

| | 4. käik, kui v4→3 ≤ v < v5→4 |
| --- | --- |

4. käik, kui v4→3 ≤ v < v5→4

| | 5. käik, kui v5→4 ≤ v < v6→5 |
| --- | --- |

5. käik, kui v5→4 ≤ v < v6→5

| | 6. käik, kui v ≥ v4→5 |
| --- | --- |

6. käik, kui v ≥ v4→5

Sidur peab olema lahutatud, kui:

| (a) | sõiduki kiirus langeb alla 10 km/h, või |
| --- | --- |

(a)

sõiduki kiirus langeb alla 10 km/h, või

| (b) | mootori kiirus langeb alla n

  ; |
| --- | --- |

(b)

Formula

| (c) | on oht, et mootor seiskub külmkäivitusfaasi ajal. |
| --- | --- |

(c)

on oht, et mootor seiskub külmkäivitusfaasi ajal.

4.5.5.2.3.   3. samm — parandused vastavalt lisanõuetele

4.5.5.2.3.1.   Käikude valikut tuleb korrigeerida vastavalt järgmistele nõuetele:

| (a) | käiku ei tohi vahetada kiirendusfaasist aeglustusfaasi ülemineku ajal. Kiirendusfaasi viimasel sekundil kasutatud käik peab jääma sisse järgnevaks aeglustusfaasiks, kuni kiirus langeb käigu allavahetamise kiiruseni; |
| --- | --- |

(a)

käiku ei tohi vahetada kiirendusfaasist aeglustusfaasi ülemineku ajal. Kiirendusfaasi viimasel sekundil kasutatud käik peab jääma sisse järgnevaks aeglustusfaasiks, kuni kiirus langeb käigu allavahetamise kiiruseni;

| (b) | käiku võib vahetada korraga üles või alla mitte rohkem kui ühe käigu võrra, välja arvatud aeglustusfaasi ajal peatumiseks, kui käigu võib vahetada teiselt neutraalasendisse; |
| --- | --- |

(b)

käiku võib vahetada korraga üles või alla mitte rohkem kui ühe käigu võrra, välja arvatud aeglustusfaasi ajal peatumiseks, kui käigu võib vahetada teiselt neutraalasendisse;

| (c) | käigu vahetamine vähem kui neljaks sekundiks üles- või allapoole ja seejärel endisele käigule tagasivahetamine asendatakse endisele käigule jätmisega, näiteks 2 3 3 3 2 asemel tuleb kasutada 2 2 2 2 2 ja 4 3 3 3 3 4 asemel tuleb kasutada 4 4 4 4 4 4. Järjestikuste käiguvahetuste puhul lülitatakse sisse pikemalt kasutatud käik, nt 2 2 2 3 3 3 2 2 2 2 3 3 3 asemel tuleb kasutada 2 2 2 2 2 2 2 2 2 2 3 3 3. Kui nende kasutamisaeg on sama, siis on järgnevate käikude seerial eelisõigus eelnevate käikude seeria ees, nt 2 2 2 3 3 3 2 2 2 3 3 3 asemel tuleb kasutada 2 2 2 2 2 2 2 2 2 3 3 3; |
| --- | --- |

(c)

käigu vahetamine vähem kui neljaks sekundiks üles- või allapoole ja seejärel endisele käigule tagasivahetamine asendatakse endisele käigule jätmisega, näiteks 2 3 3 3 2 asemel tuleb kasutada 2 2 2 2 2 ja 4 3 3 3 3 4 asemel tuleb kasutada 4 4 4 4 4 4. Järjestikuste käiguvahetuste puhul lülitatakse sisse pikemalt kasutatud käik, nt 2 2 2 3 3 3 2 2 2 2 3 3 3 asemel tuleb kasutada 2 2 2 2 2 2 2 2 2 2 3 3 3. Kui nende kasutamisaeg on sama, siis on järgnevate käikude seerial eelisõigus eelnevate käikude seeria ees, nt 2 2 2 3 3 3 2 2 2 3 3 3 asemel tuleb kasutada 2 2 2 2 2 2 2 2 2 3 3 3;

| (d) | kiirendusfaasi ajal ei vahetata käiku allapoole. |
| --- | --- |

(d)

kiirendusfaasi ajal ei vahetata käiku allapoole.

4.5.5.2.2.   Valikuliselt kohaldatavad sätted

Käikude valikut võib muuta vastavalt järgmistele sätetele:

Tsükli igas faasis on lubatud kasutada käikusid, mis on punkti 4.5.5.2.1 nõuetes sätestatust madalamad. Käikude kasutamisel järgitakse tootja soovitusi, kui seetõttu ei kasutata kõrgemat käiku, kui punktis 4.5.5.2.1 sätestatud.

4.5.5.2.3.   Valikuliselt kohaldatavad sätted

Märkus 5: Järgmisel võrguaadressil oleval ÜRO veebilehel on arvutusprogramm, mida võib kasutada käikude valimisel abivahendina.

http://live.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29grpe/wmtc.html

Lähenemisviisi selgitus, käiguvahetuse strateegia ja arvutusnäidised on esitatud 9. liites.

4.5.6.   Dünamomeetri seadistused

Šassiidünamomeetri ja mõõteseadmete täielik kirjeldus tuleb esitada vastavalt 6. liitele. Mõõtmised tuleb läbi viia punktis 4.5.7 esitatud täpsusega. Šassiidünamomeetri seadistamiseks kasutatav sõidutakistusjõud saadakse kas maanteel vabakäigu mõõtmisel või võetakse sõidutakistusjõudude tabelist, arvestades 5. või 7. liite sätteid, kui sõiduki veoteljel on üks ratas ja 8. liite sätteid, kui sõiduki veotelgedel on kaks või enam ratast.

4.5.6.1.   Šassiidünamomeetri seadistus maanteel vabakäigu mõõtmise põhjal

Selle võimaluse kasutamisel tuleb vabakäigu mõõtmine maanteel läbi viia 7. liite kohaselt, kui sõiduki veoteljel on üks ratas ning 8. liite kohaselt, kui sõiduki veotelgedel on kaks või enam ratast.

4.5.6.1.1.   Seadmetele esitatavad nõuded

Kiiruse ja aja mõõtmiseks kasutatavad mõõtevahendid peavad olema punktis 4.5.7 määratletud täpsusega.

4.5.6.1.2.   Inertsmassi seadistamine

4.5.6.1.2.1.   Šassiidünamomeetri inertsmassiks mi tuleb võtta hooratta ekvivalentne inertsmass mfi, mis on kõige lähemal töökorras sõiduki massi ja juhi massi (75 kg) summale. Teise võimalusena võib inertsmassi mi tuletada 5. liite põhjal.

4.5.6.1.2.2.   Kui tuletatud massi mref
  ei saa võrdsustada hooratta ekvivalentse inertsmassiga mi, siis võib sõidutakistusjõu sihtväärtuse F* võrdsustamiseks sõidutakistusjõuga FE (mis tuleb seadistada šassiidünamomeetrile) kohandada korrigeeritud vabakäigu aega ΔTE vastavalt vabakäiguaja sihtväärtuse ΔTroad kogumassi suhtarvule järgmises järjestuses:

Valem 2-10:

Formula

Valem 2-11:

Formula

Valem 2-12:

Formula

Valem 2-13:

Formula

koos Formula,

kus:

mr1 (kilogrammides) võib saada vastavalt vajadusele kas mõõtmise või arvutamise teel. Alternatiivina võib mr1 väljendada f %-na m-st.

4.5.6.2.   Sõidutakistuse väärtusi sisaldava tabeli põhjal tuletatud sõidutakistusjõud

4.5.6.2.1.   Šassiidünamomeetri seadistamisel võib vabakäigu meetodi abil saadud sõidutakistusjõu asemel kasutada sõidutakistuse väärtuste tabelit. Tabeli kasutamise korral seadistatakse šassiidünamomeeter vastavalt töökorras sõiduki massile, olenemata konkreetse L-kategooria sõiduki karakteristikutest.

Märkus 6: Selle meetodi kohaldamisel L-kategooria sõidukite suhtes tuleb olla eriti hoolikas erakorraliste karakteristikutega.

4.5.6.2.2.   Hooratta ekvivalentne inertsmass mfi peab olema võrdne inertsmassiga mi, mis on määratletud 5., 7. või 8. liites (vastavalt kohaldatavusele). Šassiidünamomeeter seadistatakse 5. liites esitatud mittevedavate rataste veeretakistuse (a) ja õhutakistuse kordaja (b) abil või vastavalt 7. või 8. liites ettenähtud menetlustele.

4.5.6.2.3   Sõidutakistusjõud šassiidünamomeetril FE määratakse järgmise valemi abil:

valem 2-14:

Formula

4.5.6.2.4.   Sõidutakistusjõu sihtväärtus F* võrdub sõidutakistuse väärtusi sisaldavas tabelis esitatud sõidutakistusjõuga FT, sest keskkonna standardtingimuste puhul ei ole korrigeerimine vajalik.

4.5.7.   Mõõtetäpsus

Kasutatavate mõõteseadmete mõõtmistäpsus peab vastama tabelis 1-7 esitatud nõuetele:

Tabel 1-7

Nõutav mõõtmistäpsus

| Mõõdetav suurus | Mõõdetud väärtus | Resolutsioon |
| --- | --- | --- |
| a) | Sõidutakistusjõud F |

Mõõdetav suurus

Mõõdetud väärtus

Resolutsioon

a)

Sõidutakistusjõud F

+ 2 %

—

| b) | Sõiduki kiirus (v1, v2) |
| --- | --- |

b)

Sõiduki kiirus (v1, v2)

± 1 %

0,2 km/h

| c) | Vabakäigu kiirusvahemik (

  ) |
| --- | --- |

c)

Formula

± 1 %

0,1 km/h

| d) | Vabakäigu aeg (Δt) |
| --- | --- |

d)

Vabakäigu aeg (Δt)

± 0,5 %

0,01 s

| e) | Sõiduki kogumass (mk + mrid) |
| --- | --- |

e)

Sõiduki kogumass (mk + mrid)

± 0,5 %

1,0 kg.

| f) | Tuule kiirus |
| --- | --- |

f)

Tuule kiirus

± 10 %

0,1 m/s

| g) | Tuule suund |
| --- | --- |

g)

Tuule suund

—

5 kraadi

| h) | Temperatuur |
| --- | --- |

h)

Temperatuur

± 1 K

1 K

| i) | Õhurõhk |
| --- | --- |

i)

Õhurõhk

—

0,2 kPa

| j) | Vahemaa |
| --- | --- |

j)

Vahemaa

± 0,1 %

1 m

| k) | Aeg |
| --- | --- |

k)

Aeg

0,1 s

0,1 s

5.   Katsemenetlus

5.1.   I katsetüübi kirjeldus

Katsesõidukiga tuleb vastavalt tema kategooriale läbi viia I tüübi katse vastavalt käesolevas punktis 5 määratletud nõuetele.

5.1.1.   I tüübi katse (gaasiliste saasteainete heite, süsinikdioksiidi heitkoguste ja kütusekulu keskmiste väärtuste kontrollimine iseloomulikus sõidutsüklis)

5.1.1.1.   Katse läbiviimiseks kasutatakse punktis 5.2 kirjeldatud meetodit. Gaasid tuleb koguda ja analüüsida selleks ette nähtud meetoditega.

5.1.1.2.   Katsete arv

5.1.1.2.1.   Katsete arv määratakse joonisel 1-5 näidatud viisil. Ri1–Ri3 kirjeldavad esimese (nr 1) kuni kolmanda (nr 3) katse mõõtmiste lõpptulemusi ning gaasilisi saasteaineid, süsinikdioksiidi heitkoguseid, kütuse-/energiakulu ja ühe laadimisega läbitud vahemaad vastavalt VII lisa sätetele. Lx esindab piirväärtusi L1–L5, nagu need on määratletud määruse (EL) nr 168/2013 VI lisa osades A, B ja C.

5.1.1.2.2.   Iga katse puhul määratakse kindlaks süsinikmonooksiidi, süsivesinike, lämmastikoksiidide, süsinikdioksiidi ja katse ajal tarbitud kütuse massid. Tahkete osakeste mass määratakse kindlaks üksnes määruse (EL) nr 168/2013 VI lisa A ja B osades nimetatud (alam)kategooriate puhul (vt selgitavaid märkusi 8 ja 9 nimetatud määruse VIII lisa lõpus).

Joonis 1-5

I tüübi katsete vooskeem

Image

5.2.   I tüübi katsed

5.2.1.   Ülevaade

5.2.1.1.   I tüübi katse sisaldab dünamomeetri ettevalmistamise ettenähtud etappe, tankimist, parkimist ja töötingimusi.

5.2.1.2.   Katse on ette nähtud süsivesiniku, süsinikmonooksiidi, lämmastikoksiidide, süsinikdioksiidi, tahkete osakeste heitkoguste (kohaldatavuse korral) ja kütuse-/energiakulu ning ühe laadimisega läbitava vahemaa kindlaksmääramiseks tegelikku tööolukorda simuleerivates tingimustes. Katse koosneb mootori käivitamistest ja L-kategooria sõiduki tööst šassiidünamomeetril määratud sõidutsükli jooksul. Järgnevaks analüüsiks kogutakse lahjendatud heitgaasidest pidevalt proportsionaalne osa, kasutades püsimahuproovivõtturit (muutuv lahjendus) (CVS).

5.2.1.3.   Kõik katsetatavale L-kategooria sõidukile paigaldatud või sõidukiga ühendatud heitekontrollisüsteemid peavad toimima kogu menetluse ajal, välja arvatud osa rikke või talitluse lakkamise korral.

5.2.1.4.   Heite kõikide mõõdetavate koostisosade puhul mõõdetakse ka nende fooni kontsentratsioone. Heitgaaside katse puhul tuleb selleks koguda ja analüüsida lahjendusõhku.

5.2.1.5.   Tahkete osakeste fooni massi mõõtmine

Lahjendusõhu tahkete osakeste fooni taseme määramiseks võib filtreeritud lahjendusõhu juhtida läbi tahkete osakeste filtri. Selle proovi võib koguda samast punktist, kust kogutakse tahkete osakeste proov, kui tahkete osakeste massi mõõtmine toimub määruse (EL) nr 168/2013 VI lisa A osa nõuete kohaselt. Ühe mõõtmise võib teha kas enne või pärast katset. Tahkete osakeste massi mõõtmistulemust võib korrigeerida, lahutades lahjendussüsteemist fooni osa. Fooni lubatud tase on ≤ 1 mg/km (või samaväärne mass filtril). Kui fooni osa ületab selle taseme, tuleb kasutada vaikimisi väärtust 1 mg/km (või samaväärset massi filtril). Kui fooni osa lahutamisel saadakse tulemuseks negatiivne väärtus, loetakse tahkete osakeste massi väärtuseks null.

5.2.2.   Dünamomeetri seadistus ja kontrollimine

5.2.2.1.   Katsesõiduki ettevalmistamine

5.2.2.1.1.   Tootja peab tagama lisaseadmete ja adapterite olemasolu, mis võimaldavad sõidukile paigaldatud kütusepaagid tühjendada madalaima võimaliku tasemeni, et koguda heitgaasiproove.

5.2.2.1.2.   Rehvirõhud reguleeritakse tootja spetsifikatsiooni kohaselt tehnilist teenistust rahuldavaks või rõhkudeni, mille puhul sõiduki kiirus teekatse ajal võrdub šassiidünamomeetril saavutatava kiirusega.

5.2.2.1.3.   Katsesõiduk soojendatakse šassiidünamomeetril samade tingimusteni, nagu need olid teekatse ajal.

5.2.2.2.   Šassiidünamomeetri ettevalmistamine, kui seadistused tuletatakse maanteel sooritatud vabakäigu mõõtmiste põhjal

Enne katsetamist soojendatakse šassiidünamomeeter nõuetekohaselt stabiilse hõõrdejõu Ff saavutamiseni. Šassiidünamomeetri koormus FE koosneb dünamomeetri ehitust arvesse võttes hõõrdekao koguväärtusest Ff, mis on šassiidünamomeetri pöörlemise hõõrdetakistuse, rehvi veeretakistuse ja sõiduki juhtimissüsteemi pöörlevate osade hõõrdetakistuse summa ning võimsuseneelduri (pau) pidurdusjõust Fpau, nagu on näha järgmisest valemist:

valem 2-15:

Formula

Sõidutakistusjõu sihtväärtus F*, mis saadakse 5. või 7. liite põhjal, kui sõiduki veoteljel on üks ratas ja 8. liite põhjal, kui sõiduki veotelgedel on kaks või enam ratast, taastekitatakse šassiidünamomeetril vastavalt sõiduki kiirusele, st:

valem 2-16:

Formula

Šassiidünamomeetri hõõrdekao koguväärtus Ff määratakse punktides 5.2.2.2.1 ja 5.2.2.2.2 ette nähtud meetodil.

5.2.2.2.1.   Sõidukatse šassiidünamomeetril

Seda meetodit kasutatakse ainult šassiidünamomeetritel, millel saab katsetada L-kategooria sõidukit. Katsesõiduk sõidab šassiidünamomeetril ühtlase võrdluskiirusega v0, kusjuures tema jõuülekanne on sisse lülitatud ja sidur on lahutatud. Hõõrdekao koguväärtuse Ff (v0) võrdluskiirusel v0 annab šassiidünamomeetri jõud.

5.2.2.2.2.   Vabakäik neeldumiseta

Vabakäigu aja mõõtmise meetod ongi vabakäigu meetod hõõrdekao koguväärtuse Ff mõõtmiseks. Sõiduki vabakäigu läbiviimiseks šassiidünamomeetril kasutatakse menetlust, mida on kirjeldatud 5. või 7. liites, kui sõiduki veoteljel on üks ratas ja 8. liites, kui sõiduki veotelgedel on kaks või enam ratast, kusjuures šassiidünamomeetri neeldumine on null. Mõõdetakse vabakäigu aega Δti, mis vastab võrdluskiirusele v0. Mõõtmist korratakse vähemalt kolm korda ning tulemuste põhjal arvutatakse keskmine vabakäigu aeg Formula järgmise valemi abil:

valem 2-17:

Formula

5.2.2.2.3.   Hõõrdekao koguväärtus

Hõõrdekao koguväärtus Ff(v0) võrdluskiirusel v0 arvutatakse järgmise valemi abil:

valem 2-18:

Formula

5.2.2.2.4.   Võimsuseneelduri jõu arvutamine

Šassiidünamomeetril võrdluskiirusel v0 neelduva jõu Fpau(v0) arvutamiseks lahutatakse Ff(v0) sõidutakistusjõu sihtväärtusest F*(v0) vastavalt järgmisele valemile:

valem 2-19:

Formula

5.2.2.2.5.   Šassiidünamomeetri seadistamine

Vastavalt šassiidünamomeetri tüübile kasutatakse selle seadistamiseks ühte punktides 5.2.2.2.5.1–5.2.2.2.5.4 kirjeldatud meetoditest. Valitud seadistust kasutatakse saasteainete ja süsinikdioksiidi heitkoguste mõõtmiseks ning ka energiatõhususe mõõtmiseks (kütuse-/energiakulu ja ühe laadimisega läbitav vahemaa) vastavalt VII lisa sätetele.

5.2.2.2.5.1.   Polügonaalfunktsiooniga šassiidünamomeeter

Polügonaalfunktsiooniga šassiidünamomeetri kasutamisel, kui neeldumiskarakteristikud määratakse mitme kiiruspunkti koormusväärtuste põhjal, valitakse seadistuspunktideks vähemalt kolm määratud kiirust, mille hulgas on võrdluskiirus. Igas seadistuspunktis seadistatakse šassiidünamomeeter vastavalt punktis 5.2.2.2.4 saadud väärusele Fpau (vj).

5.2.2.2.5.2.   Koefitsiendikontrolliga šassiidünamomeeter

Koefitsiendikontrolliga šassiidünamomeetri puhul, kui neeldumiskarakteristikud määratakse kindlate polünomiaalse funktsiooni koefitsientide abil, arvutatakse Fpau (vj) väärtus iga määratud kiiruse juures punktis 5.2.2.2 ettenähtud menetluse abil.

Eeldades, et koormusnäitajad on järgmised:

valem 2-20:

Formula

kus:

koefitsiendid a, b ja c määratakse polünomiaalse regressiooni meetodil.

Šassiidünamomeeter seadistatakse polünomiaalse regressiooni meetodil saadud koefitsientidele a, b ja c.

5.2.2.2.5.3.   F* polügonaalse digitaalregulaatoriga šassiidünamomeeter

F* polügonaalse digitaalregulaatoriga šassiidünamomeetri puhul, mille süsteemi on ühendatud keskseade, sisestatakse F* otse ning Δti, Ff ja Fpau mõõdetakse ja arvutatakse välja automaatselt, et seadistada šassiidünamomeeter vastavalt sõidutakistusjõu sihtväärtusele:

valem 2-21:

Formula

Sel juhul sisestatakse andmekogudest F*
  j ning vj digitaalselt otse mitu punkti järjest, sooritatakse vabakäik ja mõõdetakse vabakäigu aeg Δtj. Pärast seda, kui vabakäigu katset on korduvalt läbi viidud, arvutatakse Fpau automaatselt välja ja seadistatakse L-kategooria sõiduki kiiruse intervallidel 0,1 km/h järgmiste valemitega:

valem 2-22:

Formula

valem 2-23:

Formula

valem 2-24:

Formula

5.2.2.2.5.4.   f*
  0, f*
  2 koefitsiendi digitaalregulaatoriga šassiidünamomeeter

Koefitsiendi digitaalregulaatoriga šassiidünamomeetri puhul, mille süsteemi on liidetud keskseade, seadistatakse šassiidünamomeetrile automaatselt sõidutakistusjõu sihtväärtus Formula.

Sel juhul sisestatakse koefitsiendid f*
  0 ja f*
  2 digitaalselt otse andmekogudest, sooritatakse vabakäik ja mõõdetakse vabakäigu aeg Δti. Fpau arvutatakse automaatselt ja sisestatakse sõiduki kiiruse intervallidel 0,06 km/h järgmiste valemite põhjal:

valem 2-25:

Formula

valem 2-26:

Formula

valem 2-27:

Formula

5.2.2.2.6.   Dünamomeetri seadistuste kontrollimine

5.2.2.2.6.1.   Kontrollkatse

Vahetult pärast esmaseadistust mõõdetakse võrdluskiirusele (v0) vastav vabakäigu aeg (ΔtE) šassiidünamomeetril menetluse abil, mida on kirjeldatud 5. või 7. liites, kui sõiduki veoteljel on üks ratas ja 8. liites, kui sõiduki veotelgedel on kaks või enam ratast. Mõõtmist korratakse vähemalt kolm korda ning tulemuste põhjal arvutatakse keskmine vabakäigu aeg ΔtE. Šassiidünamomeetri seadistatud sõidutakistusjõud võrdluskiirusel FE (v0) arvutatakse järgmise võrrandi abil:

valem 2-28:

Formula

5.2.2.2.6.2.   Seadistusvea arvutamine

Seadistusviga ε arvutatakse järgmise valemiga:

valem 2-29:

Formula

Šassiidünamomeeter reguleeritakse uuesti, kui seadistusviga ei vasta järgmistele kriteeriumidele:

| | ε ≤ 2 %, kui v0≥ 50 km/h; |
| --- | --- |

ε ≤ 2 %, kui v0≥ 50 km/h;

| | ε ≤ 3 %, kui 30 km/h ≤ v0< 50 km/h; |
| --- | --- |

ε ≤ 3 %, kui 30 km/h ≤ v0< 50 km/h;

| | ε ≤ 10 %, kui v0< 30 km/h. |
| --- | --- |

ε ≤ 10 %, kui v0< 30 km/h.

Punktides 5.2.2.2.6.1–5.2.2.2.6.2 ette nähtud menetlusi korratakse, kuni seadistusviga vastab kriteeriumidele. Šassiidünamomeetri seadistus ja täheldatud vead tuleb registreerida. Registreerimisvormid on esitatud katsearuande näidises, millele on osutatud määruse (EL) nr 168/2013 artikli 32 lõikes 1.

5.2.2.3.   Dünamomeetri ettevalmistamine, kui seadistused on tuletatud sõidutakistuse väärtusi sisaldavast tabelist

5.2.2.3.1.   Sõiduki määratud kiirus šassiidünamomeetri jaoks

Šassiidünamomeetri sõidutakistust kontrollitakse määratud kiirusel v. Tuleb kontrollida vähemalt nelja määratud kiirust. Sõiduki määratud kiiruspunktide vahemik (maksimum- ja miinimumpunktide vaheline intervall) peab ulatuma võrdluskiirusest või kui on mitu võrdluskiirust, siis võrdluskiiruse vahemikust, mõlemale poole vähemalt Dv võrra, nagu on määratletud 5. või 7. liites, kui sõiduki veoteljel on üks ratas ja 8. liites, kui sõiduki veotelgedel on kaks või enam ratast. Määratud kiiruspunktide, sh võrdluskiiruspunktide vahel peab olema korrapärane intervall, mis ei ole suurem kui 20 km/h.

5.2.2.3.2.   Šassiidünamomeetri kontrollimine

5.2.2.3.2.1.   Vahetult pärast esmaseadistust mõõdetakse määratud kiirusele vastav vabakäigu aeg šassiidünamomeetril. Vabakäigu aja mõõtmise ajaks ei panda sõidukit šassiidünamomeetrile. Vabakäigu aja mõõtmine peab algama siis, kui šassiidünamomeetri kiirus ületab katsetsükli suurima kiiruse.

5.2.2.3.2.2.   Mõõtmist korratakse vähemalt kolm korda ning tulemuste põhjal arvutatakse keskmine vabakäigu aeg ΔtE.

5.2.2.3.2.3.   Šassiidünamomeetril seadistatud sõidutakistusjõud FE(vj) määratud kiirusel arvutatakse järgmise valemi abil:

valem 2-30:

Formula

5.2.2.3.2.4.   Seadistusviga ε määratud kiirusel arvutatakse järgmise valemiga:

valem 2-31:

Formula

5.2.2.3.2.5.   Šassiidünamomeeter reguleeritakse uuesti, kui seadistusviga ei vasta järgmistele kriteeriumidele:

| | ε ≤ 2 %, kui v ≥ 50 km/h; |
| --- | --- |

ε ≤ 2 %, kui v ≥ 50 km/h;

| | ε ≤ 3 %, kui 30 km/h ≤ v < 50 km/h; |
| --- | --- |

ε ≤ 3 %, kui 30 km/h ≤ v < 50 km/h;

| | ε ≤ 10 %, kui v < 30 km/h. |
| --- | --- |

ε ≤ 10 %, kui v < 30 km/h.

5.2.2.3.2.6.   Punktides 5.2.2.3.2.1–5.2.2.3.2.5 kirjeldatud menetlust korratakse, kuni seadistusviga vastab kriteeriumidele. Šassiidünamomeetri seadistus ja täheldatud vead tuleb registreerida.

5.2.2.4.   Šassiidünamomeetri süsteem peab vastama 3. liites sätestatud kalibreerimis- ja kontrollimeetoditele.

5.2.3.   Analüsaatorite kalibreerimine

5.2.3.1.   Gaasi kogus ettenähtud rõhu all, mis ei mõjuta seadme nõuetekohast töötamist, pritsitakse analüsaatorisse voolumõõturi ja iga ballooni peale asetatud rõhureduktori abil. Seade reguleeritakse nii, et konstantseks väärtuseks jääb etalongaasi balloonil olev väärtus. Maksimaalse sisaldusega gaasiballoonile vastavast seadistusest alustades moodustub analüsaatori kõrvalekallete kõver erinevate kasutatud etalongaasi balloonide sisaldust väljendava funktsioonina. Leekionisatsioonanalüsaatorite korrapäraseks kalibreerimiseks, mida tuleks teha vähemalt kord kuus, kasutatakse õhust ja propaanist (või õhust ja heksaanist) koosnevat segu, milles sisalduvate süsivesinike nimikontsentratsioonid vastavad 50–90 protsendile kasutatava skaala maksimaalsest väärtusest.

5.2.3.2.   Mittedispergeerivat infrapuna-absorbtsioonanalüsaatorit tuleb kontrollida samade ajavahemike järel, kasutades lämmastikust ja süsinikmonooksiidist ning lämmastikust ja süsinikdioksiidist koosnevaid segusid, mille nimikontsentratsioonid vastavad 10, 40, 60, 85 ja 90 protsendile kasutatava skaala maksimaalsest väärtusest.

5.2.3.3.   Lämmastikoksiidide (NOX) kemoluminestsentsanalüsaatori kalibreerimiseks tuleb kasutada lämmastiku ja lämmastikmonooksiidi (NO) segusid, mille nimikontsentratsioonid vastavad 50 protsendile ja 90 protsendile kasutatava skaala maksimaalsest väärtusest. Kõigi kolme analüsaatoritüübi puhul tuleb enne iga katseseeriat kontrollida kalibreerimist, kasutades selleks gaaside segu, mille mõõdetud kontsentratsioon on võrdne 80 protsendiga kasutatava skaala maksimaalsest väärtusest. 100-protsendilise kalibreerimisgaasi nõutava kontsentratsioonini lahjendamiseks tuleb kasutada lahjendusseadet.

5.2.3.4.   Kuumutatud leekionisatsioondetektori (FID) (analüsaatori) süsivesinike näidu kontrollimise menetlus

5.2.3.4.1.   Detektori reaktsiooni optimeerimine

Leekionisatsioondetektor reguleeritakse seadme tootja spetsifikatsioonide kohaselt. Näidu optimeerimiseks kõige tavalisemas tööpiirkonnas tuleb kasutada propaani õhus.

5.2.3.4.2.   Süsivesinike analüsaatori kalibreerimine

Analüsaatori kalibreerimisel tuleb kasutada propaani õhus ja puhastatud sünteetilist õhku (vt punkt 5.2.3.6).

Kalibreerimiskõver tuleb koostada nii, nagu on kirjeldatud punktides 5.2.3.1– 5.2.3.3.

5.2.3.4.3.   Erinevate süsivesinike kalibreerimistegurid ja soovitatavad piirmäärad

Teatava konkreetse süsivesiniku kalibreerimistegur (Rf) on suhe leekionisatsioondetektori C1 väärtuse ja balloonis oleva gaasi kontsentratsiooni vahel, väljendatuna ppm C1 väärtusena.

Katsegaasi kontsentratsioonitase peab tekitama näidu, mis moodustab antud mõõtepiirkonna puhul ligikaudu 80 % mõõteskaalast. Kontsentratsioon peab olema teada täpsusega ± 2 %, võttes aluseks mahuliselt väljendatud gravimeetrilise standardi. Lisaks tuleb gaasiballooni eelkonditsioneerida 24 tundi temperatuurivahemikus 293,2–303,2 K (20–30 °C).

Kalibreerimistegurid tuleb määrata pärast analüsaatori kasutuselevõtmist ning seejärel suuremate hooldustööde tegemisel. Kasutatavad katsegaasid ja soovitatavad kalibreerimistegurid on järgmised:

| | metaan ja puhastatud õhk: 1,00 < Rf < 1,15
  või kütusena maagaasi/biometaani kasutavate sõidukite puhul 1,00 < Rf < 1,05; |
| --- | --- |

metaan ja puhastatud õhk: 1,00 < Rf < 1,15

või kütusena maagaasi/biometaani kasutavate sõidukite puhul 1,00 < Rf < 1,05;

| | propüleen ja puhastatud õhk: 0,90 < Rf < 1,00; |
| --- | --- |

propüleen ja puhastatud õhk: 0,90 < Rf < 1,00;

| | tolueen ja puhastatud õhk: 0,90 < Rf < 1,00. |
| --- | --- |

tolueen ja puhastatud õhk: 0,90 < Rf < 1,00.

Need vastavad propaani ja puhastatud õhu kalibreerimisteguri (Rf) väärtusele 1,00.

5.2.3.5.   Tahkete osakeste massi mõõtmiseks heitgaasides kasutatavate seadmete kalibreerimise ja kontrollimise menetlused

5.2.3.5.1.   Voolumõõturi kalibreerimine

Tehniline teenistus peab tagama voolumõõturi kalibreerimistunnistuse olemasolu, mis kinnitab voolumõõturi vastavust jälgitavatele standarditele 12 kuu jooksul enne katset või alates remondist või muudatusest, mis võivad kalibreerimist mõjutada.

5.2.3.5.2.   Mikrogrammkaalu kalibreerimine

Tehniline teenistus peab tagama mikrogrammkaalu kalibreerimistunnistuse olemasolu, mis kinnitab kaalu vastavust jälgitavatele standarditele 12 kuu jooksul enne katset.

5.2.3.5.3.   Võrdlusfiltri kaalumine

Konkreetsete võrdlusfiltrite kaalu määramiseks kaalutakse vähemalt kahte kasutamata võrdlusfiltrit 8 tunni jooksul pärast proovifiltri kaalumist, aga eelistatavalt proovifiltri kaalumisega samal ajal. Võrdlusfiltrid peavad olema proovivõtufiltritega ühesuurused ja samast materjalist.

Kui mõne võrdlusfiltri kaal muutub proovifiltrite kaalumiste vahel rohkem kui ± 5 μg, tuleb proovifilter ja võrdlusfiltrid uuesti kaalumiskambris konditsioneerida ja seejärel uuesti kaaluda.

Võrdlusfiltrite kaalumistulemuste võrdlemisel võrreldakse kõnealuse võrdlusfiltri kaalu ja sama filtri kaalu libisevat keskmist.

Libisev keskmine arvutatakse võrdlusfiltrite kaalumiskambrisse asetamisest saadik mõõdetud kaalude põhjal. Keskmise arvutamise periood peab olema ühe ja 30 päeva vahel.

Proovi- ja võrdlusfiltrite mitmekordne konditsioneerimine ja kaalumine on lubatud kuni 80 tunni möödumiseni heitekatse gaaside mõõtmisest.

Kui selle perioodi jooksul on rohkem kui pooled võrdlusfiltritest täitnud ±5 μg kriteeriumi, loetakse proovifiltri kaalumistulemused kehtivaks.

Kui selle perioodi lõpus kasutatakse kahte võrdlusfiltrit ja üks neist kahest ei täida ±5 μg kriteeriumi, võib proovifiltri kaalumistulemused lugeda kehtivaks tingimusel, et nende kahe võrdlusfiltri kaalu ja libisevate keskmiste erinevuste absoluutväärtuste summa on 10 μg või väiksem.

Kui vähem kui pooled võrdlusfiltrid vastavad 5 μg kriteeriumile, proovifilter eemaldatakse ja heitekatset tuleb korrata. Kõik võrdlusfiltrid tuleb 48 tunni jooksul eemaldada ja asendada.

Kõikidel muudel juhtudel tuleb võrdlusfiltrid asendada vähemalt iga 30 päeva järel ja selliselt, et ühtki proovifiltrit ei kaalutaks ilma, et seda võrreldaks võrdlusfiltriga, mis on viibinud kaalumiskambris vähemalt 1 päeva.

Kui punktis 4.5.3.12.1.3.4 esitatud kaalumiskambri stabiilsuse nõuded ei ole täidetud, kuid võrdlusfiltri kaalumise tulemused vastavad punktis 5.2.3.5.3 loetletud kriteeriumidele, siis võib sõiduki tootja valida, kas tunnistada proovivõtufiltrite kaalud vastuvõetavaks või tunnistada katsed kehtetuks; viimasel juhul tuleb parandada kaalumiskambri kontrollsüsteemi ja katset korrata.

Joonis 1-6

Tahkete osakeste proovivõtturi konfiguratsioon

| | |
| --- | --- |

Image

Image

5.2.3.6.   Etalongaasid

5.2.3.6.1.   Puhtad gaasid

Vajaduse korral peavad kalibreerimiseks ja kasutamiseks saadaval olema järgmised gaasid:

| | puhastatud lämmastik (puhtus: ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO); |
| --- | --- |

puhastatud lämmastik (puhtus: ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO);

| | puhastatud sünteetiline õhk: (puhtus: ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO); hapnikusisaldus 18 ja 21 mahuprotsendi vahel; |
| --- | --- |

puhastatud sünteetiline õhk: (puhtus: ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO); hapnikusisaldus 18 ja 21 mahuprotsendi vahel;

| | puhastatud hapnik: (puhtus > 99,5 mahuprotsenti O2); |
| --- | --- |

puhastatud hapnik: (puhtus > 99,5 mahuprotsenti O2);

| | puhastatud vesinik (ja heeliumi sisaldav segu): (puhtus ≤ 1 ppm C1, ≤400 ppm CO2); |
| --- | --- |

puhastatud vesinik (ja heeliumi sisaldav segu): (puhtus ≤ 1 ppm C1, ≤400 ppm CO2);

| | süsinikmonooksiid: (minimaalne puhtus 99,5 %); |
| --- | --- |

süsinikmonooksiid: (minimaalne puhtus 99,5 %);

| | propaan (minimaalne puhtus 99,5 %). |
| --- | --- |

propaan (minimaalne puhtus 99,5 %).

5.2.3.6.2.   Kalibreerimis- ja võrdlusgaasid

Tuleb tagada järgmise keemilise koostisega gaasisegude kättesaadavus:

| (a) | C3H8 ja puhastatud tehisõhk (vt punkt 5.2.3.5.1); |
| --- | --- |

(a)

C3H8 ja puhastatud tehisõhk (vt punkt 5.2.3.5.1);

| (b) | CO ja puhastatud lämmastik; |
| --- | --- |

(b)

CO ja puhastatud lämmastik;

| (c) | CO2 ja puhastatud lämmastik; |
| --- | --- |

(c)

CO2 ja puhastatud lämmastik;

| (d) | NO ja puhastatud lämmastik (NO2 sisaldus selles kalibreerimisgaasis ei tohi ületada NO sisaldust enam kui 5 % võrra). |
| --- | --- |

(d)

NO ja puhastatud lämmastik (NO2 sisaldus selles kalibreerimisgaasis ei tohi ületada NO sisaldust enam kui 5 % võrra).

Kalibreerimisgaasi tegelik kontsentratsioon peab jääma ettenähtud väärtuse suhtes vahemikku ± 2 %.

5.2.3.6.   Lahjendussüsteemi kalibreerimine ja kontrollimine

Lahjendussüsteemi tuleb kalibreerida ja kontrollida ning see peab vastama 4. liites esitatud nõuetele.

5.2.4.   Sõiduki eelkonditsioneerimine

5.2.4.1.   Katsesõiduk tuleb paigutada katsealale ja sooritada tuleb järgmised toimingud:

| — | kütusepaagid tühjendatakse kütusepaagi äravoolukraanide kaudu ning täidetakse poole kütusepaakide mahutavuse ulatuses 2. liites sätestatud nõuetele vastava katsekütusega; |
| --- | --- |

—

kütusepaagid tühjendatakse kütusepaagi äravoolukraanide kaudu ning täidetakse poole kütusepaakide mahutavuse ulatuses 2. liites sätestatud nõuetele vastava katsekütusega;

| — | katsesõiduk kas sõidab või lükatakse dünamomeetrile, kus see läbib 6. liites kõnealuse sõiduki (alam)kategooriale ette nähtud asjakohase katsetsükli. Sõiduk ei pea olema külm ja seda võib kasutada dünamomeetri võimsuse seadistamiseks. |
| --- | --- |

—

katsesõiduk kas sõidab või lükatakse dünamomeetrile, kus see läbib 6. liites kõnealuse sõiduki (alam)kategooriale ette nähtud asjakohase katsetsükli. Sõiduk ei pea olema külm ja seda võib kasutada dünamomeetri võimsuse seadistamiseks.

5.2.4.2.   Ettenähtud sõidugraafikus püsimiseks vajaliku minimaalse seguklapi liikumise väljaselgitamiseks või proovivõtusüsteemi reguleerimiseks võib ettenähtud sõidugraafikut läbida proovisõitudena katsepunktides tingimusel, et heiteproove ei võeta.

5.2.4.3.   Viie minuti jooksul pärast eelkonditsioneerimise lõpetamist tuleb katsesõiduk dünamomeetrilt eemaldada ning selle võib juhtida või lükata kütuseaurude eraldumiseks ette nähtud alale ja sinna parkida. Sõidukit tuleb hoida paigal 6–36 tundi enne I tüübi külmkäivitust või selle ajani, kuni mootoriõli temperatuur TO või jahutusvedeliku temperatuur TC või süüteküünla pesa/tihendi temperatuur TP (üksnes õhkjahutusega mootoril) võrdsustub kütuseaurude eraldumiseks ette nähtud ala temperatuuriga 2 K piires.

5.2.4.4.   Tahkete osakeste mõõtmiseks tuleb 6–36 tundi enne katsetamist määruse (EL) nr 168/2013 VI lisa A osa kohaldatav katsetsükkel läbi viia kõnealuse määruse IV lisa kohaselt. Kohaldatava katsetsükli tehnilised üksikasjad on sätestatud 6. liites ning kohaldatavat katsetsüklit tuleb kasutada ka sõiduki eelkonditsioneerimiseks. Läbi sõidetakse kolm järjestikust tsüklit. Dünamomeeter reguleeritakse punkti 4.5.6 kohaselt.

5.2.4.5.   Tootja taotluse korral võib kaudsissepritsega ottomootoriga sõidukeid vajaduse korral eelkonditsioneerida ühe WMTC 1. osa, ühe WMTC 2. osa ja kahe WMTC 3. osa sõidutsükli abil.

Katserajatises, kus vähese tahkete osakeste heitkogusega sõiduki katsel võib esineda saastumine varasema katse tõttu, mis on tehtud suure tahkete osakeste heitkogusega sõidukiga, soovitatakse proovivõtuseadmete eelkonditsioneerimiseks teha väikese tahkete osakeste heitkogusega sõidukiga püsikiirusel 120 km/h, või kui sõiduk ei suuda seda kiirust saavutada, siis kiirusel, mis vastab 70 % selle suurimast valmistajakiirusest, 20-minutine sõidutsükkel ja seejärel kolm järjestikust WMTC 2. või 3. osa tsüklit.

Pärast seda eelkonditsioneerimist ja enne katsetamist hoitakse sõidukit ruumis, mille temperatuur on suhteliselt konstantne, püsides vahemikus 293,2–303,2 K (20–30 °C). Kõnealune konditsioneerimine peab kestma vähemalt kuus tundi, kuni mootoriõli temperatuur ja jahutusvedelik (kui see on olemas) saavutavad ruumi temperatuuri ±2 K.

Tootja taotlusel tehakse katse hiljemalt 30 tundi pärast seda, kui sõidukit on käitatud selle tavalisel töötemperatuuril.

5.2.4.6.   Ottomootoriga sõidukid, mis töötavad veeldatud naftagaasil, maagaasil/biometaanil, vesiniku ja maagaasi segul, vesinikul või mis on selliselt varustatud, et need võivad töötada kas bensiinil, veeldatud naftagaasil, maagaasil/biometaanil, vesiniku ja maagaasi segul või vesinikul esimese ja teise gaasilise etalonkütuse katse vahel, tuleb enne teise etalonkütuse katset eelkonditsioneerida. Eelkonditsioneerimine enne teise etalonkütusega katsetamist peab hõlmama ühte WMTC 1. osa, ühte WMTC 2. osa ja kahte WMTC 3. osa katsetsüklit 6. liites kirjeldatud viisil. Tootja taotluse korral ning tehnilise teenistuse nõusolekul võib kõnealust eelkonditsioneerimist pikendada. Dünamomeeter seadistatakse käesoleva lisa punkti 4.5.6 kohaselt.

5.2.5.   Heitekatsed

5.2.5.1.   Mootori käivitamine ja taaskäivitamine

5.2.5.1.1.   Mootor tuleb käivitada tootja soovitatud käivitusmenetlust kasutades. Katsetsükkel algab mootori käivitumisega.

5.2.5.1.2.   Automaatse õhuklapiga varustatud sõidukite tööd korraldatakse tootja juhistes või sõidukiomaniku käsiraamatus antud suuniste kohaselt, mis käsitlevad õhuklapi seadistust ja külma mootori suurendatud tühikäigukiiruselt tavatühikäigukiirusele üleviimist. WMTC katsete 6. liite kohasel kasutamisel tuleb käik sisse lülitada 15 sekundit pärast mootori käivitamist. Vajaduse korral võib veorataste pöörlemise takistamiseks kasutada pidureid. ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjades nr 40 või 47 ette nähtud tsüklite kasutamisel tuleb käik sisse lülitada viis sekundit enne esimest kiirendust.

5.2.5.1.3.   Käsitsi reguleeritava õhuklapiga katsesõidukitel tuleb lasta töötada tootja juhiste või sõidukiomaniku käsiraamatu kohaselt. Kui juhistes on ajad ette nähtud, võib töölerakendamispunkti määrata kuni 15-sekundilise nihkega soovitatud ajast.

5.2.5.1.4.   Käitaja võib vajaduse korral kasutada mootori töös hoidmiseks õhuklappi, seguklappi vms.

5.2.5.1.5.   Kui tootja juhistes või sõidukiomaniku käsiraamatus ei ole soekäivituse menetlust kirjeldatud, tuleb mootori (automaatselt ja käsitsi reguleeritava õhuklapiga mootor) käivitamiseks avada õhuklapp umbes poole võrra ja lasta starteril töötada, kuni mootor käivitub.

5.2.5.1.6.   Kui katsesõiduk ei käivitu külmkäivitusel pärast kümnesekundilist starteri tööd või kümmet käsitsikäivitusmehhanismi käivitustsüklit, tuleb käivitamine lõpetada ja mittekäivitumise põhjus välja selgitada. Selleks diagnostikaperioodiks tuleb püsimahuproovivõtusüsteemi pöördeloendur välja lülitada ning proovivõtturi solenoidventiilid viia ooterežiimi. Lisaks tuleb diagnostikaperioodi ajaks välja lülitada püsimahuproovisüsteemi puhur või ühendada heitgaasi ülekandetoru summutitoru küljest lahti.

5.2.5.1.7.   Kui mittekäivitumise põhjuseks on talituslik viga, peab katsesõiduk katse ajagraafiku külmstardist alates uuesti läbima. Kui mittekäivitumise põhjuseks on sõiduki rike, võib võtta vähem kui 30 minutit kestvaid parandusmeetmeid (kooskõlas ajagraafiku uuesti läbimist mittenõudva hoolduse sätetega) ja siis katset jätkata. Proovivõtusüsteem tuleb uuesti aktiveerida üheaegselt starteri käivitumisega. Sõidugraafiku ajaline läbimine algab mootori käivitumisest. Kui käivitustõrke põhjuseks on sõiduki rike ja sõidukit ei ole võimalik uuesti käivitada, võib katse tühistada, sõiduki dünamomeetrilt eemaldada, võtta parandusmeetmed (kooskõlas ajagraafiku uuesti läbimist mittenõudva hoolduse sätetega) ning katsegraafiku sõidukiga uuesti läbida. Rikke põhjus (kui on kindlaks tehtud) ja parandusmeede tuleb registreerida.

5.2.5.1.8.   Kui katsesõiduk ei käivitu kuumkäivitusel pärast kümnesekundilist starteri tööd või kümmet käsitsikäivitusmehhanismi käivitustsüklit, tuleb käivitamine lõpetada, katse tühistada, sõiduk dünamomeetrilt eemaldada, võtta parandusmeede ja katsegraafik sõidukiga uuesti läbida. Rikke põhjus (kui on kindlaks tehtud) ja parandusmeede tuleb registreerida.

5.2.5.1.9.   Mootori „valekäivituse” puhul peab käitaja kordama soovitatud käivitusmenetlust (õhuklapi ümberreguleerimine jms).

5.2.5.2.   Mootori väljasuremine

5.2.5.2.1.   Kui mootor sureb tühikäigul töötamise ajal välja, tuleb see viivitamata uuesti käivitada ja katset jätkata. Kui seda ei ole võimalik piisavalt kiiresti teha, et sõiduk saaks sooritada järgmise ettenähtud kiirenduse, tuleb sõidugraafiku indikaator inaktiveerida. Kui sõiduk uuesti käivitub, tuleb sõidugraafiku indikaator uuesti aktiveerida.

5.2.5.2.2.   Kui mootor sureb välja mõnes muus töörežiimis kui tühikäigul, tuleb sõidugraafiku indikaator inaktiveerida, katsesõiduk uuesti käivitada ning kiirendada kiiruseni, mida sõidugraafiku selles punktis nõutakse, ning katset jätkata. Kõnealuse punktini kiirendamisel peab käiguvahetus toimuma punktis 4.5.5 kirjeldatud viisil.

5.2.5.2.3.   Kui katsesõiduk ühe minuti jooksul uuesti ei käivitu, tuleb katse tühistada, sõiduk dünamomeetrilt eemaldada, võtta parandusmeede ja katsegraafik sõidukiga uuesti läbida. Rikke põhjus (kui on kindlaks tehtud) ja parandusmeede tuleb registreerida.

5.2.6.   Sõitmisjuhend

5.2.6.1.   Soovitud kiiruse säilitamiseks peab katsesõiduki seguklapi liikumine sõitmisel olema minimaalne. Piduri ja seguklapi üheaegne kasutamine ei ole lubatud.

5.2.6.2.   Kui katsesõiduk ei suuda ettenähtud määral kiirendada, peab selle seguklapp olema sõitmise ajal täielikult avatud selle ajani, kuni rulli kiirus jõuab selleks ajahetkeks sõidugraafikus ette nähtud väärtuseni.

5.2.7.   Katsesõidud dünamomeetril

5.2.7.1.   Kogu dünamomeetril sooritatav katse koosneb punktis 4.5.4 kirjeldatud järjestikku läbiviidavatest osadest.

5.2.7.2.   Enne iga katset sooritatakse järgmised toimingud:

| a) | sõiduki veoratas paigutatakse dünamomeetrile ilma mootorit käivitamata; |
| --- | --- |

a)

sõiduki veoratas paigutatakse dünamomeetrile ilma mootorit käivitamata;

| b) | aktiveeritakse sõiduki jahutusventilaator; |
| --- | --- |

b)

aktiveeritakse sõiduki jahutusventilaator;

| c) | kõigil katsesõidukitel, mille proovivalija ventiil on ooterežiimis, ühendatakse tühjendatud proovivõtukotid lahjendatud heitgaasi ja lahjendatud õhu proovide kogumise süsteemidega; |
| --- | --- |

c)

kõigil katsesõidukitel, mille proovivalija ventiil on ooterežiimis, ühendatakse tühjendatud proovivõtukotid lahjendatud heitgaasi ja lahjendatud õhu proovide kogumise süsteemidega;

| d) | käivitatakse püsimahuproovivõtusüsteem (kui see juba ei tööta), proovivõtupumbad ja temperatuurimeerik. (Püsimahuproovisüsteemi soojusvaheti, kui seda kasutatakse, ja proovikogumisliinid tuleb enne katse alustamist eelsoojendada nende vastava töötemperatuurini); |
| --- | --- |

d)

käivitatakse püsimahuproovivõtusüsteem (kui see juba ei tööta), proovivõtupumbad ja temperatuurimeerik. (Püsimahuproovisüsteemi soojusvaheti, kui seda kasutatakse, ja proovikogumisliinid tuleb enne katse alustamist eelsoojendada nende vastava töötemperatuurini);

| e) | proovi voolukiirused reguleeritakse soovitud tasemele ja gaasivoolu mõõteseadmed seatakse nulli;






  — | gaasiliste heidete (välja arvatud süsivesinikud) kotti kogutavate proovide puhul on minimaalne voolukiirus 0,08 liitrit sekundis; |
| --- | --- | --- |

e)

proovi voolukiirused reguleeritakse soovitud tasemele ja gaasivoolu mõõteseadmed seatakse nulli;

—

gaasiliste heidete (välja arvatud süsivesinikud) kotti kogutavate proovide puhul on minimaalne voolukiirus 0,08 liitrit sekundis;

| — | süsivesinike proovide võtmisel leekionisatsioondetektori (FID) (või metanoolil töötavate sõidukite puhul kuumleekionisatsioondetektori (HFID)) abil on minimaalne voolukiirus 0,031 liitrit sekundis; |
| --- | --- |

—

süsivesinike proovide võtmisel leekionisatsioondetektori (FID) (või metanoolil töötavate sõidukite puhul kuumleekionisatsioondetektori (HFID)) abil on minimaalne voolukiirus 0,031 liitrit sekundis;

| f) | heitgaasi ülekandetoru kinnitatakse sõiduki summutitorude külge; |
| --- | --- |

f)

heitgaasi ülekandetoru kinnitatakse sõiduki summutitorude külge;

| g) | käivitatakse gaasivoo mõõteseade, proovivalija ventiilidega suunatakse proovide voog otse heitgaasiproovide siirdatavasse kogumiskotti, lahjendusõhu siirdatavasse kogumiskotti, pööratakse süütevõtit ja alustatakse mootori käivitamist; |
| --- | --- |

g)

käivitatakse gaasivoo mõõteseade, proovivalija ventiilidega suunatakse proovide voog otse heitgaasiproovide siirdatavasse kogumiskotti, lahjendusõhu siirdatavasse kogumiskotti, pööratakse süütevõtit ja alustatakse mootori käivitamist;

| h) | käik lülitatakse sisse; |
| --- | --- |

h)

käik lülitatakse sisse;

| i) | alustatakse sõiduki esialgset kiirendamist sõidugraafiku kohaselt; |
| --- | --- |

i)

alustatakse sõiduki esialgset kiirendamist sõidugraafiku kohaselt;

| j) | käitatakse sõidukit punktis 4.5.4 ette nähtud sõidutsüklite kohaselt; |
| --- | --- |

j)

käitatakse sõidukit punktis 4.5.4 ette nähtud sõidutsüklite kohaselt;

| k) | 1. osa või 1. osa (külma mootoriga) lõpetamisel lülitatakse samaaegselt esimeste kogumiskottide proovivood ja proovid ümber teiste kogumiskottide proovivoole ja proovidele ning lülitatakse välja gaasivoo mõõteseade nr 1 ja lülitatakse sisse gaasivoo mõõteseade nr 2; |
| --- | --- |

k)

1. osa või 1. osa (külma mootoriga) lõpetamisel lülitatakse samaaegselt esimeste kogumiskottide proovivood ja proovid ümber teiste kogumiskottide proovivoole ja proovidele ning lülitatakse välja gaasivoo mõõteseade nr 1 ja lülitatakse sisse gaasivoo mõõteseade nr 2;

| l) | sõidukite puhul, millega saab läbi viia WMTC kolmanda osa, lülitatakse teise osa lõpus samaaegselt teistest kogumiskottidest tulevad proovivood ja proovid ümber kolmandatele kogumiskottidele ja proovidele, lülitatakse välja gaasivoo mõõteseade nr 2 ja lülitatakse sisse gaasivoo mõõteseade nr 3; |
| --- | --- |

l)

sõidukite puhul, millega saab läbi viia WMTC kolmanda osa, lülitatakse teise osa lõpus samaaegselt teistest kogumiskottidest tulevad proovivood ja proovid ümber kolmandatele kogumiskottidele ja proovidele, lülitatakse välja gaasivoo mõõteseade nr 2 ja lülitatakse sisse gaasivoo mõõteseade nr 3;

| m) | enne uue osa alustamist registreeritakse mõõdetud rulli või võlli pöörded ja lähtestatakse loendur uuesti või lülitatakse sisse teine loendur. Võimalikult kiiresti siirdatakse heitgaasi ja lahjendatud õhu proovid analüüsisüsteemi ja proove töödeldakse punktis 6 ette nähtud viisil, saades 20 minuti jooksul pärast katse proovikogumisfaasi lõppu kõigilt analüsaatoritelt heitgaaside kogumiskottide proovide stabiliseeritud näidud; |
| --- | --- |

m)

enne uue osa alustamist registreeritakse mõõdetud rulli või võlli pöörded ja lähtestatakse loendur uuesti või lülitatakse sisse teine loendur. Võimalikult kiiresti siirdatakse heitgaasi ja lahjendatud õhu proovid analüüsisüsteemi ja proove töödeldakse punktis 6 ette nähtud viisil, saades 20 minuti jooksul pärast katse proovikogumisfaasi lõppu kõigilt analüsaatoritelt heitgaaside kogumiskottide proovide stabiliseeritud näidud;

| n) | mootor lülitatakse välja kaks sekundit pärast katse viimase osa lõppemist; |
| --- | --- |

n)

mootor lülitatakse välja kaks sekundit pärast katse viimase osa lõppemist;

| o) | kohe pärast kogumisperioodi lõppu lülitatakse välja jahutusventilaator; |
| --- | --- |

o)

kohe pärast kogumisperioodi lõppu lülitatakse välja jahutusventilaator;

| p) | lülitatakse välja püsimahuproovivõtusüsteem (CVS) või kriitilise voolu Venturi toru (CFV) või ühendatakse heitgaasi ülekandetoru lahti sõiduki summutitorude küljest; |
| --- | --- |

p)

lülitatakse välja püsimahuproovivõtusüsteem (CVS) või kriitilise voolu Venturi toru (CFV) või ühendatakse heitgaasi ülekandetoru lahti sõiduki summutitorude küljest;

| q) | heitgaasi ülekandetoru ühendatakse lahti sõiduki summutitorude küljest ja sõiduk eemaldatakse dünamomeetrilt; |
| --- | --- |

q)

heitgaasi ülekandetoru ühendatakse lahti sõiduki summutitorude küljest ja sõiduk eemaldatakse dünamomeetrilt;

| r) | võrdlemise ja analüüsi eesmärgil seiratakse lisaks kogumiskottide tulemustele ka sekundite kaupa heitkoguste (lahjendatud gaasi) andmeid. |
| --- | --- |

r)

võrdlemise ja analüüsi eesmärgil seiratakse lisaks kogumiskottide tulemustele ka sekundite kaupa heitkoguste (lahjendatud gaasi) andmeid.

6.   Tulemuste analüüs

6.1.   I tüübi katsed

6.1.1.   Heitgaaside ja kütusekulu analüüs

6.1.1.1.   Kogumiskottides sisalduvate proovide analüüs

Analüüsi tuleb alustada võimalikult kiiresti ja mitte hiljem kui 20 minutit pärast katsete lõppu, et määrata:

| — | süsivesinike, süsinikmonooksiidi, lämmastikoksiidide ja süsinikdioksiidi kontsentratsioonid lahjendusõhu näidist sisaldavas(vates) kotis(kottides) B; |
| --- | --- |

—

süsivesinike, süsinikmonooksiidi, lämmastikoksiidide ja süsinikdioksiidi kontsentratsioonid lahjendusõhu näidist sisaldavas(vates) kotis(kottides) B;

| — | süsivesinike, süsinikmonooksiidi, lämmastikoksiidide ja süsinikdioksiidi kontsentratsioonid lahjendatud gaaside näidist sisaldavas(vates) kotis(kottides) A. |
| --- | --- |

—

süsivesinike, süsinikmonooksiidi, lämmastikoksiidide ja süsinikdioksiidi kontsentratsioonid lahjendatud gaaside näidist sisaldavas(vates) kotis(kottides) A.

6.1.1.2.   Analüsaatorite kalibreerimine ja kontsentratsiooni tulemused

Tulemuste analüüsi etapid on järgmised:

| a) | enne iga proovi analüüsimist tuleb analüsaator igale saasteainele vastava mõõtepiirkonna puhul asjakohase nullgaasiga nullida; |
| --- | --- |

a)

enne iga proovi analüüsimist tuleb analüsaator igale saasteainele vastava mõõtepiirkonna puhul asjakohase nullgaasiga nullida;

| b) | seejärel reguleeritakse analüsaatorid kalibreerimiskõveratele vastavaks, kasutades võrdlusgaase, mille nimikontsentratsioonid jäävad vahemikku 70–100 % mõõtepiirkonnast; |
| --- | --- |

b)

seejärel reguleeritakse analüsaatorid kalibreerimiskõveratele vastavaks, kasutades võrdlusgaase, mille nimikontsentratsioonid jäävad vahemikku 70–100 % mõõtepiirkonnast;

| c) | järgnevalt kontrollitakse uuesti analüsaatorite nullpunkte. Kui lugem erineb punktis (b) seadistatud vahemikust rohkem kui 2 %, korratakse menetlust; |
| --- | --- |

c)

järgnevalt kontrollitakse uuesti analüsaatorite nullpunkte. Kui lugem erineb punktis (b) seadistatud vahemikust rohkem kui 2 %, korratakse menetlust;

| d) | proove analüüsitakse; |
| --- | --- |

d)

proove analüüsitakse;

| e) | pärast analüüsimist kontrollitakse null- ja võrdluspunkte samade gaaside abil uuesti. Kui näidud ei erine eespool punktis (c) saadud tulemustest rohkem kui 2 %, loetakse analüüsi tulemused vastuvõetavaks; |
| --- | --- |

e)

pärast analüüsimist kontrollitakse null- ja võrdluspunkte samade gaaside abil uuesti. Kui näidud ei erine eespool punktis (c) saadud tulemustest rohkem kui 2 %, loetakse analüüsi tulemused vastuvõetavaks;

| f) | käesoleva punkti kõigis alapunktides peavad erinevate gaaside kulud ja rõhud olema samasugused kui analüsaatorite kalibreerimisel kasutatud gaasidel; |
| --- | --- |

f)

käesoleva punkti kõigis alapunktides peavad erinevate gaaside kulud ja rõhud olema samasugused kui analüsaatorite kalibreerimisel kasutatud gaasidel;

| g) | gaasides mõõdetud iga saasteaine kontsentratsiooniks loetakse väärtus, mis on saadud pärast mõõteseadme stabiliseerumist. |
| --- | --- |

g)

gaasides mõõdetud iga saasteaine kontsentratsiooniks loetakse väärtus, mis on saadud pärast mõõteseadme stabiliseerumist.

6.1.1.3.   Läbitud teepikkuse mõõtmine

Katseosas tegelikult läbitud teepikkuse (S) arvutamiseks korrutatakse loenduri kumulatiivse pöörete arvu näit (vt punkt 5.2.7) rulli ümbermõõduga. See vahemaa väljendatakse kilomeetrites.

6.1.1.4.   Gaasiliste saasteainete heitkoguste kindlaksmääramine

Registreeritavad katsetulemused arvutatakse iga katse ja iga tsükliosa kohta välja järgmise valemi abil. Kõigi heitkoguste katsete tulemused ümardatakse standardis ASTM E 29-67 osutatud ümardamismeetodil kolme kümnendkohani.

6.1.1.4.1.   Lahjendatud gaasi kogumaht

Lahjendatud gaasi kogumaht, väljendatud kuupmeetrites tsükliosa kohta ning kohandatud standardtingimustele 273,2 K (0 °C ) ja 101,3 kPa, arvutatakse järgmise valemi abil:

valem 2-32:

Formula

kus:

| | V0 on pumbaga P ühe pöörde jooksul edastatud gaasi maht kuupmeetrites pöörde kohta. See maht on pumba sisendi ja väljundi vahel valitsevate rõhu ja gaasivoo erinevuste funktsioon; |
| --- | --- |

V0 on pumbaga P ühe pöörde jooksul edastatud gaasi maht kuupmeetrites pöörde kohta. See maht on pumba sisendi ja väljundi vahel valitsevate rõhu ja gaasivoo erinevuste funktsioon;

| | N = pumbaga P iga katseosa jooksul tehtud pöörete arv; |
| --- | --- |

N = pumbaga P iga katseosa jooksul tehtud pöörete arv;

| | Pa = ümbritseva õhu rõhk (kPa); |
| --- | --- |

Pa = ümbritseva õhu rõhk (kPa);

| | Pi = keskmine alarõhk pumba P sisendis katse ajal (kPa); |
| --- | --- |

Pi = keskmine alarõhk pumba P sisendis katse ajal (kPa);

| | TP = pumba P sisendis katseosa jooksul mõõdetud lahjendatud gaaside temperatuur (K). |
| --- | --- |

TP = pumba P sisendis katseosa jooksul mõõdetud lahjendatud gaaside temperatuur (K).

6.1.1.4.2.   Süsivesinikud (HC)

Sõiduki heitgaasis katse ajal eraldunud põlemata süsivesinike mass arvutatakse järgmise valemi abil:

valem 2-33:

Formula

kus:

| | HCm = katseosa jooksul tekkinud süsivesinike mass (mg/km); |
| --- | --- |

HCm = katseosa jooksul tekkinud süsivesinike mass (mg/km);

| | S = punktis 6.1.1.3 määratletud teepikkus; |
| --- | --- |

S = punktis 6.1.1.3 määratletud teepikkus;

| | V = punktis 6.1.1.4.1 määratletud kogumaht; |
| --- | --- |

V = punktis 6.1.1.4.1 määratletud kogumaht;

| | dHC = süsivesinike tihedus standardtemperatuuril ja -rõhul (273,2 K ja 101,3 kPa);






  dHC | = 631·103 mg/m3 bensiini puhul (E5) (C1H1,89O0,016);
  = 932·103 mg/m3 etanooli puhul (E85) (C1H2,74O0,385);
  = 622·103 mg/m3 diislikütuse puhul (B5)(C1Hl,86O0,005);
  = 649·103 mg/m3 veeldatud naftagaasi puhul (C1H2,525);
  = 714·103 mg/m3 maagaasi/biogaasi puhul (C1H4);
  = mg/m3 vesiniku ja maagaasi segu puhul (kusjuures ). |
| --- | --- | --- |

dHC = süsivesinike tihedus standardtemperatuuril ja -rõhul (273,2 K ja 101,3 kPa);

dHC

= 631·103 mg/m3 bensiini puhul (E5) (C1H1,89O0,016);

= 932·103 mg/m3 etanooli puhul (E85) (C1H2,74O0,385);

= 622·103 mg/m3 diislikütuse puhul (B5)(C1Hl,86O0,005);

= 649·103 mg/m3 veeldatud naftagaasi puhul (C1H2,525);

= 714·103 mg/m3 maagaasi/biogaasi puhul (C1H4);

= Formula mg/m3 vesiniku ja maagaasi segu puhul (kusjuures Formula).

| | HCc = lahjendatud gaasi kontsentratsioon, väljendatuna süsinikuekvivalendi miljondikes (ppm) ja korrigeeritud lahjendusõhu arvesse võtmiseks järgmise valemi abil: |
| --- | --- |

HCc = lahjendatud gaasi kontsentratsioon, väljendatuna süsinikuekvivalendi miljondikes (ppm) ja korrigeeritud lahjendusõhu arvesse võtmiseks järgmise valemi abil:

valem 2-34:

Formula

kus:

| | HCe = süsivesinike kontsentratsioon, mõõdetuna süsinikekvivalendi osades miljoni kohta lahjendatud gaaside proovis, mis on kogutud kotti(desse) A; |
| --- | --- |

HCe = süsivesinike kontsentratsioon, mõõdetuna süsinikekvivalendi osades miljoni kohta lahjendatud gaaside proovis, mis on kogutud kotti(desse) A;

| | HCd = süsivesinike kontsentratsioon mõõdetuna süsinikekvivalendi osades miljoni kohta lahjendusõhu proovis, mis on kogutud kotti(desse) B; |
| --- | --- |

HCd = süsivesinike kontsentratsioon mõõdetuna süsinikekvivalendi osades miljoni kohta lahjendusõhu proovis, mis on kogutud kotti(desse) B;

| | DF = punktis 6.1.1.4.7 määratletud tegur. |
| --- | --- |

DF = punktis 6.1.1.4.7 määratletud tegur.

Muude süsivesinike kui metaani (NMHC) kontsentratsioon arvutatakse järgmiselt:

valem 2-35:

Formula

kus

| CNMHC | = | muude süsivesinike kui metaani korrigeeritud kontsentratsioon lahjendatud heitgaasis, väljendatuna süsinikuekvivalendi miljondikes (ppm); |
| --- | --- | --- |
| CTHC | = | süsivesinike üldkontsentratsioon (THC) lahjendatud heitgaasis, väljendatuna süsinikuekvivalendi miljondikes (ppm) ja korrigeerituna lahjendusõhus sisalduva THC kontsentratsiooni võrra; |
| CCH4 | = | metaani kontsentratsioon CH4) lahjendatud heitgaasis, väljendatuna süsinikuekvivalendi miljondikes (ppm) ja korrigeerituna lahjendusõhus sisalduva CH4 kontsentratsiooniga; |

CNMHC

=

muude süsivesinike kui metaani korrigeeritud kontsentratsioon lahjendatud heitgaasis, väljendatuna süsinikuekvivalendi miljondikes (ppm);

CTHC

=

süsivesinike üldkontsentratsioon (THC) lahjendatud heitgaasis, väljendatuna süsinikuekvivalendi miljondikes (ppm) ja korrigeerituna lahjendusõhus sisalduva THC kontsentratsiooni võrra;

CCH4

=

metaani kontsentratsioon CH4) lahjendatud heitgaasis, väljendatuna süsinikuekvivalendi miljondikes (ppm) ja korrigeerituna lahjendusõhus sisalduva CH4 kontsentratsiooniga;

Rf CH4 = leekionisatsioondetektori kalibreerimistegur metaani puhul, nagu on sätestatud punktis 5.2.3.4.1.

6.1.1.4.3.   Süsinikmonooksiid (CO)

Sõiduki heitgaasis katse ajal eraldunud süsinikmonooksiidi mass arvutatakse järgmise valemi abil:

valem 2-36:

Formula

kus:

| | COm = katse ajal moodustunud süsinikmonooksiidi mass (mg/km); |
| --- | --- |

COm = katse ajal moodustunud süsinikmonooksiidi mass (mg/km);

| | S = punktis 6.1.1.3 määratletud teepikkus; |
| --- | --- |

S = punktis 6.1.1.3 määratletud teepikkus;

| | V = punktis 6.1.1.4.1 määratletud kogumaht; |
| --- | --- |

V = punktis 6.1.1.4.1 määratletud kogumaht;

| | dCO = süsinikmonooksiidi tihedus, mg/m3 standardtemperatuuril ja -rõhul (273,2 K ja 101,3 kPa); |
| --- | --- |

dCO = süsinikmonooksiidi tihedus, Formula mg/m3 standardtemperatuuril ja -rõhul (273,2 K ja 101,3 kPa);

| | COc = süsinikoksiidi mahuline kontsentratsioon lahjendatud gaasides, mõõdetuna süsinikmonooksiidi osades miljoni kohta (ppm) ja korrigeerituna nii, et on võetud arvesse lahjendusõhku järgmise valemi abil: |
| --- | --- |

COc = süsinikoksiidi mahuline kontsentratsioon lahjendatud gaasides, mõõdetuna süsinikmonooksiidi osades miljoni kohta (ppm) ja korrigeerituna nii, et on võetud arvesse lahjendusõhku järgmise valemi abil:

valem 2-37:

Formula

kus:

| | COe = süsinikmonooksiidi kontsentratsioon mõõdetuna osades miljoni kohta (ppm) lahjendatud gaaside proovis, mis on kogutud kotti(desse) A; |
| --- | --- |

COe = süsinikmonooksiidi kontsentratsioon mõõdetuna osades miljoni kohta (ppm) lahjendatud gaaside proovis, mis on kogutud kotti(desse) A;

| | COd = süsinikoksiidi kontsentratsioon mõõdetuna osades miljoni kohta (ppm) lahjendusõhu proovis, mis on kogutud kotti(desse) B; |
| --- | --- |

COd = süsinikoksiidi kontsentratsioon mõõdetuna osades miljoni kohta (ppm) lahjendusõhu proovis, mis on kogutud kotti(desse) B;

| | DF = punktis 6.1.1.4.7 määratletud tegur. |
| --- | --- |

DF = punktis 6.1.1.4.7 määratletud tegur.

6.1.1.4.4.   Lämmastikoksiidid (NOx)

Sõiduki heitgaasis katse ajal välja paisatud lämmastikoksiidide mass arvutatakse järgmise valemi abil:

valem 2-38:

Formula

kus:

| | NOxm = katse ajal tekkinud lämmastikoksiidide mass (mg/km); |
| --- | --- |

NOxm = katse ajal tekkinud lämmastikoksiidide mass (mg/km);

| | S = punktis 6.1.1.3 määratletud teepikkus; |
| --- | --- |

S = punktis 6.1.1.3 määratletud teepikkus;

| | V = punktis 6.1.1.4.1 määratletud kogumaht; |
| --- | --- |

V = punktis 6.1.1.4.1 määratletud kogumaht;

| | dNO2 = lämmastikoksiidide tihedus heitgaasides, eeldades et need esinevad lämmastik(II)oksiidi vormis, mg/m3 standardtemperatuuril ja -rõhul (273,2 K ja 101,3 kPa); |
| --- | --- |

dNO2 = lämmastikoksiidide tihedus heitgaasides, eeldades et need esinevad lämmastik(II)oksiidi vormis, Formula mg/m3 standardtemperatuuril ja -rõhul (273,2 K ja 101,3 kPa);

| | NOXC = kontsentratsioon lahjendatud gaasides, mõõdetuna osades miljoni kohta (ppm) ja korrigeerituna nii, et on võetud arvesse lahjendusõhku järgmise valemi abil:

  valem 2-39:




  kus: | NOxe = lämmastikoksiidide kontsentratsioon mõõdetuna lämmastikoksiidide osades miljoni kohta (ppm) lahjendatud gaaside proovis, mis on kogutud kotti(desse) A; |
| --- | --- | --- |

NOXC = kontsentratsioon lahjendatud gaasides, mõõdetuna osades miljoni kohta (ppm) ja korrigeerituna nii, et on võetud arvesse lahjendusõhku järgmise valemi abil:

valem 2-39:

Formula

kus:

NOxe = lämmastikoksiidide kontsentratsioon mõõdetuna lämmastikoksiidide osades miljoni kohta (ppm) lahjendatud gaaside proovis, mis on kogutud kotti(desse) A;

| | NOxcl = lämmastikoksiidide kontsentratsioon mõõdetuna lämmastikoksiidide osades miljoni kohta (ppm) lahjendusõhu proovis, mis on kogutud kotti(desse) B; |
| --- | --- |

NOxcl = lämmastikoksiidide kontsentratsioon mõõdetuna lämmastikoksiidide osades miljoni kohta (ppm) lahjendusõhu proovis, mis on kogutud kotti(desse) B;

| | DF = punktis 6.1.1.4.7 määratletud tegur. |
| --- | --- |

DF = punktis 6.1.1.4.7 määratletud tegur.

| | Kh = niiskust arvestav parandustegur, mille arvutamiseks on kasutatud järgmist valemit:

  valem 2-40:




  kus:
  H = absoluutne niiskus vee grammides kuiva õhu kilogrammi kohta.

  Valem 2-41:




  kus: | U = niiskus protsentides; |
| --- | --- | --- |

Kh = niiskust arvestav parandustegur, mille arvutamiseks on kasutatud järgmist valemit:

valem 2-40:

Formula

kus:

H = absoluutne niiskus vee grammides kuiva õhu kilogrammi kohta.

Valem 2-41:

Formula

kus:

U = niiskus protsentides;

| | Pd = küllastunud veeauru rõhk katsetemperatuuril (kPa); |
| --- | --- |

Pd = küllastunud veeauru rõhk katsetemperatuuril (kPa);

| | Pa = õhurõhk (kPa). |
| --- | --- |

Pa = õhurõhk (kPa).

6.1.1.4.5.   Tahkete osakeste mass

Tahkete osakeste heitkoguse Mp (mg/km) arvutamiseks kasutatakse

valemit 2-42:

Formula

kui heitgaasid suunatakse tunnelist välja, või

valemit 2-43:

Formula

kui heitgaasid suunatakse tagasi tunnelisse,

kus:

| Vmix | = | lahjendatud heitgaaside maht V standardtingimustes; |
| --- | --- | --- |
| Vep | = | tahkete osakeste filtrit läbivate heitgaaside maht standardtingimustes; |
| Pe | = | filtri(te)sse kogutud tahkete osakeste mass; |
| S | = | punktis 6.1.1.3 määratletud teepikkus; |
| Mp | = | tahkete osakeste heitkogus (mg/km). |

Vmix

=

lahjendatud heitgaaside maht V standardtingimustes;

Vep

=

tahkete osakeste filtrit läbivate heitgaaside maht standardtingimustes;

Pe

=

filtri(te)sse kogutud tahkete osakeste mass;

S

=

punktis 6.1.1.3 määratletud teepikkus;

Mp

=

tahkete osakeste heitkogus (mg/km).

Kui näitu korrigeeritakse lahjendussüsteemi tahkete osakeste fooni taseme võrra, toimub see vastavalt punktile 5.2.1.5. Sellisel juhul arvutatakse tahkete osakeste mass (mg/km), kasutades

valemit 2-44:

Formula

kui heitgaasid suunatakse tunnelist välja, või

valemit 2-45:

Formula

kui heitgaasid suunatakse tagasi tunnelisse,

kus:

| Vap | = | tahkete osakeste taustafiltrit läbiva tunneliõhu maht standardtingimustes; |
| --- | --- | --- |
| Pa | = | taustafiltrisse kogutud tahkete osakeste mass; |
| DF | = | punkti 6.1.1.4.7 kohaselt arvutatud lahjendustegur. |

Vap

=

tahkete osakeste taustafiltrit läbiva tunneliõhu maht standardtingimustes;

Pa

=

taustafiltrisse kogutud tahkete osakeste mass;

DF

=

punkti 6.1.1.4.7 kohaselt arvutatud lahjendustegur.

Kui foonikorrektsiooni kasutamisel saadakse tulemuseks negatiivne tahkete osakeste mass (mg/km), loetakse tahkete osakeste massiks null (mg/km).

6.1.1.4.6.   Süsinikdioksiid (CO2)

Sõiduki heitgaasis katse ajal väljapaisatud süsinikdioksiidi mass arvutatakse järgmise valemi abil:

valem 2-46:

Formula

kus:

| | CO2m = katseosa jooksul eraldunud süsinikmonooksiidi mass (mg/km); |
| --- | --- |

CO2m = katseosa jooksul eraldunud süsinikmonooksiidi mass (mg/km);

| | S = punktis 6.1.1.3 määratletud teepikkus; |
| --- | --- |

S = punktis 6.1.1.3 määratletud teepikkus;

| | V = punktis 6.1.1.4.1 määratletud kogumaht; |
| --- | --- |

V = punktis 6.1.1.4.1 määratletud kogumaht;

| | dCO2 = süsinikdioksiidi tihedus, g/m3 standardtemperatuuril ja -rõhul (273,2 K ja 101,3 kPa); |
| --- | --- |

dCO2 = süsinikdioksiidi tihedus, Formula g/m3 standardtemperatuuril ja -rõhul (273,2 K ja 101,3 kPa);

| | CO2c = süsinikoksiidi mahuline kontsentratsioon lahjendatud gaasides, mõõdetuna süsinikdioksiidiekvivalendi protsendina ja korrigeerituna nii, et on võetud arvesse lahjendusõhku järgmise valemi abil: |
| --- | --- |

CO2c = süsinikoksiidi mahuline kontsentratsioon lahjendatud gaasides, mõõdetuna süsinikdioksiidiekvivalendi protsendina ja korrigeerituna nii, et on võetud arvesse lahjendusõhku järgmise valemi abil:

valem 2-47:

Formula

kus:

| | CO2e = proovivõtukotis(kottides) A lahjendatud gaaside proovis sisalduva süsinikdioksiidi kontsentratsioon protsentides; |
| --- | --- |

CO2e = proovivõtukotis(kottides) A lahjendatud gaaside proovis sisalduva süsinikdioksiidi kontsentratsioon protsentides;

| | CO2d = proovivõtukotis(kottides) B lahjendusõhu proovis sisalduva süsinikdioksiidi kontsentratsioon protsentides; |
| --- | --- |

CO2d = proovivõtukotis(kottides) B lahjendusõhu proovis sisalduva süsinikdioksiidi kontsentratsioon protsentides;

| | DF = punktis 6.1.1.4.7 määratletud tegur. |
| --- | --- |

DF = punktis 6.1.1.4.7 määratletud tegur.

6.1.1.4.7.   Lahjendustegur (DF)

Lahjendustegur arvutatakse järgmise valemi abil:

| | Kõikide etalonkütuste puhul, välja arvatud vesinik:

  Valem 2-48: |
| --- | --- |

Kõikide etalonkütuste puhul, välja arvatud vesinik:

Valem 2-48:

Formula

| | Kütusekoostise CxHyOz puhul on üldvalem:

  Valem 2-49: |
| --- | --- |

Kütusekoostise CxHyOz puhul on üldvalem:

Valem 2-49:

Formula

| | Vesiniku ja maagaasi segu (H2NG) puhul on valem:

  Valem 2-50: |
| --- | --- |

Vesiniku ja maagaasi segu (H2NG) puhul on valem:

Valem 2-50:

Formula

| | Vesiniku puhul arvutatakse lahjendustegur järgmiselt:

  Valem 2-51: |
| --- | --- |

Vesiniku puhul arvutatakse lahjendustegur järgmiselt:

Valem 2-51:

Formula

| | x. liites sisalduvate etalonkütuste väärtus „X” on järgmine:

  Tabel 1-8


  Väärtus ‘X’ lahjendusteguri DF arvutamise valemis







  Kütus | X |
| --- | --- | --- |
| Bensiin (E5) | 13,4 |
| Diisel (B5) | 13,5 |
| Veeldatud naftagaas | 11,9 |
| Maagaas/biometaan | 9,5 |
| Etanool (E85) | 12,5 |
| Vesinik | 35,03 |

x. liites sisalduvate etalonkütuste väärtus „X” on järgmine:

Tabel 1-8

Väärtus ‘X’ lahjendusteguri DF arvutamise valemis

Kütus

X

Bensiin (E5)

13,4

Diisel (B5)

13,5

Veeldatud naftagaas

11,9

Maagaas/biometaan

9,5

Etanool (E85)

12,5

Vesinik

35,03

Nendes valemites:

| CCO2 | = | süsinikdioksiidi kontsentratsioon kogumiskotis sisalduvas lahjendatud heitgaasis, väljendatuna mahuprotsentides, |
| --- | --- | --- |
| CHC | = | süsivesinike kontsentratsioon kogumiskotis sisalduvas lahjendatud heitgaasis, väljendatuna süsinikuekvivalendina miljondikes (ppm), |
| CCO | = | süsinikmonooksiidi kontsentratsioon kogumiskotis sisalduvas lahjendatud heitgaasis, väljendatuna miljondikes (ppm), |
| CH20 | = | vee kontsentratsioon kogumiskotis sisalduvas lahjendatud heitgaasis, väljendatuna mahuprotsentides, |
| CH20-DA | = | vee kontsentratsioon lahjendamiseks kasutatud õhus, väljendatuna mahuprotsentides, |
| CH2 | = | vesiniku kontsentratsioon kogumiskotis sisalduvas lahjendatud heitgaasis (ppm), |
| A | = | maagaasi/biometaani sisaldus vesiniku ja maagaasi segus, väljendatuna mahuprotsentides. |

CCO2

=

süsinikdioksiidi kontsentratsioon kogumiskotis sisalduvas lahjendatud heitgaasis, väljendatuna mahuprotsentides,

CHC

=

süsivesinike kontsentratsioon kogumiskotis sisalduvas lahjendatud heitgaasis, väljendatuna süsinikuekvivalendina miljondikes (ppm),

CCO

=

süsinikmonooksiidi kontsentratsioon kogumiskotis sisalduvas lahjendatud heitgaasis, väljendatuna miljondikes (ppm),

CH20

=

vee kontsentratsioon kogumiskotis sisalduvas lahjendatud heitgaasis, väljendatuna mahuprotsentides,

CH20-DA

=

vee kontsentratsioon lahjendamiseks kasutatud õhus, väljendatuna mahuprotsentides,

CH2

=

vesiniku kontsentratsioon kogumiskotis sisalduvas lahjendatud heitgaasis (ppm),

A

=

maagaasi/biometaani sisaldus vesiniku ja maagaasi segus, väljendatuna mahuprotsentides.

6.1.1.5.   I katsetüübi tulemuste kaalumine

6.1.1.5.1.   Kasutades korduvaid mõõtmisi (vt punkt 5.1.1.2.), arvutatakse punktis 6.1.1 kirjeldatud arvutusmeetodil saadud saasteainete (mg/km) ja süsinikdioksiidi heitkoguste ning VII lisa kohaselt kindlaks määratud kütuse- ja energiakulu ning ühe laadimisega läbitava vahemaa keskmised tulemused iga tsükliosa kohta.

6.1.1.5.1.1   ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjade nr 40 ja nr 47 katsetsüklite tulemuste kaalumine

ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjade nr 40 ja nr 47 katsetsükli külma faasi (keskmine) tulemus on R1; ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjade nr 40 ja nr 47 katsetsükli sooja faasi (keskmine) tulemus on R2. Kasutades neid saasteainete (mg/km) ja süsinikdioksiidi (g/km) heitkoguste tulemusi, arvutatakse lõpptulemus R sõltuvalt punktis 6.3 määratletud sõiduki klassist välja järgmiste valemite abil:

valem 2-52:

Formula

kus:

| w1 | = | külma faasi kaalumistegur; |
| --- | --- | --- |
| w2 | = | sooja faasi kaalumistegur. |

w1

=

külma faasi kaalumistegur;

w2

=

sooja faasi kaalumistegur.

6.1.1.5.1.2   WMTC tulemuste kaalumine

1. osa või sõiduki vähendatud kiirusel 1. osa (keskmine) tulemus on R1, 2. osa või sõiduki vähendatud kiirusel 2. osa (keskmine) tulemus on R2 ja 3. osa või sõiduki vähendatud kiirusel 3. osa (keskmine) tulemus on R3. Kasutades neid heitkoguste (mg/km) ja kütusekulu (l/100 km) tulemusi, arvutatakse lõpptulemus R sõltuvalt punktis 6.1.1.6.2 määratletud sõiduki klassist välja järgmiste valemite abil:

valem 2-53:

Formula

kus:

| w1 | = | külma faasi kaalumistegur; |
| --- | --- | --- |
| w2 | = | sooja faasi kaalumistegur. |

w1

=

külma faasi kaalumistegur;

w2

=

sooja faasi kaalumistegur.

Valem 2-54:

Formula

kus:

| wn | = | faasi n (n=1, 2 või 3) kaalumistegur. |
| --- | --- | --- |

wn

=

faasi n (n=1, 2 või 3) kaalumistegur.

6.1.1.6.2.   Heite iga saasteaine puhul tuleb kasutada tabelite 1-9 (Euro 4) ja 1-10 (Euro 5) esitatud süsinikdioksiidi heite kaalumistulemusi.

Tabel 1-9

I tüübi katsetsüklid (kohaldatavad ka katsetüüpidele VII ja VIII) Euro 4 tasemele vastavate L-kategooria sõidukite jaoks, kohaldatavad kaalumisvalemid ja kaalumistegurid

| Sõiduki kategooria | Sõiduki kategooria nimi | Katsetsükkel | Valemi nr | Kaalumistegurid |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| L1e-A | Mootoriga jalgratas | ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskiri nr 47 | 2-52 | w1 = 0,30
  w2 = 0,70 |
| L1e-B | Kaherattaline mopeed |
| L2e | Kolmerattaline mopeed |
| L6e-A | Kerge neljarattaline teeliiklussõiduk |
| L6e-B | Kerge neljarattaline liikur |
| L3e
  L4e | Kaherattaline mootorrattas külghaagisega ja ilma
  vmax < 130 km/h | WMTC, 2. etapp | 2-53 | w1 = 0,30
  w2 = 0,70 |
| L5e-A | Kolmerattaline sõiduk
  vmax < 130 km/h |
| L7e-A | Raske neljarattaline teeliiklussõiduk
  vmax < 130 km/h |
| L3e
  L4e | Kaherattaline mootorrattas külghaagisega ja ilma
  vmax ≥ 130 km/h | WMTC, 2. etapp | 2-54 | w1 = 0,25
  w2 = 0,50
  w3 = 0,25 |
| L5e-A | Kolmerattaline sõiduk
  vmax ≥ 130 km/h |
| L7e-A | Raske neljarattaline teeliiklussõiduk
  vmax ≥ 130 km/h |
| L5e-B | Kolmerattaline kommertssõiduk | ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskiri nr 40 | 2-52 | w1 = 0,30
  w2 = 0,70 |
| L7e-B | Maastikusõidukid |
| L7e-C | Raske neljarattaline liikur |

Sõiduki kategooria

Sõiduki kategooria nimi

Katsetsükkel

Valemi nr

Kaalumistegurid

L1e-A

Mootoriga jalgratas

ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskiri nr 47

2-52

w1 = 0,30

w2 = 0,70

L1e-B

Kaherattaline mopeed

L2e

Kolmerattaline mopeed

L6e-A

Kerge neljarattaline teeliiklussõiduk

L6e-B

Kerge neljarattaline liikur

L3e

L4e

Kaherattaline mootorrattas külghaagisega ja ilma

vmax < 130 km/h

WMTC, 2. etapp

2-53

w1 = 0,30

w2 = 0,70

L5e-A

Kolmerattaline sõiduk

vmax < 130 km/h

L7e-A

Raske neljarattaline teeliiklussõiduk

vmax < 130 km/h

L3e

L4e

Kaherattaline mootorrattas külghaagisega ja ilma

vmax ≥ 130 km/h

WMTC, 2. etapp

2-54

w1 = 0,25

w2 = 0,50

w3 = 0,25

L5e-A

Kolmerattaline sõiduk

vmax ≥ 130 km/h

L7e-A

Raske neljarattaline teeliiklussõiduk

vmax ≥ 130 km/h

L5e-B

Kolmerattaline kommertssõiduk

ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskiri nr 40

2-52

w1 = 0,30

w2 = 0,70

L7e-B

Maastikusõidukid

L7e-C

Raske neljarattaline liikur

Tabel 1-10

I tüübi katsetsüklid (kohaldatavad ka katsetüüpides VII ja VIII) Euro 5 tasemele vastavate L-kategooria sõidukite jaoks, kohaldatavad kaalumise valemid ja kaalumistegurid

| Sõiduki kategooria | Sõiduki kategooria nimi | Katsetsükkel | Valem # | Kaalumistegurid |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| L1e-A | Mootoriga jalgratas | WMTC 3. etapp, | 2-53 | w1 = 0,50
  w2 = 0,50 |
| L1e-B | Kaherattaline mopeed |
| L2e | Kolmerattaline mopeed |
| L6e-A | Kerge neljarattaline teeliiklussõiduk |
| L6e-B | Kerge neljarattaline liikur |
| L3e
  L4e | Kaherattaline mootorrattas külghaagisega ja ilma
  vmax < 130 km/h | 2-53 | w1 = 0,50
  w2 = 0,50 |
| L5e-A | Kolmerattaline sõiduk
  vmax < 130 km/h |
| L7e-A | Raske neljarattaline teeliiklussõiduk
  vmax < 130 km/h |
| L3e
  L4e | Kaherattaline mootorrattas külghaagisega ja ilma
  vmax ≥ 130 km/h | 2-54 | w1 = 0,25
  w2 = 0,50
  w3 = 0,25 |
| L5e-A | Kolmerattaline sõiduk
  vmax ≥ 130 km/h |
| L7e-A | Raske neljarattaline teeliiklussõiduk
  vmax ≥ 130 km/h |
| L5e-B | Kolmerattaline kommertssõiduk | 2-53 | w1 = 0,30
  w2 = 0,70 |
| L7e-B | Maastikusõidukid |
| L7e-C | Raske neljarattaline liikur |

Sõiduki kategooria

Sõiduki kategooria nimi

Katsetsükkel

Valem #

Kaalumistegurid

L1e-A

Mootoriga jalgratas

WMTC 3. etapp,

2-53

w1 = 0,50

w2 = 0,50

L1e-B

Kaherattaline mopeed

L2e

Kolmerattaline mopeed

L6e-A

Kerge neljarattaline teeliiklussõiduk

L6e-B

Kerge neljarattaline liikur

L3e

L4e

Kaherattaline mootorrattas külghaagisega ja ilma

vmax < 130 km/h

2-53

w1 = 0,50

w2 = 0,50

L5e-A

Kolmerattaline sõiduk

vmax < 130 km/h

L7e-A

Raske neljarattaline teeliiklussõiduk

vmax < 130 km/h

L3e

L4e

Kaherattaline mootorrattas külghaagisega ja ilma

vmax ≥ 130 km/h

2-54

w1 = 0,25

w2 = 0,50

w3 = 0,25

L5e-A

Kolmerattaline sõiduk

vmax ≥ 130 km/h

L7e-A

Raske neljarattaline teeliiklussõiduk

vmax ≥ 130 km/h

L5e-B

Kolmerattaline kommertssõiduk

2-53

w1 = 0,30

w2 = 0,70

L7e-B

Maastikusõidukid

L7e-C

Raske neljarattaline liikur

7.   Nõutavad andmed

Iga katse puhul tuleb dokumenteerida järgmine teave:

| a) | katse number; |
| --- | --- |

a)

katse number;

| b) | sõiduki, süsteemi või osise tehasetähis; |
| --- | --- |

b)

sõiduki, süsteemi või osise tehasetähis;

| c) | katsegraafiku iga osa läbiviimise kuupäev ja kellaaeg; |
| --- | --- |

c)

katsegraafiku iga osa läbiviimise kuupäev ja kellaaeg;

| d) | seadme käitaja; |
| --- | --- |

d)

seadme käitaja;

| e) | juht või käitaja; |
| --- | --- |

e)

juht või käitaja;

| f) | katsesõiduk: mark, tehasetähis, mudeli aasta, ülekande/käigukasti tüüp, läbisõidumõõdiku näit eelkonditsioneerimise alustamisel, mootori töömaht, mootori tüüpkond, heitekontrollisüsteem, mootori soovitatav tühikäigukiirus, kütusepaagi nimimaht, inertskoormus, 0-kilomeetril registreeritud tuletatud mass ja veoratta rehvirõhk; |
| --- | --- |

f)

katsesõiduk: mark, tehasetähis, mudeli aasta, ülekande/käigukasti tüüp, läbisõidumõõdiku näit eelkonditsioneerimise alustamisel, mootori töömaht, mootori tüüpkond, heitekontrollisüsteem, mootori soovitatav tühikäigukiirus, kütusepaagi nimimaht, inertskoormus, 0-kilomeetril registreeritud tuletatud mass ja veoratta rehvirõhk;

| g) | dünamomeetri seerianumber: dünamomeetri seerianumbri teatamise asemel võib ametisustuste eelneval nõusolekul kasutada viidet sõiduki katseruumi numbrile, kuid seda vaid tingimusel, et katseruumi andmetes sisaldub kogu asjakohane teave seadme kohta; |
| --- | --- |

g)

dünamomeetri seerianumber: dünamomeetri seerianumbri teatamise asemel võib ametisustuste eelneval nõusolekul kasutada viidet sõiduki katseruumi numbrile, kuid seda vaid tingimusel, et katseruumi andmetes sisaldub kogu asjakohane teave seadme kohta;

| h) | kogu asjakohane teave mõõteseadme kohta, sh seadistus, võimendustegur, seerianumber, detektori number, tööulatus. Alternatiivina võib ametiasutuste eelneval nõusolekul kasutada viidet sõiduki katseruumi numbrile, kuid seda vaid tingimusel, et katseruumi kalibreerimisandmetes sisaldub kogu asjakohane teave seadme kohta; |
| --- | --- |

h)

kogu asjakohane teave mõõteseadme kohta, sh seadistus, võimendustegur, seerianumber, detektori number, tööulatus. Alternatiivina võib ametiasutuste eelneval nõusolekul kasutada viidet sõiduki katseruumi numbrile, kuid seda vaid tingimusel, et katseruumi kalibreerimisandmetes sisaldub kogu asjakohane teave seadme kohta;

| i) | meerikute diagrammid: nullpunkti leidmine, võrdlusgaasiga kontrollimine, heitgaas ja lahjendusõhu proovide jäljed; |
| --- | --- |

i)

meerikute diagrammid: nullpunkti leidmine, võrdlusgaasiga kontrollimine, heitgaas ja lahjendusõhu proovide jäljed;

| j) | katseruumi õhurõhk, temperatuur ja niiskus;

  Märkus 7: Võib kasutada labori keskbaromeetrit, kui on tõestatud, et individuaalsete katseruumide õhurõhud jäävad vahemikku ± 0,1 % keskbaromeetri asukoha õhurõhu näidust. |
| --- | --- |

j)

katseruumi õhurõhk, temperatuur ja niiskus;

Märkus 7: Võib kasutada labori keskbaromeetrit, kui on tõestatud, et individuaalsete katseruumide õhurõhud jäävad vahemikku ± 0,1 % keskbaromeetri asukoha õhurõhu näidust.

| k) | püsimahuproovivõtturi mõõteseadmesse siseneva heitgaasi ja lahjendusõhu segu rõhk, rõhu suurenemine seadmes ja temperatuur sissevooluava juures. Temperatuuri tuleb temperatuurikõikumiste kindlakstegemiseks registreerida pidevalt või digitaalselt; |
| --- | --- |

k)

püsimahuproovivõtturi mõõteseadmesse siseneva heitgaasi ja lahjendusõhu segu rõhk, rõhu suurenemine seadmes ja temperatuur sissevooluava juures. Temperatuuri tuleb temperatuurikõikumiste kindlakstegemiseks registreerida pidevalt või digitaalselt;

| l) | heitgaasiproovide kogumisel igas katsefaasis kogunenud mahtpumba pöörete arv. Kriitilise voolu Venturi toruga (CFV) igas katsefaasis mõõdetud standardkuupmeetrite arv annab võrdväärsed andmed CVS-CFV-süsteemiga; |
| --- | --- |

l)

heitgaasiproovide kogumisel igas katsefaasis kogunenud mahtpumba pöörete arv. Kriitilise voolu Venturi toruga (CFV) igas katsefaasis mõõdetud standardkuupmeetrite arv annab võrdväärsed andmed CVS-CFV-süsteemiga;

| m) | lahjendusõhu niiskusesisaldus.

  Märkus 8: Kui konditsioneerimiskolonne ei kasutata, võib selle mõõtmise välja jätta. Kui kasutatakse konditsioneerimiskolonne ja lahjendusõhk võetakse katseruumist, võib selleks mõõtmiseks kasutada ümbritseva õhu niiskust. |
| --- | --- |

m)

lahjendusõhu niiskusesisaldus.

Märkus 8: Kui konditsioneerimiskolonne ei kasutata, võib selle mõõtmise välja jätta. Kui kasutatakse konditsioneerimiskolonne ja lahjendusõhk võetakse katseruumist, võib selleks mõõtmiseks kasutada ümbritseva õhu niiskust.

| n) | iga katseosa teekonna pikkus arvutatakse rulli või võlli mõõdetud pöörete põhjal; |
| --- | --- |

n)

iga katseosa teekonna pikkus arvutatakse rulli või võlli mõõdetud pöörete põhjal;

| o) | rulli tegelik kiirusrežiim katse ajal; |
| --- | --- |

o)

rulli tegelik kiirusrežiim katse ajal;

| p) | käikude kasutamise graafik katse ajal; |
| --- | --- |

p)

käikude kasutamise graafik katse ajal;

| q) | heidete katsetulemused I tüübi katse iga katseosa puhul ja kaalutud katsetulemused kokku; |
| --- | --- |

q)

heidete katsetulemused I tüübi katse iga katseosa puhul ja kaalutud katsetulemused kokku;

| r) | heidete väärtused sekundilise täpsusega I tüübi katse puhul, kui seda peetakse vajalikuks; |
| --- | --- |

r)

heidete väärtused sekundilise täpsusega I tüübi katse puhul, kui seda peetakse vajalikuks;

| s) | heidete katsetulemused II tüübi katse puhul (vt III lisa). |
| --- | --- |

s)

heidete katsetulemused II tüübi katse puhul (vt III lisa).

1. Liide

II lisas kasutatud sümbolid

Tabel Ap 1-1

II lisas kasutatud sümbolid

| Tähis | Mõiste | Ühik |
| --- | --- | --- |
| a | Polügonaalfunktsiooni koefitsient | — |
| aT | Esiratta veeretakistusjõud | N |
| b | Polügonaalfunktsiooni koefitsient | — |
| bT | Aerodünaamilise funktsiooni koefitsient | |
| c | Polügonaalfunktsiooni koefitsient | — |
| CCO | Süsinikmonooksiidi kontsentratsioon | mahuprotsent |
| CCOcorr | Süsinikmonooksiidi korrigeeritud kontsentratsioon | mahuprotsent |
| CO2c | Lahjendusõhku arvesse võttes korrigeeritud süsinikdioksiidi kontsentratsioon lahjendatud gaasis | protsent |
| CO2d | Süsinikdioksiidi kontsentratsioon lahjendusõhus proovivõtukotis B | protsent |
| CO2e | Süsinikdioksiidi kontsentratsioon lahjendatud gaaside proovis proovivõtukotis A | protsent |
| CO2m | Katseosa ajal tekkinud süsinikdioksiidi mass | g/km |
| COc | Lahjendusõhku arvesse võttes korrigeeritud süsinikmonooksiidi kontsentratsioon lahjendatud gaasis | ppm |
| COd | Süsinikmonooksiidi kontsentratsioon lahjendusõhus proovivõtukotis B | ppm |
| COe | Süsinikmonooksiidi kontsentratsioon lahjendatud gaaside proovis proovivõtukotis A | ppm |
| COm | Katseosa ajal tekkinud süsinikmonooksiidi mass | mg/km |
| d0 | Ümbritseva standardkeskkonna suhteline tihedus | — |
| dCO | Süsinikmonooksiidi tihedus | mg/m3 |
| dCO2 | Süsinikdioksiidi tihedus | mg/m3 |
| DF | Lahjendustegur | — |
| dHC | Süsivesinike tihedus | mg/m3 |
| S / d | Tsükliosa jooksul läbitud teekond | km |
| dNOX | Lämmastikoksiidi tihedus | mg/m3 |
| dT | Suhteline õhutihedus katsetingimustes | — |
| Dt | Vabakäigu aeg | s |
| Dtai | Esimesel teekatsel mõõdetud vabakäigu aeg | s |
| Dtbi | Teisel teekatsel mõõdetud vabakäigu aeg | s |
| DTE | Inertsmassi suhtes korrigeeritud vabakäigu aeg | s |
| DtE | Keskmine vabakäigu aeg šassiidünamomeetril võrdluskiirusel | s |
| DTi | Keskmine vabakäigu aeg määratud kiirusel | s |
| Dti | Vabakäigu aeg vastaval kiirusel | s |
| DTj | Keskmine vabakäigu aeg määratud kiirusel | s |
| DTroad | Vabakäigu aja sihtväärtus | s |
| | Keskmine vabakäigu aeg šassiidünamomeetril ilma neeldumiseta | s |
| Dv | Vabakäigu kiiruse intervall (

  ) | km/h |
| e | Šassiidünamomeetri seadistusviga | protsent |
| F | Sõidutakistusjõud | N |
| F* | Sõidutakistusjõu sihtväärtus | N |
| F*(v0) | Sõidutakistusjõu sihtväärtus šassiidünamomeetri võrdluskiirusel | N |
| F*(vi) | Sõidutakistusjõu sihtväärtus šassiidünamomeetri määratud kiirusel | N |
| f*0 | Korrigeeritud veeretakistus ümbritseva keskkonna standardtingimustel | N |
| f*2 | Aerodünaamilise takistuse korrigeeritud koefitsient ümbritseva keskkonna standardtingimustel | |
| F*j | Sõidutakistusjõu sihtväärtus määratud kiirusel | N |
| f0 | Veeretakistusjõud | N |
| f2 | Aerodünaamilise takistuse koefitsient | |
| FE | Šassiidünamomeetril seadistatud sõidutakistusjõud | N |
| FE(v0) | Šassiidünamomeetril seadistatud sõidutakistusjõud võrdluskiirusel | N |
| FE(v2) | Šassiidünamomeetril seadistatud sõidutakistusjõud määratud kiirusel | N |
| Ff | Hõõrdekao koguväärtus | N |
| Ff(v0) | Hõõrdekao koguväärtus võrdluskiirusel | N |
| Fj | Sõidutakistusjõud | N |
| Fj(v0) | Sõidutakistusjõud võrdluskiirusel | N |
| Fpau | Võimsuseneelduri pidurdusjõud | N |
| Fpau(v0) | Võimsuseneelduri pidurdusjõud võrdluskiirusel | N |
| Fpau(vj) | Võimsuseneelduri pidurdusjõud määratud kiirusel | N |
| FT | Sõidutakistusjõu väärtusi sisaldavast tabelist saadud sõidutakistusjõud | N |
| H | Absoluutne niiskus | mg/kg |
| HCc | Lahjendusõhku arvesse võttes korrigeeritud lahjendatud gaaside kontsentratsioon, väljendatud süsinikuekvivalendina | ppm |
| HCd | Süsinikekvivalendina väljendatud süsivesinike kontsentratsioon lahjendusõhus proovivõtukotis B | ppm |
| HCe | Süsinikekvivalendina väljendatud süsivesinike kontsentratsioon lahjendatud gaasides proovivõtukotis A | ppm |
| HCm | Katseosa ajal eraldunud süsivesinike mass | mg/kg |
| K0 | Veeretakistusjõu temperatuuriparandustegur | — |
| Kh | Niiskuse parandustegur | — |
| L | Gaasiliste heidete piirväärtused | mg/kg |
| m | L-kategooria katsesõiduki mass | kg |
| ma | L-kategooria katsesõiduki tegelik mass | kg |
| mfi | Hooratta ekvivalentne inertsmass | kg |
| mi | Ekvivalentne inertsmass | kg |
| mk | Tühimass (L-kategooria sõiduk) | kg |
| mr | Kõigi rataste ekvivalentne inertsmass | kg |
| mri | Kõigi tagarataste ja koos rattaga pöörlevate L-kategooria sõiduki osade ekvivalentne inertsmass | kg |
| mref | L-kategooria töökorras sõiduki mass koos juhi massiga (75 kg) | kg |
| mrf | Esiratta pöörlev mass | kg |
| mrid | Sõitja mass | kg |
| n | Mootori pöörlemiskiirus | min–1 |
| n | Heidete või katsega seotud andmete arv | — |
| N | Pumbaga P tehtud pöörete arv. | — |
| ng | Edasikäikude arv | — |
| nidle | Pöörete arv tühikäigul | min–1 |
| n_max_acc
  (1) | Esimeselt käigult teisele käigule ülemineku kiirus kiirendusfaasis | min–1 |
| n_max_acc
  (i) | Käigult i käigule i+1 ülemineku kiirus kiirendusfaasis, i > 1 | min–1 |
| n_min_acc
  (i) | Vähim mootori pöörete arv esimese käiguga sõidul või aeglustamisel | min–1 |
| NOxc | Lahjendusõhku arvesse võttes korrigeeritud lämmastikoksiidide kontsentratsioon lahjendatud gaasides | ppm |
| NOxd | Lämmastikoksiidide kontsentratsioon lahjendusõhus proovivõtukotis B | ppm |
| NOxe | Lämmastikoksiidide kontsentratsioon lahjendatud gaaside proovis proovivõtukotis A | ppm |
| NOxm | Katseosa jooksul eraldunud lämmastikoksiidide mass | mg/kg |
| P0 | Standardne ümbritseva õhu rõhk | kPa |
| Pa | Ümbritseva õhu/atmosfäärirõhk | kPa |
| Pd | Küllastunud veeauru rõhk katsetemperatuuril | kPa |
| Pi | Keskmine alarõhk pumba P äärikul katse ajal | kPa |
| Pn | Mootori nimivõimsus | kW |
| PT | Keskmine ümbritseva õhu rõhk katse ajal | kPa |
| ρ0 | Standardne ümbritseva õhu suhteline õhutihedus | kg/m3 |
| r(i) | Käigu i ülekandearv | — |
| R | Lõplikud katsetulemused saasteainete heitkoguste, süsinikdioksiidiheite või kütusekulu osas | mg/km,
  g/km, 1/100 km |
| R1 | Katsetulemused saasteainete heitkoguste, süsinikdioksiidiheite või kütusekulu osas katsetsükli 1. osa (külmkäivitusega) puhul | mg/km,
  g/km, 1/100 km |
| R2 | Katsetulemused saasteainete heitkoguste, süsinikdioksiidiheite või kütusekulu osas katsetsükli 2. osa (sooja mootoriga) puhul | mg/km,
  g/km, 1/100 km |
| R3 | Katsetulemused saasteainete heitkoguste, süsinikdioksiidiheite või kütusetarbimise osas katsetsükli 1. osa (sooja mootoriga) puhul | mg/km,
  g/km, 1/100 km |
| Ri1 | Esimesed I tüübi katsetulemused saasteainete heitkoguste osas | mg/km |
| Ri2 | Teised I tüübi katsetulemused saasteainete heitkoguste osas | mg/km |
| Ri3 | Kolmandad I tüübi katsetulemused saasteainete heitkoguste osas | mg/km |
| s | Mootori nimikiirus | min–1 |
| TC | Jahutusvedeliku temperatuur | K |
| TO | Mootoriõli temperatuur | K |
| TP | Süüteküünla pesa/tihendi temperatuur | K |
| T0 | Standardne ümbritseva õhu temperatuur | K |
| Tp | Pumba P sisendis katseosa jooksul mõõdetud lahjendatud gaaside temperatuur | K |
| TT | Keskmine ümbritseva õhu temperatuur katse ajal | K |
| U | Niiskus | protsent |
| v | Määratud kiirus | |
| V | Lahjendatud gaasi kogumaht | m3 |
| vmax | Katsesõiduki maksimaalne valmistajakiirus (L-kategooria sõiduk) | km/h |
| v0 | Etalonsõiduki kiirus | km/h |
| V0 | Pumba P ühe pöörde jooksul edastatud gaasi maht | m3/pööre |
| v1 | Sõiduki kiirus, millelt hakatakse mõõtma vabakäigu aega | km/h |
| v2 | Sõiduki kiirus, millelt lõpetatakse vabakäigu aja mõõtmine | km/h |
| vi | Sõiduki määratud kiirus, mis on valitud vabakäigu aja mõõtmiseks | km/h |
| w1 | Esimese tsükliosa kaalumistegur külmstardiga | — |
| w1hot | Esimese tsükliosa kaalumistegur sooja mootoriga | — |
| w2 | Teise tsükliosa kaalumistegur sooja mootoriga | — |
| w3 | Kolmanda tsükliosa kaalumistegur sooja mootoriga | — |

Tähis

Mõiste

Ühik

a

Polügonaalfunktsiooni koefitsient

—

aT

Esiratta veeretakistusjõud

N

b

Polügonaalfunktsiooni koefitsient

—

bT

Aerodünaamilise funktsiooni koefitsient

Formula

c

Polügonaalfunktsiooni koefitsient

—

CCO

Süsinikmonooksiidi kontsentratsioon

mahuprotsent

CCOcorr

Süsinikmonooksiidi korrigeeritud kontsentratsioon

mahuprotsent

CO2c

Lahjendusõhku arvesse võttes korrigeeritud süsinikdioksiidi kontsentratsioon lahjendatud gaasis

protsent

CO2d

Süsinikdioksiidi kontsentratsioon lahjendusõhus proovivõtukotis B

protsent

CO2e

Süsinikdioksiidi kontsentratsioon lahjendatud gaaside proovis proovivõtukotis A

protsent

CO2m

Katseosa ajal tekkinud süsinikdioksiidi mass

g/km

COc

Lahjendusõhku arvesse võttes korrigeeritud süsinikmonooksiidi kontsentratsioon lahjendatud gaasis

ppm

COd

Süsinikmonooksiidi kontsentratsioon lahjendusõhus proovivõtukotis B

ppm

COe

Süsinikmonooksiidi kontsentratsioon lahjendatud gaaside proovis proovivõtukotis A

ppm

COm

Katseosa ajal tekkinud süsinikmonooksiidi mass

mg/km

d0

Ümbritseva standardkeskkonna suhteline tihedus

—

dCO

Süsinikmonooksiidi tihedus

mg/m3

dCO2

Süsinikdioksiidi tihedus

mg/m3

DF

Lahjendustegur

—

dHC

Süsivesinike tihedus

mg/m3

S / d

Tsükliosa jooksul läbitud teekond

km

dNOX

Lämmastikoksiidi tihedus

mg/m3

dT

Suhteline õhutihedus katsetingimustes

—

Dt

Vabakäigu aeg

s

Dtai

Esimesel teekatsel mõõdetud vabakäigu aeg

s

Dtbi

Teisel teekatsel mõõdetud vabakäigu aeg

s

DTE

Inertsmassi suhtes korrigeeritud vabakäigu aeg

s

DtE

Keskmine vabakäigu aeg šassiidünamomeetril võrdluskiirusel

s

DTi

Keskmine vabakäigu aeg määratud kiirusel

s

Dti

Vabakäigu aeg vastaval kiirusel

s

DTj

Keskmine vabakäigu aeg määratud kiirusel

s

DTroad

Vabakäigu aja sihtväärtus

s

Formula

Keskmine vabakäigu aeg šassiidünamomeetril ilma neeldumiseta

s

Dv

Formula

km/h

e

Šassiidünamomeetri seadistusviga

protsent

F

Sõidutakistusjõud

N

F*

Sõidutakistusjõu sihtväärtus

N

F*(v0)

Sõidutakistusjõu sihtväärtus šassiidünamomeetri võrdluskiirusel

N

F*(vi)

Sõidutakistusjõu sihtväärtus šassiidünamomeetri määratud kiirusel

N

f*0

Korrigeeritud veeretakistus ümbritseva keskkonna standardtingimustel

N

f*2

Aerodünaamilise takistuse korrigeeritud koefitsient ümbritseva keskkonna standardtingimustel

Formula

F*j

Sõidutakistusjõu sihtväärtus määratud kiirusel

N

f0

Veeretakistusjõud

N

f2

Aerodünaamilise takistuse koefitsient

Formula

FE

Šassiidünamomeetril seadistatud sõidutakistusjõud

N

FE(v0)

Šassiidünamomeetril seadistatud sõidutakistusjõud võrdluskiirusel

N

FE(v2)

Šassiidünamomeetril seadistatud sõidutakistusjõud määratud kiirusel

N

Ff

Hõõrdekao koguväärtus

N

Ff(v0)

Hõõrdekao koguväärtus võrdluskiirusel

N

Fj

Sõidutakistusjõud

N

Fj(v0)

Sõidutakistusjõud võrdluskiirusel

N

Fpau

Võimsuseneelduri pidurdusjõud

N

Fpau(v0)

Võimsuseneelduri pidurdusjõud võrdluskiirusel

N

Fpau(vj)

Võimsuseneelduri pidurdusjõud määratud kiirusel

N

FT

Sõidutakistusjõu väärtusi sisaldavast tabelist saadud sõidutakistusjõud

N

H

Absoluutne niiskus

mg/kg

HCc

Lahjendusõhku arvesse võttes korrigeeritud lahjendatud gaaside kontsentratsioon, väljendatud süsinikuekvivalendina

ppm

HCd

Süsinikekvivalendina väljendatud süsivesinike kontsentratsioon lahjendusõhus proovivõtukotis B

ppm

HCe

Süsinikekvivalendina väljendatud süsivesinike kontsentratsioon lahjendatud gaasides proovivõtukotis A

ppm

HCm

Katseosa ajal eraldunud süsivesinike mass

mg/kg

K0

Veeretakistusjõu temperatuuriparandustegur

—

Kh

Niiskuse parandustegur

—

L

Gaasiliste heidete piirväärtused

mg/kg

m

L-kategooria katsesõiduki mass

kg

ma

L-kategooria katsesõiduki tegelik mass

kg

mfi

Hooratta ekvivalentne inertsmass

kg

mi

Ekvivalentne inertsmass

kg

mk

Tühimass (L-kategooria sõiduk)

kg

mr

Kõigi rataste ekvivalentne inertsmass

kg

mri

Kõigi tagarataste ja koos rattaga pöörlevate L-kategooria sõiduki osade ekvivalentne inertsmass

kg

mref

L-kategooria töökorras sõiduki mass koos juhi massiga (75 kg)

kg

mrf

Esiratta pöörlev mass

kg

mrid

Sõitja mass

kg

n

Mootori pöörlemiskiirus

min–1

n

Heidete või katsega seotud andmete arv

—

N

Pumbaga P tehtud pöörete arv.

—

ng

Edasikäikude arv

—

nidle

Pöörete arv tühikäigul

min–1

n_max_acc
  (1)

Esimeselt käigult teisele käigule ülemineku kiirus kiirendusfaasis

min–1

n_max_acc
  (i)

Käigult i käigule i+1 ülemineku kiirus kiirendusfaasis, i > 1

min–1

n_min_acc
  (i)

Vähim mootori pöörete arv esimese käiguga sõidul või aeglustamisel

min–1

NOxc

Lahjendusõhku arvesse võttes korrigeeritud lämmastikoksiidide kontsentratsioon lahjendatud gaasides

ppm

NOxd

Lämmastikoksiidide kontsentratsioon lahjendusõhus proovivõtukotis B

ppm

NOxe

Lämmastikoksiidide kontsentratsioon lahjendatud gaaside proovis proovivõtukotis A

ppm

NOxm

Katseosa jooksul eraldunud lämmastikoksiidide mass

mg/kg

P0

Standardne ümbritseva õhu rõhk

kPa

Pa

Ümbritseva õhu/atmosfäärirõhk

kPa

Pd

Küllastunud veeauru rõhk katsetemperatuuril

kPa

Pi

Keskmine alarõhk pumba P äärikul katse ajal

kPa

Pn

Mootori nimivõimsus

kW

PT

Keskmine ümbritseva õhu rõhk katse ajal

kPa

ρ0

Standardne ümbritseva õhu suhteline õhutihedus

kg/m3

r(i)

Käigu i ülekandearv

—

R

Lõplikud katsetulemused saasteainete heitkoguste, süsinikdioksiidiheite või kütusekulu osas

mg/km,

g/km, 1/100 km

R1

Katsetulemused saasteainete heitkoguste, süsinikdioksiidiheite või kütusekulu osas katsetsükli 1. osa (külmkäivitusega) puhul

mg/km,

g/km, 1/100 km

R2

Katsetulemused saasteainete heitkoguste, süsinikdioksiidiheite või kütusekulu osas katsetsükli 2. osa (sooja mootoriga) puhul

mg/km,

g/km, 1/100 km

R3

Katsetulemused saasteainete heitkoguste, süsinikdioksiidiheite või kütusetarbimise osas katsetsükli 1. osa (sooja mootoriga) puhul

mg/km,

g/km, 1/100 km

Ri1

Esimesed I tüübi katsetulemused saasteainete heitkoguste osas

mg/km

Ri2

Teised I tüübi katsetulemused saasteainete heitkoguste osas

mg/km

Ri3

Kolmandad I tüübi katsetulemused saasteainete heitkoguste osas

mg/km

s

Mootori nimikiirus

min–1

TC

Jahutusvedeliku temperatuur

K

TO

Mootoriõli temperatuur

K

TP

Süüteküünla pesa/tihendi temperatuur

K

T0

Standardne ümbritseva õhu temperatuur

K

Tp

Pumba P sisendis katseosa jooksul mõõdetud lahjendatud gaaside temperatuur

K

TT

Keskmine ümbritseva õhu temperatuur katse ajal

K

U

Niiskus

protsent

v

Määratud kiirus

V

Lahjendatud gaasi kogumaht

m3

vmax

Katsesõiduki maksimaalne valmistajakiirus (L-kategooria sõiduk)

km/h

v0

Etalonsõiduki kiirus

km/h

V0

Pumba P ühe pöörde jooksul edastatud gaasi maht

m3/pööre

v1

Sõiduki kiirus, millelt hakatakse mõõtma vabakäigu aega

km/h

v2

Sõiduki kiirus, millelt lõpetatakse vabakäigu aja mõõtmine

km/h

vi

Sõiduki määratud kiirus, mis on valitud vabakäigu aja mõõtmiseks

km/h

w1

Esimese tsükliosa kaalumistegur külmstardiga

—

w1hot

Esimese tsükliosa kaalumistegur sooja mootoriga

—

w2

Teise tsükliosa kaalumistegur sooja mootoriga

—

w3

Kolmanda tsükliosa kaalumistegur sooja mootoriga

—

2. liide

Etalonkütused

1.   Keskkonnamõjukatsetes, eelkõige summutitoru heitgaaside ja kütuseaurude katsetes kasutatavate etalonkütuste spetsifikatsioonid

| 1.1. | Järgmistes tabelites on esitatud keskkonnamõjukatsetes kasutatavate vedelate etalonkütuste tehnilised andmed. Käesoleva liite kütusespetsifikatsioonid on kooskõlas ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 83 4. versiooni 10. lisa esitatud etalonkütuste spetsifikatsioonidega.










  Tüüp: Bensiin (E5) |
| --- | --- |
| Näitaja | Ühik | Piirnormid (1) | Katsemeetod |
| Minimaalne | Maksimaalne |
| Uurimismeetodil määratud oktaaniarv, RON | | 95,0 | — | EN 25164 / prEN ISO 5164 |
| Mootorimeetodil määratud oktaaniarv, MON | | 85,0 | — | EN 25163 / prEN ISO 5163 |
| Tihedus 15 °C juures | kg/m3 | 743 | 756 | EN ISO 3675 / EN ISO 12185 |
| Aururõhk | kPa | 56,0 | 60,0 | EN ISO 13016-1 (DVPE) |
| Veesisaldus | % v/v | | 0,015 | ASTM E 1064 |
| Fraktsioonkoostis: | | | | |
| — | Aurustunud temperatuuril 70 °C |

1.1.

Järgmistes tabelites on esitatud keskkonnamõjukatsetes kasutatavate vedelate etalonkütuste tehnilised andmed. Käesoleva liite kütusespetsifikatsioonid on kooskõlas ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 83 4. versiooni 10. lisa esitatud etalonkütuste spetsifikatsioonidega.

Tüüp: Bensiin (E5)

Näitaja

Ühik

Piirnormid (1)

Katsemeetod

Minimaalne

Maksimaalne

Uurimismeetodil määratud oktaaniarv, RON

95,0

—

EN 25164 / prEN ISO 5164

Mootorimeetodil määratud oktaaniarv, MON

85,0

—

EN 25163 / prEN ISO 5163

Tihedus 15 °C juures

kg/m3

743

756

EN ISO 3675 / EN ISO 12185

Aururõhk

kPa

56,0

60,0

EN ISO 13016-1 (DVPE)

Veesisaldus

% v/v

0,015

ASTM E 1064

Fraktsioonkoostis:

—

Aurustunud temperatuuril 70 °C

% v/v

24,0

44,0

EN ISO 3405

| — | Aurustunud temperatuuril 100 °C |
| --- | --- |

—

Aurustunud temperatuuril 100 °C

% v/v

48,0

60,0

EN ISO 3405

| — | Aurustunud temperatuuril 150 °C |
| --- | --- |

—

Aurustunud temperatuuril 150 °C

% v/v

82,0

90,0

EN ISO 3405

| — | Keemise lõpptemperatuur |
| --- | --- |

—

Keemise lõpptemperatuur

°C

190

210

EN ISO 3405

Jäägid

% v/v

—

2,0

EN ISO 3405

Süsivesinike analüüs:

| — | olefiinid |
| --- | --- |

—

olefiinid

% v/v

3,0

13,0

ASTM D 1319

| — | aromaatsed süsivesinikud |
| --- | --- |

—

aromaatsed süsivesinikud

% v/v

29,0

35,0

ASTM D 1319

| — | benseen |
| --- | --- |

—

benseen

% v/v

—

1,0

EN 12177

| — | küllastunud süsivesinikud |
| --- | --- |

—

küllastunud süsivesinikud

% v/v

Teatada

ASTM 1319

Süsiniku-vesiniku suhe

Teatada

Süsiniku-hapniku suhe

Teatada

Induktsiooniaeg (2)

minutid

480

—

EN ISO 7536

Hapnikusisaldus (4)

massi %

Teatada

EN 1601

Vaigusisaldus

mg/ml

—

0,04

EN ISO 6246

Väävlisisaldus (3)

mg/kg

—

10

EN ISO 20846 EN ISO 20884

Korrosiivsus vaskplaadikatsel

—

1. klass

EN ISO 2160

Pliisisaldus

mg/l

—

5

EN 237

Fosforisisaldus

mg/l

—

1,3

ASTM D 3231

Etanool (5)

% v/v

4,7

5,3

EN 1601 / EN 13132

| Tüüp: Etanool (E85) |
| --- |
| Näitaja | Ühik | Piirnormid (6) | Katsemeetod (7) |
| Minimaalne | Maksimaalne |
| Uurimismeetodil määratud oktaaniarv, RON | | 95,0 | — | EN ISO 5164 |
| Mootorimeetodil määratud oktaaniarv, MON | | 85,0 | — | EN ISO 5163 |
| Tihedus 15 °C juures | kg/m3 | Teatada | ISO 3675 |
| Aururõhk | kPa | 40,0 | 60,0 | EN ISO 13016-1 (DVPE) |
| Väävlisisaldus (8)
   (9) | mg/kg | — | 10 | EN ISO 20846
  EN ISO 20884 |
| Oksüdatsioonistabiilsus | minutid | 360 | | EN ISO 7536 |
| Olemasolev vaigusisaldus (lahustiga uhutud) | mg/(100 ml) | — | 5 | EN ISO 6246 |
| Välimus
  Määratakse välistemperatuuril või temperatuuril 15 °C, olenevalt sellest, kumb on kõrgem | | Selge ja läbipaistev, nähtavate hõljuvate ja sadestunud saasteaineteta | Visuaalne kontroll |
| Etanool ja kõrgemad alkoholid (12) | % V/V | 83 | 85 | EN 1601
  EN 13132
  EN 14517 |
| Kõrgemad alkoholid (C3–C8) | % V/V | — | 2,0 | |
| Metanool | % V/V | | 0,5 | |
| Bensiin (10) | % V/V | Ülejäänu | EN 228 |
| Fosfor | mg/l | 0,3 (11) | ASTM D 3231 |
| Veesisaldus | % V/V | | 0,3 | ASTM E 1064 |
| Anorgaaniliste kloriidide sisaldus | mg/l | | 1 | ISO 6227 |
| pHe | | 6,5 | 9,0 | ASTM D 6423 |
| Korrosiivsus vaskplaadikatsel (3 h 50 °C) | Klass | 1. klass | | EN ISO 2160 |
| Happesus (väljendatud äädikhappena CH3COOH) | % m/m(mg/l) | — | 0,005
  (40) | ASTM D 1613 |
| Süsiniku-vesiniku suhe | | teatada | |
| Süsiniku-hapniku suhe | | teatada | |

Tüüp: Etanool (E85)

Näitaja

Ühik

Piirnormid (6)

Katsemeetod (7)

Minimaalne

Maksimaalne

Uurimismeetodil määratud oktaaniarv, RON

95,0

—

EN ISO 5164

Mootorimeetodil määratud oktaaniarv, MON

85,0

—

EN ISO 5163

Tihedus 15 °C juures

kg/m3

Teatada

ISO 3675

Aururõhk

kPa

40,0

60,0

EN ISO 13016-1 (DVPE)

Väävlisisaldus (8)
   (9)

mg/kg

—

10

EN ISO 20846

EN ISO 20884

Oksüdatsioonistabiilsus

minutid

360

EN ISO 7536

Olemasolev vaigusisaldus (lahustiga uhutud)

mg/(100 ml)

—

5

EN ISO 6246

Välimus

Määratakse välistemperatuuril või temperatuuril 15 °C, olenevalt sellest, kumb on kõrgem

Selge ja läbipaistev, nähtavate hõljuvate ja sadestunud saasteaineteta

Visuaalne kontroll

Etanool ja kõrgemad alkoholid (12)

% V/V

83

85

EN 1601

EN 13132

EN 14517

Kõrgemad alkoholid (C3–C8)

% V/V

—

2,0

Metanool

% V/V

0,5

Bensiin (10)

% V/V

Ülejäänu

EN 228

Fosfor

mg/l

0,3 (11)

ASTM D 3231

Veesisaldus

% V/V

0,3

ASTM E 1064

Anorgaaniliste kloriidide sisaldus

mg/l

1

ISO 6227

pHe

6,5

9,0

ASTM D 6423

Korrosiivsus vaskplaadikatsel (3 h 50 °C)

Klass

1. klass

EN ISO 2160

Happesus (väljendatud äädikhappena CH3COOH)

% m/m(mg/l)

—

0,005

(40)

ASTM D 1613

Süsiniku-vesiniku suhe

teatada

Süsiniku-hapniku suhe

teatada

| Tüüp: Diislikütus (B5) |
| --- |
| Näitaja | Ühik | Piirnormid (13) | Katsemeetod |
| Minimaalne | Maksimaalne |
| Tsetaaniarv (14) | | 52,0 | 54,0 | EN ISO 5165 |
| Tihedus 15 °C juures | kg/m3 | 833 | 837 | EN ISO 3675 |
| Fraktsioonkoostis: | | | | |
| — | 50 % punkt |

Tüüp: Diislikütus (B5)

Näitaja

Ühik

Piirnormid (13)

Katsemeetod

Minimaalne

Maksimaalne

Tsetaaniarv (14)

52,0

54,0

EN ISO 5165

Tihedus 15 °C juures

kg/m3

833

837

EN ISO 3675

Fraktsioonkoostis:

—

50 % punkt

°C

245

—

EN ISO 3405

| — | 95 % punkt |
| --- | --- |

—

95 % punkt

°C

345

350

EN ISO 3405

| — | Keemise lõpptemperatuur |
| --- | --- |

—

Keemise lõpptemperatuur

°C

—

370

EN ISO 3405

Leekpunkt

°C

55

—

EN 22719

Filtreeritavuspunkt (CFPP)

°C

—

–5

EN 116

Viskoossus 40 °C juures

mm2/s

2,3

3,3

EN ISO 3104

Polütsüklilised aromaatsed süsivesinikud

% m/m

2,0

6,0

EN 12916

Väävlisisaldus (15)

mg/kg

—

10

EN ISO 20846/EN ISO 20884

Korrosiivsus vaskplaadikatsel

—

1. klass

EN ISO 2160

Koksiarv Conradsoni järgi (10 % DR)

% m/m

—

0,2

EN ISO 10370

Tuhasisaldus

% m/m

—

0,01

EN ISO 6245

Veesisaldus

% m/m

—

0,02

EN ISO 12937

Neutralisatsiooniarv (tugev hape)

mg KOH/g

—

0,02

ASTM D 974

Oksüdatsioonistabiilsus (16)

mg/ml

—

0,025

EN ISO 12205

Määrimisvõime (HFRR kulumisjälje läbimõõt temperatuuril 60 °C)

μm

—

400

EN ISO 12156

Oksüdatsioonistabiilsus temperatuuril 110 °C (16)
   (18)

h

20,0

EN 14112

FAME (rasvhapete metüülestrid) (17)

% v/v

4,5

5,5

EN 14078

| Tüüp: Veeldatud naftagaas (LPG) |
| --- |
| Näitaja | Ühik | Kütus A | Kütus B | Katsemeetod |
| Koostis: | | | | ISO 7941 |
| C3 sisaldus | mahuprotsent | 30 ± 2 | 85 ± 2 | |
| C4 sisaldus | mahuprotsent | Ülejäänu (19) | Ülejäänu (20) | |
| < C3, > C4 | mahuprotsent | maks. 2 | maks. 2 | |
| Olefiinid | mahuprotsent | maks. 12 | maks. 15 | |
| Aurustusjääk | mg/kg | maks. 50 | maks. 50 | ISO 13757 võiEN 15470 |
| Vesi temperatuuril 0 °C | | veevaba | veevaba | EN 15469 |
| Väävli kogusisaldus | mg/kg | maks. 50 | maks. 50 | EN 24260 või
  ASTM 6667 |
| Vesiniksulfiid | | puudub | puudub | ISO 8819 |
| Korrosiivsus vaskplaadikatsel | klass | 1. klass | 1. klass | ISO 6251 (20) |
| Lõhn | | iseloomulik | iseloomulik | |
| Mootorimeetodil määratud oktaaniarv | | min. 89 | min. 89 | EN 589 B lisa |

Tüüp: Veeldatud naftagaas (LPG)

Näitaja

Ühik

Kütus A

Kütus B

Katsemeetod

Koostis:

ISO 7941

C3 sisaldus

mahuprotsent

30 ± 2

85 ± 2

C4 sisaldus

mahuprotsent

Ülejäänu (19)

Ülejäänu (20)

< C3, > C4

mahuprotsent

maks. 2

maks. 2

Olefiinid

mahuprotsent

maks. 12

maks. 15

Aurustusjääk

mg/kg

maks. 50

maks. 50

ISO 13757 võiEN 15470

Vesi temperatuuril 0 °C

veevaba

veevaba

EN 15469

Väävli kogusisaldus

mg/kg

maks. 50

maks. 50

EN 24260 või

ASTM 6667

Vesiniksulfiid

puudub

puudub

ISO 8819

Korrosiivsus vaskplaadikatsel

klass

1. klass

1. klass

ISO 6251 (20)

Lõhn

iseloomulik

iseloomulik

Mootorimeetodil määratud oktaaniarv

min. 89

min. 89

EN 589 B lisa

| Tüüp: Maagaas (NG)/biometaan
   (21) |
| --- |
| Näitaja | Ühik | Piirnormid (23) | Katsemeetod |
| Minimaalne | Maksimaalne |
| Etalonkütus G20 |
| Metaan | mooliprotsent | 100 | 99 | 100 |
| Ülejäänu (22) | mooliprotsent | — | — | 1 |
| N2 | mooliprotsent | | | |
| Väävlisisaldus (22) | mg/m3 | — | — | 10 |
| Wobbe'i indeks (24) (neto) | MJ/m3 | 48,2 | 47,2 | 49,2 |
| Etalonkütus G25 |
| Metaan | mooliprotsent | 86 | 84 | 88 |
| Ülejäänu (22) | mooliprotsent | — | — | 1 |
| N2 | mooliprotsent | 14 | 12 | 16 |
| Väävlisisaldus (23) | mg/m3 | — | — | 10 |
| Wobbe'i indeks (24) (neto) | MJ/m3 | 39,4 | 38,2 | 40,6 |

Tüüp: Maagaas (NG)/biometaan
   (21)

Näitaja

Ühik

Piirnormid (23)

Katsemeetod

Minimaalne

Maksimaalne

Etalonkütus G20

Metaan

mooliprotsent

100

99

100

Ülejäänu (22)

mooliprotsent

—

—

1

N2

mooliprotsent

Väävlisisaldus (22)

mg/m3

—

—

10

Wobbe'i indeks (24) (neto)

MJ/m3

48,2

47,2

49,2

Etalonkütus G25

Metaan

mooliprotsent

86

84

88

Ülejäänu (22)

mooliprotsent

—

—

1

N2

mooliprotsent

14

12

16

Väävlisisaldus (23)

mg/m3

—

—

10

Wobbe'i indeks (24) (neto)

MJ/m3

39,4

38,2

40,6

| Tüüp: Vesinik sisepõlemismootorite jaoks |
| --- |
| Näitaja | Ühik | Piirnormid | Katsemeetod |
| Minimaalne | Maksimaalne |
| Vesiniku puhtus | mooliprotsent | 98 | 100 | ISO 14687 |
| Süsivesinike üldsisaldus | μmol/mol | 0 | 100 | ISO 14687 |
| Vesi (25) | μmol/mol | 0 | (26) | ISO 14687 |
| Hapnik | μmol/mol | 0 | (26) | ISO 14687 |
| Argoon | μmol/mol | 0 | (26) | ISO 14687 |
| Lämmastik | μmol/mol | 0 | (26) | ISO 14687 |
| Süsinikoksiid | μmol/mol | 0 | 1 | ISO 14687 |
| Väävel | μmol/mol | 0 | 2 | ISO 14687 |
| Jäävad osakesed (27) | | | | ISO 14687 |

Tüüp: Vesinik sisepõlemismootorite jaoks

Näitaja

Ühik

Piirnormid

Katsemeetod

Minimaalne

Maksimaalne

Vesiniku puhtus

mooliprotsent

98

100

ISO 14687

Süsivesinike üldsisaldus

μmol/mol

0

100

ISO 14687

Vesi (25)

μmol/mol

0

(26)

ISO 14687

Hapnik

μmol/mol

0

(26)

ISO 14687

Argoon

μmol/mol

0

(26)

ISO 14687

Lämmastik

μmol/mol

0

(26)

ISO 14687

Süsinikoksiid

μmol/mol

0

1

ISO 14687

Väävel

μmol/mol

0

2

ISO 14687

Jäävad osakesed (27)

ISO 14687

| Tüüp: Vesinik vesinikkütuseelemendiga sõidukite jaoks |
| --- |
| Näitaja | Ühik | Piirnormid | Katsemeetod |
| Minimaalne | Maksimaalne |
| Vesinikkütus (28) | mooliprotsent | 99,99 | 100 | ISO 14687-2 |
| Gaaside üldsisaldus (29) | μmol/mol | 0 | 100 | |
| Süsivesinike üldsisaldus | μmol/mol | 0 | 2 | ISO 14687-2 |
| Vesi | μmol/mol | 0 | 5 | ISO 14687-2 |
| Hapnik | μmol/mol | 0 | 5 | ISO 14687-2 |
| Heelium (He), Lämmastik (N2), Argoon (Ar) | μmol/mol | 0 | 100 | ISO 14687-2 |
| CO2 | μmol/mol | 0 | 2 | ISO 14687-2 |
| CO | μmol/mol | 0 | 0,2 | ISO 14687-2 |
| Väävliühendite üldsisaldus | μmol/mol | 0 | 0,004 | ISO 14687-2 |
| Formaldehüüd (HCHO) | μmol/mol | 0 | 0,01 | ISO 14687-2 |
| Sipelghape (HCOOH) | μmol/mol | 0 | 0,2 | ISO 14687-2 |
| Ammoniaak (NH3) | μmol/mol | 0 | 0,1 | ISO 14687-2 |
| Halogeenitud ühendite üldsisaldus | μmol/mol | 0 | 0,05 | ISO 14687-2 |
| Tahkete osakeste suurus | μm | 0 | 10 | ISO 14687-2 |
| Tahkete osakeste kontsentratsioon | μg/l | 0 | 1 | ISO 14687-2 |

Tüüp: Vesinik vesinikkütuseelemendiga sõidukite jaoks

Näitaja

Ühik

Piirnormid

Katsemeetod

Minimaalne

Maksimaalne

Vesinikkütus (28)

mooliprotsent

99,99

100

ISO 14687-2

Gaaside üldsisaldus (29)

μmol/mol

0

100

Süsivesinike üldsisaldus

μmol/mol

0

2

ISO 14687-2

Vesi

μmol/mol

0

5

ISO 14687-2

Hapnik

μmol/mol

0

5

ISO 14687-2

Heelium (He), Lämmastik (N2), Argoon (Ar)

μmol/mol

0

100

ISO 14687-2

CO2

μmol/mol

0

2

ISO 14687-2

CO

μmol/mol

0

0,2

ISO 14687-2

Väävliühendite üldsisaldus

μmol/mol

0

0,004

ISO 14687-2

Formaldehüüd (HCHO)

μmol/mol

0

0,01

ISO 14687-2

Sipelghape (HCOOH)

μmol/mol

0

0,2

ISO 14687-2

Ammoniaak (NH3)

μmol/mol

0

0,1

ISO 14687-2

Halogeenitud ühendite üldsisaldus

μmol/mol

0

0,05

ISO 14687-2

Tahkete osakeste suurus

μm

0

10

ISO 14687-2

Tahkete osakeste kontsentratsioon

μg/l

0

1

ISO 14687-2

---

(1)  Spetsifikatsioonides esitatud väärtused on „tegelikud väärtused”. Nende piirnormide määramisel on kasutatud ISO 4259:2006 „Naftatooted. Katsemeetoditega seoses olevate täpsusandmete määramine ja rakendamine” tingimusi, minimaalsete väärtuste määramisel on võetud arvesse 2R positiivset minimaalset erinevust, maksimum- ja miinimumväärtuse kindlaksmääramisel on minimaalne erinevus 4R (R = korratavus).

Vaatamata sellele tehnilistel põhjustel vajalikule meetmele peaks kütusetootja eesmärgiks olema siiski nullväärtus, juhul kui ettenähtud maksimumväärtus on 2R, ning keskmine väärtus, juhul kui esitatud on maksimaalsed ja minimaalsed piirnormid. Kui on vaja selgitada kütuse vastavust spetsifikatsioonide nõuetele, tuleks rakendada ISO 4259:2006 tingimusi.

(2)  Kütus võib sisaldada oksüdatsiooniinhibiitoreid ja metallideaktivaatoreid, millega harilikult stabiliseeritakse puhastatud bensiini, kuid mitte detergente, dispergente ega solventnaftat.

(3)  Katseprotokollis märgitakse ära I tüübi katses kasutatud kütuse tegelik väävlisisaldus.

(4)  Ainus hapnikuühend, mida võib etalonkütusele taotluslikult lisada, on EN 15376 spetsifikatsioonile vastav etanool.

(5)  Etalonkütusele ei tohi taotluslikult lisada fosforit, rauda, mangaani ega pliid sisaldavaid ühendeid.

(6)  Spetsifikatsioonides esitatud väärtused on „tegelikud väärtused”. Nende piirnormide määramisel on kasutatud ISO 4259:2006 „Naftatooted. Katsemeetoditega seoses olevate täpsusandmete määramine ja rakendamine” tingimusi, minimaalsete väärtuste määramisel on võetud arvesse 2R positiivset minimaalset erinevust, maksimum— ja miinimumväärtuse kindlaksmääramisel on minimaalne erinevus 4R (R = korratavus).

Vaatamata sellele tehnilistel põhjustel vajalikule meetmele peaks kütusetootja eesmärgiks olema siiski nullväärtus, juhul kui ettenähtud maksimumväärtus on 2R, ning keskmine väärtus, juhul kui on esitatud maksimaalsed ja minimaalsed piirnormid. Kui on vaja selgitada kütuse vastavust spetsifikatsioonide nõuetele, tuleks rakendada ISO 4259:2006 tingimusi.

(7)  Vaidluste korral kasutatakse vaidluste lahendamise menetlusi ja katsemeetodi täpsusel põhinevat tulemuste tõlgendamist, mida on kirjeldatud EN ISO 4259:2006 standardis.

(8)  Kui tekib siseriiklik vaidlus väävlisisalduse üle, tuginetakse EN ISO 20846:2011 või EN ISO 20884:2011 sätetele sarnaselt EN 228 siseriikliku lisa viitele.

(9)  Katseprotokollis märgitakse ära I tüübi katses kasutatud kütuse tegelik väävlisisaldus.

(10)  Pliivaba bensiini sisalduse saab kindlaks määrata, kui võtta 100 protsenti ja lahutada sellest vee ja alkoholide protsendiline sisaldus.

(11)  Etalonkütusele ei tohi taotluslikult lisada fosforit, rauda, mangaani ega pliid sisaldavaid ühendeid.

(12)  Ainus hapnikuühend, mida võib etalonkütusele taotluslikult lisada, on EN 15376 spetsifikatsioonile vastav etanool.

(13)  Spetsifikatsioonides esitatud väärtused on „tegelikud väärtused”. Nende piirnormide määramisel on kasutatud ISO 4259:2006 „Naftatooted. Katsemeetoditega seoses olevate täpsusandmete määramine ja rakendamine” tingimusi, minimaalsete väärtuste määramisel on võetud arvesse 2R positiivset minimaalset erinevust, maksimum- ja miinimumväärtuse kindlaksmääramisel on minimaalne erinevus 4R (R = korratavus).

Vaatamata sellele tehnilistel põhjustel vajalikule meetmele peaks kütusetootja eesmärgiks olema siiski nullväärtus, juhul kui ettenähtud maksimumväärtus on 2R, ning keskmine väärtus, juhul kui on esitatud maksimaalsed ja minimaalsed piirnormid. Kui on vaja selgitada kütuse vastavust spetsifikatsioonide nõuetele, tuleks rakendada ISO 4259:2006 tingimusi.

(14)  Tsetaaniarvu diapasoon ei vasta 4R miinimumvahemiku nõuetele. Kui peaks tekkima siiski vaidlusi kütuse tarnija ja kasutaja vahel, võib kasutada vaidluste lahendamisel ISO 4259:2006 tingimusi, juhul kui ei piirduta ühekordse mõõtmisega, vaid tehakse vajaliku kordustäpsuse saavutamiseks piisaval hulgal korduvaid mõõtmisi.

(15)  Katseprotokollis märgitakse ära I tüübi katses kasutatud kütuse tegelik väävlisisaldus.

(16)  Kuigi oksüdatsioonikindlust kontrollitakse, on säilivusaeg tõenäoliselt piiratud. Ladustamistingimuste ja säilivusaja suhtes tuleks tarnijaga nõu pidada.

(17)  Rasvhapete metüülestrite (FAME) sisaldus vastavalt EN 14214 spetsifikatsioonile.

(18)  Oksüdatsiooni stabiilsust saab tõendada EN-ISO 12205:1995 või EN 14112:1996 abil. See nõue vaadatakse läbi oksüdatsiooni stabiilsuse näitajate ja katse piirmäärade CEN/TC19 hinnangute alusel.

(19)  Ülejäänu loetakse järgmiselt: Formula.

(20)  See meetod ei võimalda söövitavate ainete esinemist täpselt määrata juhul, kui proov sisaldab korrosiooniinhibiitoreid või muid kemikaale, mis vähendavad korrosiooni vaseribal. Seepärast on selliste ainete lisamine ainuüksi katsetulemuste mõjutamiseks keelatud.

(21)  „Biokütus” — transpordis kasutatav vedel- või gaaskütus, mis on toodetud biomassist.

(22)  Inertsed gaasid (muu kui N2) + C2 + C2+.

(23)  Väärtus, mis määratakse temperatuuril 293,2 K (20 °C) ja rõhul 101,3Pa.

(24)  Väärtus, mis määratakse temperatuuril 273,2 K (0 °C) ja rõhul 101,3 kPa.

(25)  Ei kondenseerita.

(26)  Vesi, hapnik, lämmastik ja argoon kokku: 1 900 μmol/mol.

(27)  Vesinik ei tohi sisaldada tolmu, liiva, mustust, vaike, õlisid ega muid aineid tangitava sõiduki (mootori) kütusesüsteemi seadmeid kahjustavas koguses.

(28)  Vesinikkütuse indeks määratakse kindlaks, lahutades 100 mooliprotsendist tabelis (gaaside üldsisaldus) loetletud gaasiliste koostisosade (v.a vesinik) üldsisalduse, väljendatuna mooliprotsentides. See on väiksem kõikide tabelis esitatud gaasiliste koostisosade (v.a vesinik) lubatud piirmäärade summast.

(29)  Gaaside üldsisalduse väärtus on tabelis loetletud koostisosade (v.a vesinik) väärtuste summa, välja arvatud tahked osakesed.

3. liide

Šassiidünamomeetrisüsteem

1.   Spetsifikatsioon

1.1.   Üldnõuded

| 1.1.1. | Dünamomeeter peab simuleerima sõidutakistust vastavalt ühele järgmistest liigitustest:






  a) | fikseeritud koormuskõveraga dünamomeeter, s.t dünamomeeter, mille füüsikalised omadused tagavad fikseeritud kujuga koormuskõvera; |
| --- | --- | --- |

1.1.1.

Dünamomeeter peab simuleerima sõidutakistust vastavalt ühele järgmistest liigitustest:

a)

fikseeritud koormuskõveraga dünamomeeter, s.t dünamomeeter, mille füüsikalised omadused tagavad fikseeritud kujuga koormuskõvera;

| b) | muudetava koormuskõveraga dünamomeeter, st dünamomeeter, mille puhul koormuskõvera kuju saab muuta vähemalt kahe teekoormuse parameetri muutmise kaudu. |
| --- | --- |

b)

muudetava koormuskõveraga dünamomeeter, st dünamomeeter, mille puhul koormuskõvera kuju saab muuta vähemalt kahe teekoormuse parameetri muutmise kaudu.

| 1.1.2. | Dünamomeetrite puhul, millel on elektriline inertsi simuleerimise seade, tuleb tõestada nende samaväärsust mehaaniliste inertsisüsteemidega. Samaväärsuse tõestamine viiakse läbi punktis 4 kirjeldatud viisil. |
| --- | --- |

1.1.2.

Dünamomeetrite puhul, millel on elektriline inertsi simuleerimise seade, tuleb tõestada nende samaväärsust mehaaniliste inertsisüsteemidega. Samaväärsuse tõestamine viiakse läbi punktis 4 kirjeldatud viisil.

| 1.1.3. | Juhul, kui šassiidünamomeetril ei ole võimalik kiiruste vahemikus 10–120 km/h simuleerida kogu sõidutakistust teel, soovitatakse kasutada punktis 1.2 määratletud omadustega šassiidünamomeetrit. |
| --- | --- |

1.1.3.

Juhul, kui šassiidünamomeetril ei ole võimalik kiiruste vahemikus 10–120 km/h simuleerida kogu sõidutakistust teel, soovitatakse kasutada punktis 1.2 määratletud omadustega šassiidünamomeetrit.

| 1.1.3.1. | Piduril neelduv koormus ja šassiidünamomeetri sisehõõrde mõju kiirusel 0–120 km/h on järgmine:

  valem Ap3-1:


  (ei ole negatiivne),
  kus:







  F | = | šassiidünamomeetril neelduv kogukoormus (N); |
| --- | --- | --- | --- |
| a | = | veeretakistusjõule vastav väärtus (N); |
| b | = | õhutakistuse koefitsiendile vastav väärtus (N/(km/h)2); |
| v | = | sõiduki kiirus (km/h); |
| F80 | = | koormus kiirusel 80 km/h (N). Sõidukite jaoks, mis ei suuda saavutada kiirust 80 km/h, määratakse alternatiivne koormus 8. liite tabelis Ap 8-1 esitatud sõiduki võrdluskiirusel vj. |

1.1.3.1.

Piduril neelduv koormus ja šassiidünamomeetri sisehõõrde mõju kiirusel 0–120 km/h on järgmine:

valem Ap3-1:

Formula (ei ole negatiivne),

kus:

F

=

šassiidünamomeetril neelduv kogukoormus (N);

a

=

veeretakistusjõule vastav väärtus (N);

b

=

õhutakistuse koefitsiendile vastav väärtus (N/(km/h)2);

v

=

sõiduki kiirus (km/h);

F80

=

koormus kiirusel 80 km/h (N). Sõidukite jaoks, mis ei suuda saavutada kiirust 80 km/h, määratakse alternatiivne koormus 8. liite tabelis Ap 8-1 esitatud sõiduki võrdluskiirusel vj.

1.2.   Erinõuded

| 1.2.1. | Dünamomeetri seadistus ei tohi aja jooksul muutuda. See ei tohi põhjustada sõiduki juures tajutavat vibratsiooni, mis võiks halvendada sõiduki tavapäraseid tööomadusi. |
| --- | --- |

1.2.1.

Dünamomeetri seadistus ei tohi aja jooksul muutuda. See ei tohi põhjustada sõiduki juures tajutavat vibratsiooni, mis võiks halvendada sõiduki tavapäraseid tööomadusi.

| 1.2.2. | Šassiidünamomeetril võib olla üks rull või kolmerattaliste kahe esirattaga sõidukite ja neljarattaliste sõidukite jaoks ka kaks rulli. Sellisel juhul käitatakse eesmise rulli abil otseselt või kaudselt inertsmasse ja võimsuseneeldurit. |
| --- | --- |

1.2.2.

Šassiidünamomeetril võib olla üks rull või kolmerattaliste kahe esirattaga sõidukite ja neljarattaliste sõidukite jaoks ka kaks rulli. Sellisel juhul käitatakse eesmise rulli abil otseselt või kaudselt inertsmasse ja võimsuseneeldurit.

| 1.2.3. | Koormuse näitu peab olema võimalik mõõta ja registreerida täpsusega ± 5 %. |
| --- | --- |

1.2.3.

Koormuse näitu peab olema võimalik mõõta ja registreerida täpsusega ± 5 %.

| 1.2.4. | Fikseeritud koormuskõveraga dünamomeetri puhul peab koormuse reguleerimise täpsus kiirusel 80 km/h või sõidukite puhul, mis ei suuda saavutada kiirust 80 km/h, punktis 1.1.3.1 osutatud etalonsõiduki kiirusel, milleks on vastavalt 30 km/h või 15 km/h, olema ± 5 %. Muudetava koormuskõveraga dünamomeetri puhul peab dünamomeetri koormust saama reguleerida sõidutakistusele vastavaks sõidukite kiirusel > 20 km/h täpsusega ± 5 % ja sõidukite kiirusel ≤ 20 km/h täpsusega ± 10 %. Väiksemate kiiruste puhul peab dünamomeetril neelduv võimsus olema positiivne. |
| --- | --- |

1.2.4.

Fikseeritud koormuskõveraga dünamomeetri puhul peab koormuse reguleerimise täpsus kiirusel 80 km/h või sõidukite puhul, mis ei suuda saavutada kiirust 80 km/h, punktis 1.1.3.1 osutatud etalonsõiduki kiirusel, milleks on vastavalt 30 km/h või 15 km/h, olema ± 5 %. Muudetava koormuskõveraga dünamomeetri puhul peab dünamomeetri koormust saama reguleerida sõidutakistusele vastavaks sõidukite kiirusel > 20 km/h täpsusega ± 5 % ja sõidukite kiirusel ≤ 20 km/h täpsusega ± 10 %. Väiksemate kiiruste puhul peab dünamomeetril neelduv võimsus olema positiivne.

| 1.2.5. | Pöörlevate osade koguinerts (vajaduse korral koos simuleeritud inertsiga) peab olema teada ning jääma katse puhul kasutatava inertsiklassi väärtuse suhtes vahemikku ± 10 kg. |
| --- | --- |

1.2.5.

Pöörlevate osade koguinerts (vajaduse korral koos simuleeritud inertsiga) peab olema teada ning jääma katse puhul kasutatava inertsiklassi väärtuse suhtes vahemikku ± 10 kg.

| 1.2.6. | Sõiduki kiirust mõõdetakse rulli pöörlemiskiiruse alusel (kahe rulliga dünamomeetri puhul esirulli pöörlemiskiiruse alusel). Kiiruste puhul üle 10 km/h peab mõõtmiste täpsus olema ± 1 km/h. Sõiduki läbitud tegelikku vahemaad mõõdetakse rulli pöörlemise alusel (kahe rulliga dünamomeetri puhul esirulli pöörlemise alusel). |
| --- | --- |

1.2.6.

Sõiduki kiirust mõõdetakse rulli pöörlemiskiiruse alusel (kahe rulliga dünamomeetri puhul esirulli pöörlemiskiiruse alusel). Kiiruste puhul üle 10 km/h peab mõõtmiste täpsus olema ± 1 km/h. Sõiduki läbitud tegelikku vahemaad mõõdetakse rulli pöörlemise alusel (kahe rulliga dünamomeetri puhul esirulli pöörlemise alusel).

2.   Dünamomeetri kalibreerimise menetlus

2.1.   Sissejuhatus

Käesolevas osas kirjeldatakse meetodit, mida kasutatakse dünamomeetri piduril neelduva koormuse määramiseks. Neelduv koormus koosneb hõõrdumisel neelduvast koormusest ja võimsuseneelduris neelduvast koormusest. Dünamomeeter pannakse tööle väljaspool katsekiiruste vahemikku. Seejärel ühendatakse dünamomeetri käivitamiseks kasutatav seade lahti; rulli pöörlemiskiirus väheneb. Rullide kineetiline energia hajub võimsuse neeldumise seadmes ja hõõrdumise tagajärjel. See meetod ei võta arvesse rullide sisehõõrdemõju erinevusi, mis tekivad vastavalt sellele, kas rullidel on sõiduk või mitte. Vabalt pöörleva tagumise rulli hõõrdumisest tulenevad mõjud jäetakse arvestamata.

2.2.   Koormusnäidiku kalibreerimine kiirusel 80 km/h või punktis 1.1.3.1 osutatud kiirustel sõidukite puhul, mis ei suuda saavutada kiirust 80 km/h.

Koormusnäidiku kalibreerimiseks kiirusel 80 km/h või punktis 1.1.3.1 osutatud sõidukite puhul, mis ei suuda saavutada kiirust 80 km/h, tuleb kasutada järgmist menetlust neelduva koormuse funktsioonina (vt ka joonis Ap 3-1):

2.2.1.   Määratakse rulli pöörlemiskiirus (kui seda ei ole tehtud varem). Selleks võib kasutada lisamõõteratast, pöörete loendurit või mõnda muud meetodit.

2.2.2.   Sõiduk paigutatakse dünamomeetrile või kasutatakse mõnda muud meetodit dünamomeetri töölerakendamiseks.

2.2.3.   Kasutatavale inertsiklassile vastava inertsi simuleerimiseks kasutatakse vastavat hooratast või mõnda muud süsteemi.

Joonis Ap 3-1

Šassiidünamomeetris neelduvat võimsust illustreeriv joonis

Image

Selgitus:

| | | |
| --- | --- | --- |

Formula

Formula

Formula

2.2.4.   Dünamomeeter viiakse sõiduki kiirusele 80 km/h või punktis 1.1.3.1 osutatud võrdluskiirusele sõidukite puhul, mis ei suuda saavutada kiirust 80 km/h.

2.2.5.   Registreeritakse koormuse näit Fi (N).

2.2.6.   Dünamomeeter viiakse sõiduki kiirusele 90 km/h või punktis 1.1.3.1 osutatud vastavale võrdluskiirusele, millele lisatakse 5 km/h sõidukite puhul, mis ei suuda saavutada kiirust 80 km/h.

2.2.7.   Dünamomeetri käivitamiseks kasutatav seade ühendatakse lahti.

2.2.8.   Registreeritakse aeg, mis dünamomeetril kulub kiiruselt 85 km/h kiiruseni 75 km/h jõudmiseks või sõidukitel, mis ei suuda saavutada kiirust 80 km/h, nagu on ette nähtud 8. liite tabelis Ap8-1, registreeritakse aeg vahemikus vj + 5 km/h kuni vj – 5 km/h.

2.2.9.   Võimsuseneeldur reguleeritakse erinevale tasemele.

2.2.10.   Punktides 2.2.4–2.2.9 kirjeldatud toiminguid korratakse piisav arv kordi, et kasutatav koormuste vahemik saaks kaetud.

2.2.11.   Arvutatakse neelduv koormus, kasutades valemit:

valem Ap3-2:

Formula

kus:

| F | = | neelduv koormus (N); |
| --- | --- | --- |
| mi | = | ekvivalentne inertsmass (kg) (välja arvatud vaba tagumise rulli inertsimõju); |
| Δ v | = | kiiruse muut (m/s) (10 km/h = 2,775 m/s); |
| Δ t | = | aeg, mis kulub rullil kiiruselt 85 km/h kiiruseni 75 km/h jõudmiseks või sõidukitel, mis ei suuda saavutada kiirust 80 km/h, kiiruselt 35–25 km/h vastavalt kiirusele 20–10 km/h jõudmiseks, nagu on ette nähtud 7. liite tabelis Ap7-1. |

F

=

neelduv koormus (N);

mi

=

ekvivalentne inertsmass (kg) (välja arvatud vaba tagumise rulli inertsimõju);

Δ v

=

kiiruse muut (m/s) (10 km/h = 2,775 m/s);

Δ t

=

aeg, mis kulub rullil kiiruselt 85 km/h kiiruseni 75 km/h jõudmiseks või sõidukitel, mis ei suuda saavutada kiirust 80 km/h, kiiruselt 35–25 km/h vastavalt kiirusele 20–10 km/h jõudmiseks, nagu on ette nähtud 7. liite tabelis Ap7-1.

2.2.12.   Joonisel Ap3-2 on näidatud 80 km/h juures mõõdetud koormus 80 km/h juures neelduva koormuse funktsioonina.

Joonis Ap 3-2

80 km/h juures mõõdetud koormus 80 km/h juures neelduva koormuse funktsioonina

Image

2.2.13.   Punktides 2.2.3–2.2.12 kirjeldatud toiminguid tuleb korrata kõigi kasutatavate inertsiklasside puhul.

2.3.   Koormusindikaatori kalibreerimine muudel kiirustel

Punktis 2.2 kirjeldatud menetlust korratakse valitud kiiruste puhul nii tihti kui vaja.

2.4.   Jõu või pöördemomendi kalibreerimine

Sama menetlust kasutatakse ka jõu ja pöördemomendi kalibreerimiseks.

3.   Koormuskõvera kontroll

3.1.   Menetlus

Koormuse reguleerimise täpsust kiirusel 80 km/h või punktis 1.1.3.1 osutatud võrdluskiirusel sõidukite puhul, mis ei suuda saavutada kiirust 80 km/h, kontrollitakse järgmiselt.

| 3.1.1. | Sõiduk paigutatakse dünamomeetrile või kasutatakse mõnda muud meetodit dünamomeetri töölerakendamiseks. |
| --- | --- |

3.1.1.

Sõiduk paigutatakse dünamomeetrile või kasutatakse mõnda muud meetodit dünamomeetri töölerakendamiseks.

| 3.1.2. | Dünamomeeter reguleeritakse neelduvale koormusele (F80) kiirusel 80 km/h või sõidukite puhul, mis ei suuda saavutada kiirust 80 km/h, neelduvale koormusele Fvj punktis 1.1.3.1 osutatud sõiduki vastaval piirkiirusel vj. |
| --- | --- |

3.1.2.

Dünamomeeter reguleeritakse neelduvale koormusele (F80) kiirusel 80 km/h või sõidukite puhul, mis ei suuda saavutada kiirust 80 km/h, neelduvale koormusele Fvj punktis 1.1.3.1 osutatud sõiduki vastaval piirkiirusel vj.

| 3.1.3. | Registreeritakse neelduva koormuse väärtused kiirusel 120, 100, 80, 60, 40 ja 20 km/h või sõidukite puhul, mis ei suuda saavutada kiirust 80 km/h, punktis 1.1.3.1 osutatud piirkiirusel vj. |
| --- | --- |

3.1.3.

Registreeritakse neelduva koormuse väärtused kiirusel 120, 100, 80, 60, 40 ja 20 km/h või sõidukite puhul, mis ei suuda saavutada kiirust 80 km/h, punktis 1.1.3.1 osutatud piirkiirusel vj.

| 3.1.4. | Joonestatakse kõver F(V) ning kontrollitakse selle vastavust käesoleva liite punkti 1.1.3.1 nõuetele. |
| --- | --- |

3.1.4.

Joonestatakse kõver F(V) ning kontrollitakse selle vastavust käesoleva liite punkti 1.1.3.1 nõuetele.

| 3.1.5. | Punktides 3.1.1–3.1.4 kirjeldatud menetlust korratakse muude F80 väärtuste ning teiste inertsi väärtuste puhul. |
| --- | --- |

3.1.5.

Punktides 3.1.1–3.1.4 kirjeldatud menetlust korratakse muude F80 väärtuste ning teiste inertsi väärtuste puhul.

4   Simuleeritud inertsi kontrollimine

4.1.   Eesmärk

Käesolevas liites kirjeldatud meetod võimaldab kontrollida, kas koguinertsi simuleerimine dünamomeetril on töötsükli sõidufaasis rahuldavalt läbi viidud. Dünamomeetri tootja määratleb meetodi spetsifikatsioonide kontrollimiseks vastavalt punktile 4.3.

4.2.   Põhimõte

4.2.1.   Töövõrrandite koostamine

Kuna dünamomeetri kasutamisel leiavad aset rulli(de) pöörlemiskiiruse muutused, võib jõudu rulli(de) pinnal väljendada valemiga:

valem Ap3-3:

Formula

kus:

| F | = | jõud rulli(de) pinnal (N); |
| --- | --- | --- |
| I | = | dünamomeetri koguinerts (sõiduki ekvivalentne inerts); |
| IM | = | dünamomeetri mehaaniliste masside inerts; |
| γ | = | tangentsiaalkiirendus rulli pinnal; |
| FF1 | = | inertsjõud. |

F

=

jõud rulli(de) pinnal (N);

I

=

dünamomeetri koguinerts (sõiduki ekvivalentne inerts);

IM

=

dünamomeetri mehaaniliste masside inerts;

γ

=

tangentsiaalkiirendus rulli pinnal;

FF1

=

inertsjõud.

Märkus: Lisatud on selle valemi selgitus koos viitega mehaaniliselt simuleeritud inertsiga dünamomeetritele.

Seega väljendatakse koguinertsi järgmiselt:

valem Ap3-4:

Formula

kus:

| | Im võib arvutada või mõõta tavapäraste meetodite abil; |
| --- | --- |

Im võib arvutada või mõõta tavapäraste meetodite abil;

| | F1 saab mõõta dünamomeetril; |
| --- | --- |

F1 saab mõõta dünamomeetril;

| | γ saab arvutada rullide ringkiiruse põhjal. |
| --- | --- |

γ saab arvutada rullide ringkiiruse põhjal.

Koguinerts (I) määratakse kiirendus- või aeglustuskatse käigus, lähtudes väärtustest, mis on suuremad või sama suured kui töötsükli käigus saadud väärtused.

4.2.2.   Koguinertsi arvutamisel kohaldatav nõue

Katse- ja arvutusmeetodid peavad võimaldama määrata koguinertsi I suhtelise veaga (DI/I), mis on väiksem kui ± 2 %.

4.3.   Spetsifikatsioon

4.3.1.   Simuleeritud koguinertsi I mass peab vastama ekvivalentse inertsi teoreetilisele väärtusele (vt 5. liide) järgmistes piirides:

| 4.3.1.1. | iga hetkväärtuse puhul ± 5 % teoreetilisest väärtusest; |
| --- | --- |

4.3.1.1.

iga hetkväärtuse puhul ± 5 % teoreetilisest väärtusest;

| 4.3.1.2. | tsükli iga faasi kohta arvutatud keskmise väärtuse puhul ± 2 % teoreetilisest väärtusest.
  Punktis 4.3.1.1 sätestatud lubatud hälvet suurendatakse tsükli alustamisel ühe sekundi vältel ning käsikäigukastiga sõidukite puhul käikude vahetamisel kahe sekundi vältel ± 50 %. |
| --- | --- |

4.3.1.2.

tsükli iga faasi kohta arvutatud keskmise väärtuse puhul ± 2 % teoreetilisest väärtusest.

Punktis 4.3.1.1 sätestatud lubatud hälvet suurendatakse tsükli alustamisel ühe sekundi vältel ning käsikäigukastiga sõidukite puhul käikude vahetamisel kahe sekundi vältel ± 50 %.

4.4.   Kontrollimenetlus

4.4.1.   Kontrollimine toimub iga katse puhul kogu II lisa 6. liites määratletud katsetsükli vältel.

4.4.2.   Kui punktis 4.3 kehtestatud nõuded on täidetud hetkekiirendustega, mis on vähemalt kolm korda suuremad või väiksemad kui teoreetilise tsükli seeriates saadud väärtused, ei ole punktis 4.4.1 kirjeldatud kontrollimine siiski vajalik.

4. liide

Heitgaasilahjendussüsteem

1.   Süsteemi spetsifikatsioon

1.1.   Süsteemi ülevaade

Kasutatakse täisvoolu-lahjendussüsteemi. See nõuab sõiduki heitgaaside pidevat lahjendamist kontrollitud tingimustes välisõhuga. Heitgaaside ja lahjendusõhu segu kogumaht mõõdetakse ning analüüsimiseks kogutakse selle mahu suhtes püsivalt proportsionaalne proov. Saasteainete kogused määratakse proovis leiduva kontsentratsiooni põhjal, mida korrigeeritakse välisõhu saasteainesisalduse ja katseperioodi kogu vooluhulga suhtes. Heitgaasilahjendussüsteem koosneb ülekandetorust, segamiskambrist ja lahjendustunnelist, lahjendusõhu konditsioneerimisseadmest, imurseadmest ja voolumõõturist. Lahjendustunnelisse paigaldatakse proovivõtturid, nagu on ette nähtud 3., 4. ja 5. liites. Käesolevas punktis kirjeldatud segamiskamber kujutab endast anumat (näiteks sellist, nagu on kujutatud joonistel Ap 4-1 ja Ap 4-2), milles sõiduki heitgaasid ja lahjendusõhk segunevad, moodustades kambri väljalaskeava juures homogeense segu.

1.2.   Üldnõuded

1.2.1.   Sõiduki heitgaase lahjendatakse piisava koguse välisõhuga, vältimaks vee kondenseerumist proovivõtu- ja mõõtesüsteemis katse käigus esineda võivate mis tahes tingimuste puhul.

1.2.2.   Õhu ja heitgaasi segu peab proovivõtturi asukohas olema homogeenne (vt punkt 1.3.3). Proovivõttur peab võtma lahjendatud heitgaasidest representatiivse proovi.

1.2.3.   Süsteem peab võimaldama mõõta lahjendatud heitgaaside üldmahtu.

1.2.4.   Proovivõtusüsteem peab olema gaasitihe. Muutuval lahjendamisel põhineva proovivõtusüsteemi ehitus ja materjalid peavad olema sellised, et need ei mõjutaks saasteaine kontsentratsiooni lahjendatud heitgaasis. Kui süsteemi mõni komponent (soojusvaheti, tsüklon, ülelaadur vms) muudab saasteaine kontsentratsiooni lahjendatud heitgaasis ning viga ei ole võimalik parandada, võetakse vastava saasteaine proov asjaomasest komponendist ülesvoolu.

1.2.5.   Kõik lahjendussüsteemi osad, mis puutuvad kokku lahjendamata ja lahjendatud heitgaasiga, peavad olema konstrueeritud nii, et tahkete osakeste sadestumine või muutumine oleks võimalikult vähene. Kõik osad peavad olema valmistatud elektrit juhtivast materjalist, mis ei reageeri heitgaasi komponentidega, ning need peavad olema maandatud, et vältida elektrostaatilist toimet.

1.2.6.   Kui katsetatav sõiduk on varustatud mitmeharulise väljalasketoruga, ühendatakse ühendustorud omavahel võimalikult sõiduki lähedal, häirimata seejuures selle tööd.

1.2.7.   Muutuvlahjendusega proovivõtusüsteemi ehitus peab võimaldama võtta heitgaasidest proove nii, et vasturõhk väljalasketoru ava juures oluliselt ei muutuks.

1.2.8.   Sõiduki ja lahjendussüsteemi vaheline ühendustoru peab olema konstrueeritud nii, et soojuskadu oleks minimaalne.

1.3.   Erinõuded

1.3.1.   Ühendus sõiduki väljalaskesüsteemiga

Sõiduki väljalasketorude ja lahjendussüsteemi vaheline ühendustoru peab olema võimalikult lühike ja vastama järgmistele nõuetele:

| a) | selle pikkus peab olema alla 3,6 m või soojusisolatsiooniga toru puhul alla 6,1 m. Toru sisediameeter ei või olla suurem kui 105 mm; |
| --- | --- |

a)

selle pikkus peab olema alla 3,6 m või soojusisolatsiooniga toru puhul alla 6,1 m. Toru sisediameeter ei või olla suurem kui 105 mm;

| b) | see ei tohi muuta katsetatava sõiduki süsteemiga ühendamata väljalasketorudes mõõdetud staatilist rõhku kiirusel 50 km/h rohkem kui ± 0,75 kPa võrra või kogu katse vältel rohkem kui ± 1,25 kPa võrra. Rõhku mõõdetakse väljalasketorus või sama diameetriga pikendustorus toruotsale võimalikult lähedal. Proovivõtusüsteemi, mis on suuteline hoidma staatilist rõhku täpsusega ± 0,25 kPa, võidakse kasutada juhul, kui sõiduki tootja esitab tehnilisele teenistusele kirjaliku taotluse, milles ta põhjendab väiksema lubatud hälbe kasutamise vajalikkust; |
| --- | --- |

b)

see ei tohi muuta katsetatava sõiduki süsteemiga ühendamata väljalasketorudes mõõdetud staatilist rõhku kiirusel 50 km/h rohkem kui ± 0,75 kPa võrra või kogu katse vältel rohkem kui ± 1,25 kPa võrra. Rõhku mõõdetakse väljalasketorus või sama diameetriga pikendustorus toruotsale võimalikult lähedal. Proovivõtusüsteemi, mis on suuteline hoidma staatilist rõhku täpsusega ± 0,25 kPa, võidakse kasutada juhul, kui sõiduki tootja esitab tehnilisele teenistusele kirjaliku taotluse, milles ta põhjendab väiksema lubatud hälbe kasutamise vajalikkust;

| c) | see ei tohi muuta heitgaasi omadusi; |
| --- | --- |

c)

see ei tohi muuta heitgaasi omadusi;

| d) | kui kasutatakse elastomeerühendusi, peavad need olema termiliselt võimalikult püsivad ja heitgaasiga võimalikult vähe kokku puutuma. |
| --- | --- |

d)

kui kasutatakse elastomeerühendusi, peavad need olema termiliselt võimalikult püsivad ja heitgaasiga võimalikult vähe kokku puutuma.

1.3.2.   Lahjendusõhu konditsioneerimine

Heitgaasi esmaseks lahjendamiseks püsimahuproovivõtutunnelis (CVS-tunnelis) kasutatav lahjendusõhk lastakse läbi filtreeriva materjali, mis suudab vähendada filtrit kõige kergemini läbiva suurusega osakeste hulka ≥ 99,95 %, või läbi filtri, mille klass on standardi EN 1822:1998 järgi vähemalt H13. See vastab HEPA-filtri (High Efficiency Particulate Air) spetsifikatsioonile. Soovi korral võib juhtida lahjendusõhu läbi puusöekihi, enne kui see HEPA filtrisse juhitakse. Enne HEPA-filtrit ja pärast söefiltrit (kui seda kasutatakse) on soovitav paigaldada veel lisaks jämeosakeste filter. Tootja nõudmise korral võetakse heade inseneritavade kohaselt lahjendusõhu proov tunneli taustosakeste fooni määramiseks, mis seejärel lahutatakse lahjendatud heitgaasis mõõdetud väärtustest.

1.3.3.   Lahjendustunnel

Nähakse ette võimalused sõiduki heitgaasi ja lahjendusõhu segamiseks. Kasutada võib segamisdüüsi. Rõhk segamiskambris ei tohi erineda atmosfäärirõhust rohkem kui ± 0,25 kPa, minimeerimaks selle mõju tingimustele väljalasketorus ning piiramaks rõhukadu lahjendusõhu konditsioneerimisseadmes (kui see on olemas). Segu homogeensus proovivõtturi asukoha mis tahes ristlõikel ei tohi erineda rohkem kui ± 2 % nende väärtuste keskmisest, mis on saadud vähemalt viiest punktist, mis asuvad gaasivoolu ristlõike diameetril üksteisest võrdsel kaugusel. Tahkete osakeste heidete proovivõtuks kasutatakse lahjendustunnelit, mis:

| a) | koosneb elektrit juhtivast materjalist valmistatud sirgest maandatud torust; |
| --- | --- |

a)

koosneb elektrit juhtivast materjalist valmistatud sirgest maandatud torust;

| b) | peab olema piisavalt väikese läbimõõduga, et tekiks turbulentne vool (Reynoldsi arv ≥ 4 000), ja piisavalt pikk, et heitgaasid ja lahjendusõhk saaksid täielikult seguneda; |
| --- | --- |

b)

peab olema piisavalt väikese läbimõõduga, et tekiks turbulentne vool (Reynoldsi arv ≥ 4 000), ja piisavalt pikk, et heitgaasid ja lahjendusõhk saaksid täielikult seguneda;

| c) | peab olema vähemalt 200 mm diameetriga; |
| --- | --- |

c)

peab olema vähemalt 200 mm diameetriga;

| d) | võib olla isoleeritud. |
| --- | --- |

d)

võib olla isoleeritud.

1.3.4.   Imurseade

See seade võib töötada mitmel kindlaksmääratud kiirusel, et tagada piisav gaasivool vee kondenseerumise ärahoidmiseks. See tulemus saavutatakse üldjuhul, kui voolukiirus on:

| a) | sõidutsükli kiirendamistel tekkivast maksimaalsest heitgaasivoolust kaks korda suurem või |
| --- | --- |

a)

sõidutsükli kiirendamistel tekkivast maksimaalsest heitgaasivoolust kaks korda suurem või

| b) | piisav tagamaks, et CO2 kontsentratsioon lahjendatud heitgaaside kogumiskotis on bensiini ja diislikütuse puhul alla 3 mahuprotsendi, veeldatud naftagaasi puhul alla 2,2 mahuprotsendi ning maagaasi/biometaani puhul alla 1,5 mahuprotsendi. |
| --- | --- |

b)

piisav tagamaks, et CO2 kontsentratsioon lahjendatud heitgaaside kogumiskotis on bensiini ja diislikütuse puhul alla 3 mahuprotsendi, veeldatud naftagaasi puhul alla 2,2 mahuprotsendi ning maagaasi/biometaani puhul alla 1,5 mahuprotsendi.

1.3.5.   Mahu mõõtmine esmase lahjendamise süsteemis

Püsimahuproovi võtmise seadmega kogutud lahjendatud heitgaasi üldmahu mõõtmiseks kasutatava meetodi puhul peab mõõtmistäpsus kõikides töötingimustes olema ± 2 %. Kui seade ei suuda kompenseerida heitgaaside ja lahjendusõhu segu temperatuuri muutusi mõõtepunktis, tuleb kasutada soojusvahetit, et temperatuur püsiks kindlaksmääratud töötemperatuurist ± 6 K piires. Vajaduse korral võib mahumõõteseadme kaitseks kasutada nt tsüklonit, jämefiltrit vms. Temperatuuriandur peab olema paigaldatud vahetult enne mahumõõteseadet. Temperatuurianduri mõõtetäpsus ja korratavus peab olema ± 1 K ja selle reageerimisaeg 62 % juures antud temperatuurimuutusest peab olema 0,1 sek (silikoonõlis mõõdetud väärtus). Rõhu erinevus atmosfäärirõhust registreeritakse mahumõõteseadmest ülesvoolu ja vajaduse korral allavoolu. Rõhu mõõtmisel peab mõõtetäpsus ja korratavus olema kogu katse vältel ± 0,4 kPa.

1.4.   Soovitatava süsteemi kirjeldus

Joonistel Ap 4-1 ja 4-2 on kujutatud kahte tüüpi soovitatavaid heitgaasilahjendussüsteeme, mis vastavad käesoleva lisa nõuetele. Kuna täpseid tulemusi on võimalik saada erinevaid konfiguratsioone kasutades, ei ole skeemi täpne järgimine vajalik. Lisateabe hankimiseks ja erinevate osade talitluse juhtimiseks võib kasutada täiendavaid komponente, näiteks erinevaid seadmeid, ventiile, solenoide ja lüliteid.

1.4.1.   Mahtpumbaga täisvoolu-lahjendussüsteem

Joonis Ap 4-1

Mahtpumbaga lahjendussüsteem

Image

Mahtpumbaga (PDP) täisvoolu-lahjendussüsteem vastab käesoleva lisa nõuetele, kasutades püsival temperatuuril ja rõhul pumpa läbiva gaasihulga mõõtmise meetodit. Üldmaht määratakse kalibreeritud mahtpumba pöörete arvu lugemise teel. Proportsionaalse proovi saamiseks võetakse proov püsival voolukiirusel pumba, voolumõõturi ja voolu reguleerimise ventiili abil. Kogumisseade koosneb järgmistest osadest:

| 1.4.1.1. | lahjendusõhu filter (DAF) (vt DAF joonisel Ap 4-1), mida võib vajaduse korral eelnevalt kuumutada. Filter koosneb järgmistest järjestikku paigutatud filtritest: aktiivsöefilter (sissevooluküljel, vabatahtlik) ja HEPA-filter (väljavooluküljel). Enne HEPA-filtrit ja pärast söefiltrit (kui seda kasutatakse) on soovitatav paigaldada täiendav jämeosakeste filter. Söefiltri otstarve on vähendada ja stabiliseerida lahjendusõhus sisalduvate välisõhu heitgaaside süsivesinike kontsentratsiooni; |
| --- | --- |

1.4.1.1.

lahjendusõhu filter (DAF) (vt DAF joonisel Ap 4-1), mida võib vajaduse korral eelnevalt kuumutada. Filter koosneb järgmistest järjestikku paigutatud filtritest: aktiivsöefilter (sissevooluküljel, vabatahtlik) ja HEPA-filter (väljavooluküljel). Enne HEPA-filtrit ja pärast söefiltrit (kui seda kasutatakse) on soovitatav paigaldada täiendav jämeosakeste filter. Söefiltri otstarve on vähendada ja stabiliseerida lahjendusõhus sisalduvate välisõhu heitgaaside süsivesinike kontsentratsiooni;

| 1.4.1.2. | ülekandetoru (TT), mille kaudu sõiduki heitgaasid viiakse lahjendustunnelisse (DT), kus heitgaasid ja lahjendusõhk segunevad homogeenselt; |
| --- | --- |

1.4.1.2.

ülekandetoru (TT), mille kaudu sõiduki heitgaasid viiakse lahjendustunnelisse (DT), kus heitgaasid ja lahjendusõhk segunevad homogeenselt;

| 1.4.1.3. | mahtpump (PDP), mis tekitab õhu ja heitgaasi segu püsimahuvoolu. PDP pöörete arvu ja sellega seonduva temperatuuri ja rõhumõõtmise teel määratakse voolukiirus; |
| --- | --- |

1.4.1.3.

mahtpump (PDP), mis tekitab õhu ja heitgaasi segu püsimahuvoolu. PDP pöörete arvu ja sellega seonduva temperatuuri ja rõhumõõtmise teel määratakse voolukiirus;

| 1.4.1.4. | soojusvaheti (HE), millel on piisav võimsus, tagamaks, et vahetult enne mahtpumpa asuvas punktis mõõdetud õhu ja heitgaasi segu temperatuur jääks kogu katse vältel kavandatud töötemperatuurist vahemikku ± 6 K. See seade ei tohi mõjutada järgnevalt analüüsiks võetud lahjendatud gaaside saasteainete kontsentratsioone. |
| --- | --- |

1.4.1.4.

soojusvaheti (HE), millel on piisav võimsus, tagamaks, et vahetult enne mahtpumpa asuvas punktis mõõdetud õhu ja heitgaasi segu temperatuur jääks kogu katse vältel kavandatud töötemperatuurist vahemikku ± 6 K. See seade ei tohi mõjutada järgnevalt analüüsiks võetud lahjendatud gaaside saasteainete kontsentratsioone.

| 1.4.1.5. | Segamiskamber (MC), kus heitgaas ja õhk segatakse homogeenselt ning mis võib asetseda sõiduki läheduses, nii et ülekandetoru (TT) oleks võimalikult lühike. |
| --- | --- |

1.4.1.5.

Segamiskamber (MC), kus heitgaas ja õhk segatakse homogeenselt ning mis võib asetseda sõiduki läheduses, nii et ülekandetoru (TT) oleks võimalikult lühike.

1.4.2.   Kriitilise voolu Venturi toruga lahjendussüsteem

Joonis Ap 4-2

Kriitilise voolu Venturi toruga lahjendussüsteem

Image

Kriitilise voolu Venturi toru (CFV) kasutamine täisvoolu-lahjendussüsteemis tugineb kriitilise voolu põhimõtetele voolumehaanikas. Heitgaasi ja lahjendusõhu muutuva segu voolukiirust hoitakse helikiirusel, mis on võrdeline gaasi temperatuuri ruutjuurega. Vooluhulka mõõdetakse, arvutatakse ja integreeritakse katse vältel pidevalt. Täiendava kriitilise voolu Venturi toru kasutamine tagab lahjendustunnelist võetavate gaasiproovide proportsionaalsuse. Kuna rõhk ja temperatuur on mõlema Venturi toru sisselaskeava juures samad, on proovivõtmiseks kõrvalejuhitud gaasivoolu maht proportsionaalne lahjendatud heitgaasisegu üldmahuga ning käesoleva lisa nõuded on seega täidetud. Kogumisseade koosneb järgmistest osadest:

| 1.4.2.1. | lahjendusõhu filter (DAF), mida võib vajaduse korral eelnevalt kuumutada. Filter koosneb järgmistest järjestikku paigutatud filtritest: aktiivsöefilter (sissevooluküljel, vabatahtlik) ja HEPA-filter (väljavooluküljel). Enne HEPA-filtrit ja pärast söefiltrit (kui seda kasutatakse) on soovitatav paigaldada täiendav jämeosakeste filter. Söefiltri otstarve on vähendada ja stabiliseerida lahjendusõhus sisalduvate välisõhu heitgaaside süsivesinike kontsentratsiooni; |
| --- | --- |

1.4.2.1.

lahjendusõhu filter (DAF), mida võib vajaduse korral eelnevalt kuumutada. Filter koosneb järgmistest järjestikku paigutatud filtritest: aktiivsöefilter (sissevooluküljel, vabatahtlik) ja HEPA-filter (väljavooluküljel). Enne HEPA-filtrit ja pärast söefiltrit (kui seda kasutatakse) on soovitatav paigaldada täiendav jämeosakeste filter. Söefiltri otstarve on vähendada ja stabiliseerida lahjendusõhus sisalduvate välisõhu heitgaaside süsivesinike kontsentratsiooni;

| 1.4.2.2. | segamiskamber (MC), kus heitgaas ja õhk segatakse homogeenselt ning mis võib asetseda sõiduki läheduses, nii et ülekandetoru (TT) oleks võimalikult lühike; |
| --- | --- |

1.4.2.2.

segamiskamber (MC), kus heitgaas ja õhk segatakse homogeenselt ning mis võib asetseda sõiduki läheduses, nii et ülekandetoru (TT) oleks võimalikult lühike;

| 1.4.2.3. | lahjendustunnel (DT), kust võetakse tahkete osakeste proovid; |
| --- | --- |

1.4.2.3.

lahjendustunnel (DT), kust võetakse tahkete osakeste proovid;

| 1.4.2.4. | mõõtesüsteemi kaitseks võib kasutada nt tsüklonit, jämeosakeste filtrit vms; |
| --- | --- |

1.4.2.4.

mõõtesüsteemi kaitseks võib kasutada nt tsüklonit, jämeosakeste filtrit vms;

| 1.4.2.5. | kriitilise voolu Venturi toru (CFV) lahjendatud heitgaasi vooluhulga mõõtmiseks; |
| --- | --- |

1.4.2.5.

kriitilise voolu Venturi toru (CFV) lahjendatud heitgaasi vooluhulga mõõtmiseks;

| 1.4.2.6. | puhur (BL), mille võimsus on piisav lahjendatud heitgaasi üldkoguse käitlemiseks. |
| --- | --- |

1.4.2.6.

puhur (BL), mille võimsus on piisav lahjendatud heitgaasi üldkoguse käitlemiseks.

2.   Püsimahuproovisüsteemi (CVS-süsteemi) kalibreerimismenetlus

2.1.   Üldnõuded

Püsimahuproovi süsteemi (CVS-süsteemi) kalibreeritakse täpse voolumõõturi ja piiramisseadme abil. Süsteemi läbivat vooluhulka mõõdetakse erinevatel rõhu väärtustel, samuti registreeritakse süsteemi kontrollparameetrid ja seostatakse need vooluga. Kasutatakse dünaamilist voolumõõturit, mis võimaldab teostada mõõtmisi püsimahuproovi võtmisel esinevate suurte voolukiiruste juures. Seadme sertifitseeritud täpsus peab olema vastavuses heakskiidetud siseriikliku või rahvusvahelise standardiga.

2.1.1.   Võib kasutada eri tüüpi voolumõõtureid, näiteks kalibreeritud Venturi toru, laminaarset voolumõõturit või kalibreeritud turbiinmõõturit, tingimusel, et tegemist on käesoleva liite punkti 1.3.5 nõuetele vastavate dünaamiliste mõõtesüsteemidega.

2.1.2.   Järgmistes punktides kirjeldatakse üksikasjalikult PDP- ja CFV-seadmete kalibreerimismeetodeid, mille puhul kasutatakse piisavalt täpset laminaarset voolumõõturit ning kontrollitakse ühtlasi statistiliselt kalibreerimistulemuste kehtivust.

2.2.   Mahtpumba (PDP) kalibreerimine

2.2.1.   Järgnevas kalibreerimismenetluse kirjelduses käsitletakse kalibreerimiseks vajalikke seadmeid, katsekonfiguratsiooni ja mitmesuguseid CVS-pumba voolukiiruse määramiseks mõõdetavaid parameetreid. Kõik pumbaga seotud parameetrid mõõdetakse samaaegselt pumbaga jadaühenduses oleva voolumõõturiga seotud parameetritega. Arvutatud voolukiirus (m3/min pumba sisselaskeava juures absoluutsel rõhul ja temperatuuril) seatakse sõltuvusse korrelatsioonifunktsioonist, mis väljendab pumba parameetrite teatavale kombinatsioonile vastavat väärtust. Seejärel koostatakse pumba voolukiiruse ja korrelatsioonifunktsiooni vahelist seost väljendav lineaarvõrrand. Kui CVS-süsteemil on mitu käituskiirust, siis kalibreeritakse kõik kasutatavad vahemikud.

2.2.2.   Käesolev kalibreerimismenetlus põhineb pumba ja voolumõõturite voolukiirust igas punktis ühendavate parameetrite absoluutväärtuse mõõtmisel. Kalibreerimiskõvera täpsuse ja terviklikkuse tagamiseks järgitakse kolme tingimust:

| 2.2.2.1. | pumbarõhkusid ei mõõdeta mitte pumba sisse- ja väljalaskeavadega ühendatud torudes, vaid pumba enese rõhumõõtekohtade kaudu. Pumba ajami kaane ülemise ja alumise osa keskele tehtud rõhumõõtekohtades mõjub tegelik pumbasisene rõhk ja seega kajastavad need absoluutse rõhu erinevusi; |
| --- | --- |

2.2.2.1.

pumbarõhkusid ei mõõdeta mitte pumba sisse- ja väljalaskeavadega ühendatud torudes, vaid pumba enese rõhumõõtekohtade kaudu. Pumba ajami kaane ülemise ja alumise osa keskele tehtud rõhumõõtekohtades mõjub tegelik pumbasisene rõhk ja seega kajastavad need absoluutse rõhu erinevusi;

| 2.2.2.2. | kalibreerimise ajal hoitakse temperatuuri konstantsena. Laminaarne voolumõõtur on sisselaskeava juures aset leidvate temperatuurikõikumiste suhtes tundlik ning see põhjustab mõõdetud väärtuste hajumist. Temperatuuri astmelised muutused ±1 K on vastuvõetavad, kuivõrd need toimuvad mitmeminutilise ajavahemiku jooksul; |
| --- | --- |

2.2.2.2.

kalibreerimise ajal hoitakse temperatuuri konstantsena. Laminaarne voolumõõtur on sisselaskeava juures aset leidvate temperatuurikõikumiste suhtes tundlik ning see põhjustab mõõdetud väärtuste hajumist. Temperatuuri astmelised muutused ±1 K on vastuvõetavad, kuivõrd need toimuvad mitmeminutilise ajavahemiku jooksul;

| 2.2.2.3. | voolumõõturi ja CVS-pumba vahelised ühendused ei tohi lekkida. |
| --- | --- |

2.2.2.3.

voolumõõturi ja CVS-pumba vahelised ühendused ei tohi lekkida.

2.2.3.   Selliste pumbaparameetrite mõõtmine võimaldab heitgaaside mõõtmise katse puhul kasutada voolukiiruse arvutamiseks asjakohast kalibreerimisvõrrandit.

2.2.4.   Käesoleva liite joonisel Ap 4-3 on esitatud üks võimalikest katsekonfiguratsioonidest. Variatsioonid on lubatud juhul, kui tehniline teenistus on need heaks kiitnud, sest need tagavad võrreldava täpsuse. Kui kasutatakse joonisel Ap 4-3 esitatud konfiguratsiooni, peab järgmiste näitajate korratavus jääma allpool sätestatud piiridesse:

| | atmosfäärirõhk (korrigeeritud) (Pb) ± 0,03 kPa; |
| --- | --- |

atmosfäärirõhk (korrigeeritud) (Pb) ± 0,03 kPa;

| | ümbritseva õhu temperatuur (T) ± 0,2 K; |
| --- | --- |

ümbritseva õhu temperatuur (T) ± 0,2 K;

| | õhutemperatuur LFE juures (ETI) ± 0,15 K, |
| --- | --- |

õhutemperatuur LFE juures (ETI) ± 0,15 K,

| | hõrendus LFE ees (EPI) ± 0,01 kPa; |
| --- | --- |

hõrendus LFE ees (EPI) ± 0,01 kPa;

| | rõhukadu LFE maatriksis (EDP) ± 0,0015 kPa; |
| --- | --- |

rõhukadu LFE maatriksis (EDP) ± 0,0015 kPa;

| | õhutemperatuur CVS-pumba sisselaskeava juures (PTI) ± 0,2 K; |
| --- | --- |

õhutemperatuur CVS-pumba sisselaskeava juures (PTI) ± 0,2 K;

| | õhutemperatuur CVS-pumba väljalaskeava juures (PTO) ± 0,2 K; |
| --- | --- |

õhutemperatuur CVS-pumba väljalaskeava juures (PTO) ± 0,2 K;

| | hõrendus CVS-pumba sisselaskeava juures (PPI) ± 0,22 kPa; |
| --- | --- |

hõrendus CVS-pumba sisselaskeava juures (PPI) ± 0,22 kPa;

| | surve CVS-pumba väljalaskeava juures (PPO) ± 0,22 kPa; |
| --- | --- |

surve CVS-pumba väljalaskeava juures (PPO) ± 0,22 kPa;

| | pumba pöörete arv katseperioodi vältel (n) ± 1 min–1; |
| --- | --- |

pumba pöörete arv katseperioodi vältel (n) ± 1 min–1;

| | katse algusest möödunud aeg (vähemalt 250 sekundit) (t) ± 0,1 sekundit. |
| --- | --- |

katse algusest möödunud aeg (vähemalt 250 sekundit) (t) ± 0,1 sekundit.

Joonis Ap 4-3

Mahtpumba kalibreerimiskonfiguratsioon

Image

2.2.5.   Kui süsteem on käesoleva liite joonisel Ap 4-3 näidatud viisil ühendatud, seatakse piiramisseade lõpuni avatud asendisse ning lastakse CVS-pumbal enne kalibreerimise alustamist 20 minutit töötada.

2.2.6.   Piiramisseadme ventiil seatakse uuesti voolu piiravasse asendisse, reguleerides seda järk-järgult pumba sisselaskeava juures tekkiva hõrenduse suurendamiseks (umbes 1 kPa kaupa) selliselt, et kalibreerimiseks saadakse kokku vähemalt kuus andmepunkti. Süsteemil lastakse kolme minuti vältel stabiliseeruda ning seejärel korratakse andmekogumist.

2.2.7.   Õhu voolukiirus (Qs) igas katsepunktis arvutatakse tootja poolt ettenähtud meetodil voolumõõturi andmete põhjal ja väljendatakse standardkujul m3/min.

2.2.8.   Seejärel arvutatakse õhu voolukiirus ümber pumba voolukiiruseks (V0) kuupmeetrites pöörde kohta pumba sisselaskeava juures mõõdetud absoluutsel temperatuuril ja rõhul.

Valem Ap4-1:

Formula,

kus:

V0= pumba voolukiirus väärtustel Tp ja Pp (m3/pööre);

Qs= õhu voolukiirus väärtustel 101,33 kPa ja 273,2 K (m3/min);

Tp= temperatuur pumba sisselaskeava juures (K);

Pp= absoluutne rõhk pumba sisselaskeava juures (kPa);

n= pumba pöörlemiskiirus (min–1).

2.2.9.   Pumba pöörlemiskiirusest tulenevate rõhukõikumiste ning pumba nihkemäära vastastikuse mõju kompenseerimiseks arvutatakse pumba pöörlemiskiiruse (n), pumba sisse- ja väljalaskeava juures mõõdetud rõhkude vahe ja pumba absoluutse väljalaskerõhu vaheline korrelatsioonifunktsioon (x0) järgmiselt:

valem Ap 4-2:

Formula,

kus:

x0= korrelatsioonifunktsioon;

ΔPp= pumba sisse- ja väljalaskeava juures mõõdetud rõhkude vahe (kPa);

Pe= absoluutne väljalaskerõhk (PPO + Pb) (kPa).

| 2.2.9.1. | Vähimruutude meetodi lineaarse kohanduse rakendamisel saadakse järgmised kalibreerimisvõrrandid:

  valem Ap 4-3:





  ,
  kus D0, M, A ja B on jooni kirjeldavad lõikepunkti ja tõusu konstandid. |
| --- | --- |

2.2.9.1.

Vähimruutude meetodi lineaarse kohanduse rakendamisel saadakse järgmised kalibreerimisvõrrandid:

valem Ap 4-3:

Formula

Formula,

kus D0, M, A ja B on jooni kirjeldavad lõikepunkti ja tõusu konstandid.

2.2.10.   Kui CVS-süsteem töötab mitmel kiirusel, kalibreeritakse seade igal kasutataval kiirusel. Pumba erinevatele voolukiirustele vastavad kalibreerimiskõverad peavad olema ligikaudu paralleelsed ning lõikepunktide väärtused (D0) peavad pumba voolukiiruse vähenedes kasvama.

2.2.11   Kui kalibreerimine on teostatud hoolikalt, vastavad võrrandi alusel arvutatud väärtused mõõdetud väärtustele V0 täpsusega ± 0,5 %. Suuruse M väärtus on iga pumba puhul erinev. Kalibreerimine viiakse läbi pumba kasutuselevõtmisel ja pärast suuremaid hooldustöid.

2.3.   Kriitilise voolu Venturi toru (CFV) kalibreerimine

2.3.1.   Kriitilise voolurežiimiga Venturi toru kalibreerimisel võetakse aluseks valem Venturi toru kriitilise vooluhulga jaoks:

Valem Ap 4-4:

Formula,

kus:

Qs= voolukiirus;

Kv= kalibreerimiskoefitsient;

P= absoluutne rõhk (kPa);

T= absoluutne temperatuur (K).

Gaasi voolukiirust väljendatakse sisselaskerõhu ja temperatuuri funktsioonina. Rõhu, temperatuuri ja õhu voolukiiruse mõõdetud väärtustele vastava kalibreerimiskoefitsiendi väärtus määratakse punktides 2.3.2 –2.3.7 kirjeldatud kalibreerimismenetlusega.

2.3.2.   Kriitilise voolu Venturi toru elektrooniliste osade kalibreerimisel järgitakse tootja poolt soovitatud menetlust.

2.3.3.   Kriitilise voolu Venturi toru vooluhulga kalibreerimiseks tuleb läbi viia mõõtmised, kusjuures järgmiste näitajate kordustäpsus peab jääma allpool sätestatud piiridesse:

| | atmosfäärirõhk (korrigeeritud) (Pb) ± 0,03 kPa; |
| --- | --- |

atmosfäärirõhk (korrigeeritud) (Pb) ± 0,03 kPa;

| | õhutemperatuur LFE (voolumõõturi) juures (ETI) ± 0,15 K; |
| --- | --- |

õhutemperatuur LFE (voolumõõturi) juures (ETI) ± 0,15 K;

| | hõrendus LFE ees (EPI) ± 0,01 kPa; |
| --- | --- |

hõrendus LFE ees (EPI) ± 0,01 kPa;

| | rõhukadu LFE maatriksis (EDP) ± 0,0015 kPa; |
| --- | --- |

rõhukadu LFE maatriksis (EDP) ± 0,0015 kPa;

| | õhu voolukiirus (Qs) ± 0,5 %; |
| --- | --- |

õhu voolukiirus (Qs) ± 0,5 %;

| | hõrendus CVS-pumba sisselaskeava juures (PPI) ± 0,02 kPa; |
| --- | --- |

hõrendus CVS-pumba sisselaskeava juures (PPI) ± 0,02 kPa;

| | temperatuur Venturi toru sisselaskeava juures (Tv) ± 0,2 K. |
| --- | --- |

temperatuur Venturi toru sisselaskeava juures (Tv) ± 0,2 K.

2.3.4.   Seadmed tuleb paigaldada joonisel Ap 4-4 esitatud skeemi kohaselt ning veenduda lekete puudumises. Lekked voolumõõturi ja kriitilise voolu Venturi toru vahel mõjutavad oluliselt kalibreerimistäpsust.

Joonis Ap 4-4

CFV kalibreerimiskonfiguratsioon

Image

2.3.5.   Voolu piiramisseade seatakse lõpuni avatud asendisse, puhur lülitatakse sisse ning süsteemil lastakse stabiliseeruda. Registreeritakse kõikide seadmete näidud.

2.3.6.   Voolu piiramisseadme asendit varieeritakse ning Venturi toru kriitilise voolu piirkonna ulatuses registreeritakse vähemalt kaheksa näitu.

2.3.7.   Kalibreerimise käigus registreeritud andmeid kasutatakse järgmistes arvutustes. Õhu voolukiirus (Qs) igas katsepunktis arvutatakse tootja poolt ettenähtud meetodil voolumõõturi andmete põhjal. Kalibreerimiskoefitsiendi (Kv) väärtused arvutatakse iga katsepunkti jaoks järgmise valemi abil:

valem Ap4-5:

Formula,

kus:

Qs= õhu voolukiirus (m3/min) väärtustel 273,2 K ja 101,3 kPa;

Tv= temperatuur Venturi toru sissevooluava juures (K);

Pv= absoluutne rõhk Venturi toru sisselaskeava juures (kPa).

Kv väljendatakse Venturi toru sisselaskerõhu funktsioonina. Helikiirusele vastava voolukiiruse korral on Kv väärtus suhteliselt konstantne. Rõhu langedes (vaakumi suurenedes) voolutõkestus Venturi torus kaob ning Kv väheneb. Sellest tulenevad Kv muutused ei ole lubatud. Vähemalt kaheksa kriitilise voolu piirkonna punkti põhjal arvutatakse Kv keskmine väärtus ja standardhälve. Kui standardhälve on suurem kui 0,3 % Kv keskmisest väärtusest, rakendatakse parandusmeetmeid.

3.   Süsteemi kontrollimine

3.1.   Üldnõuded

Kogu CVS-proovivõtusüsteemi ja analüüsisüsteemi täpsuse määramiseks juhitakse teadaolev gaasilise saasteaine mass süsteemi, mis töötab nagu tavapärase katse puhul, ning analüüsitakse ja arvutatakse seejärel saasteaine mass punktis 4 esitatud valemi järgi, välja arvatud propaani puhul, mille tiheduseks võetakse standardtingimustel 1,967 grammi liitri kohta. Piisava täpsuse tagavad kaks punktides 3.2 ja 3.3 kirjeldatud meetodit. Suurim lubatud erinevus süsteemi siseneva ja mõõdetud gaasikoguse vahel võib olla 5 %.

3.2.   Voolu mõõtmine kriitilise avaga (CFO meetod)

3.2.1.   Puhta gaasi (CO või C3H8) püsivoolu mõõtmine kriitilise voolu avaga seadet kasutades.

3.2.2.   Teadaolev kogus puhast gaasi (CO või C3H8) juhitakse kalibreeritud kriitilise ava kaudu CVS-süsteemi. Piisavalt kõrge sisselaskerõhu korral ei sõltu kriitilise ava abil reguleeritav voolukiirus (q) ava väljalaskerõhust (kriitiline vool). Kui hälve on suurem kui 5 %, tuleb tuvastada ja likvideerida talitlushäire põhjus. CVS-süsteemil lastakse töötada tavapärasele heitgaasikatsele vastavates tingimustes umbes 5–10 minutit. Gaasiproovi analüüsitakse tavapäraste seadmetega ning tulemusi võrreldakse gaasiproovide eelnevalt teada olevate kontsentratsioonidega.

3.3.   Gravimeetriline meetod

3.3.1.   Piiratud koguse puhta gaasi (CO või C3H8) mõõtmine gravimeetrilise meetodiga

3.3.2.   CVS-süsteemi vastavustõendamiseks võib kasutada järgmist gravimeetrilist meetodit. Süsinikmonooksiidi või propaaniga täidetud väike silinder kaalutakse ± 0,01 g täpsusega. CVS-süsteemi juhitakse süsinikmonooksiidi või propaani ning süsteemil lastakse töötada 5–10 minutit tavapärasele heitgaasikatsele vastavates tingimustes. Kasutatud puhta gaasi kogus määratakse massierinevuste mõõtmise teel. Gaasiproovi analüüsitakse tavapäraste heitgaasi analüüsiks kasutatavate seadmetega. Tulemusi võrreldakse eelnevalt arvutatud kontsentratsioonidega.

5 liide

Ekvivalentse inertsmassi ja sõidutakistusjõu klassifikatsioon

| 1. | Šassiidünamomeetri seadistamisel võib liidetes 7 või 8 sätestatud vabakäigu meetodite abil saadud sõidutakistusjõu asemel kasutada sõidutakistuse väärtusi sisaldavat tabelit. Tabeli kasutamise korral seadistatakse šassiidünamomeeter vastavalt sõiduki tuletatud massile, olenemata konkreetse L-kategooria sõiduki karakteristikutest. |
| --- | --- |

1.

Šassiidünamomeetri seadistamisel võib liidetes 7 või 8 sätestatud vabakäigu meetodite abil saadud sõidutakistusjõu asemel kasutada sõidutakistuse väärtusi sisaldavat tabelit. Tabeli kasutamise korral seadistatakse šassiidünamomeeter vastavalt sõiduki tuletatud massile, olenemata konkreetse L-kategooria sõiduki karakteristikutest.

| 2. | Hooratta ekvivalentne inertsmass mref vastab tabelis 4.5.6.1.2 esitatud ekvivalentsele inertsmassile mi. Šassiidünamomeeter seadistatakse allpool olevas tabelis esitatud esiratta veeretakistuse „a” ja tuuletakistusjõu kordaja „b” abil.

  Tabel Ap 5-1


  L-kategooria sõidukite ekvivalentse inertsmassi ja sõidutakistusjõu klassifikatsioon









  Tuletatud mass mref

  (kg) | Ekvivalentne inertsmass mi

  (kg) | Esiratta veeretakistusjõud a
  (N) | Tuuletakistusjõu kordaja b |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | 20 | 1,8 | 0,0203 |
| | 30 | 2,6 | 0,0205 |
| | 40 | 3,5 | 0,0206 |
| | 50 | 4,4 | 0,0208 |
| | 60 | 5,3 | 0,0209 |
| | 70 | 6,8 | 0,0211 |
| | 80 | 7,0 | 0,0212 |
| | 90 | 7,9 | 0,0214 |
| | 100 | 8,8 | 0,0215 |
| | 110 | 9,7 | 0,0217 |
| | 120 | 10,6 | 0,0218 |
| | 130 | 11,4 | 0,0220 |
| | 140 | 12,3 | 0,0221 |
| | 150 | 13,2 | 0,0223 |
| | 160 | 14,1 | 0,0224 |
| | 170 | 15,0 | 0,0226 |
| | 180 | 15,8 | 0,0227 |
| | 190 | 16,7 | 0,0229 |
| | 200 | 17,6 | 0,0230 |
| | 210 | 18,5 | 0,0232 |
| | 220 | 19,4 | 0,0233 |
| | 230 | 20,2 | 0,0235 |
| | 240 | 21,1 | 0,0236 |
| | 250 | 22,0 | 0,0238 |
| | 260 | 22,9 | 0,0239 |
| | 270 | 23,8 | 0,0241 |
| | 280 | 24,6 | 0,0242 |
| | 290 | 25,5 | 0,0244 |
| | 300 | 26,4 | 0,0245 |
| | 310 | 27,3 | 0,0247 |
| | 320 | 28,2 | 0,0248 |
| | 330 | 29,0 | 0,0250 |
| | 340 | 29,9 | 0,0251 |
| | 350 | 30,8 | 0,0253 |
| | 360 | 31,7 | 0,0254 |
| | 370 | 32,6 | 0,0256 |
| | 380 | 33,4 | 0,0257 |
| | 390 | 34,3 | 0,0259 |
| | 400 | 35,2 | 0,0260 |
| | 410 | 36,1 | 0,0262 |
| | 420 | 37,0 | 0,0263 |
| | 430 | 37,8 | 0,0265 |
| | 440 | 38,7 | 0,0266 |
| | 450 | 39,6 | 0,0268 |
| | 460 | 40,5 | 0,0269 |
| | 470 | 41,4 | 0,0271 |
| | 480 | 42,2 | 0,0272 |
| | 490 | 43,1 | 0,0274 |
| | 500 | 44,0 | 0,0275 |
| Iga 10 kg kohta | Iga 10 kg kohta | (1) | (2) |

2.

Hooratta ekvivalentne inertsmass mref vastab tabelis 4.5.6.1.2 esitatud ekvivalentsele inertsmassile mi. Šassiidünamomeeter seadistatakse allpool olevas tabelis esitatud esiratta veeretakistuse „a” ja tuuletakistusjõu kordaja „b” abil.

Tabel Ap 5-1

L-kategooria sõidukite ekvivalentse inertsmassi ja sõidutakistusjõu klassifikatsioon

Tuletatud mass mref

(kg)

Ekvivalentne inertsmass mi

(kg)

Esiratta veeretakistusjõud a

(N)

Tuuletakistusjõu kordaja b

Formula

Formula

20

1,8

0,0203

Formula

30

2,6

0,0205

Formula

40

3,5

0,0206

Formula

50

4,4

0,0208

Formula

60

5,3

0,0209

Formula

70

6,8

0,0211

Formula

80

7,0

0,0212

Formula

90

7,9

0,0214

Formula

100

8,8

0,0215

Formula

110

9,7

0,0217

Formula

120

10,6

0,0218

Formula

130

11,4

0,0220

Formula

140

12,3

0,0221

Formula

150

13,2

0,0223

Formula

160

14,1

0,0224

Formula

170

15,0

0,0226

Formula

180

15,8

0,0227

Formula

190

16,7

0,0229

Formula

200

17,6

0,0230

Formula

210

18,5

0,0232

Formula

220

19,4

0,0233

Formula

230

20,2

0,0235

Formula

240

21,1

0,0236

Formula

250

22,0

0,0238

Formula

260

22,9

0,0239

Formula

270

23,8

0,0241

Formula

280

24,6

0,0242

Formula

290

25,5

0,0244

Formula

300

26,4

0,0245

Formula

310

27,3

0,0247

Formula

320

28,2

0,0248

Formula

330

29,0

0,0250

Formula

340

29,9

0,0251

Formula

350

30,8

0,0253

Formula

360

31,7

0,0254

Formula

370

32,6

0,0256

Formula

380

33,4

0,0257

Formula

390

34,3

0,0259

Formula

400

35,2

0,0260

Formula

410

36,1

0,0262

Formula

420

37,0

0,0263

Formula

430

37,8

0,0265

Formula

440

38,7

0,0266

Formula

450

39,6

0,0268

Formula

460

40,5

0,0269

Formula

470

41,4

0,0271

Formula

480

42,2

0,0272

Formula

490

43,1

0,0274

Formula

500

44,0

0,0275

Iga 10 kg kohta

Iga 10 kg kohta

Formula

Formula

---

(1)  Väärtus tuleb ümardada ühe kümnendkohani.

(2)  Väärtus tuleb ümardada nelja kümnendkohani.

6. liide

I katsetüübi sõidutsüklid

1)   ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjal nr 47 põhinev katsetsükkel

1.   ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjal nr 47 põhineva katsetsükli kirjeldus

Eeskirjal nr 47 põhinev katsetsükkel viiakse läbi šassiidünamomeetril, järgides allpool esitatud graafikut.

Joonis Ap 6-1

ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjal nr 47 põhinev katsetsükkel

Image

Eeskirjal nr 47 põhinev katsetsükkel kestab 896 sekundit ja koosneb kaheksast katkestuseta üksteisele järgnevast elementaartsüklist. Iga tsükkel sisaldab 7 sõidufaasi (tühikäigul töötamine, kiirendamine, püsikiirus, aeglustamine, jne), mida on kirjeldatud punktides 2 ja 3. L1e-A- ja L1e-B-kategooria sõidukite puhul, mille maksimaalne valmistajakiirus on 25 km/h, on kohaldatav suurima kiiruseni 25 km/h kärbitud kiirusgraafik.

2.   Alljärgnevat elementaartsüklit, mis iseloomustab dünamomeetri rulli kiirusprofiili katseaja jooksul, korratakse kokku kaheksal korral. Külm faas kestab esimesed 448 sekundit (neli tsüklit), koosnedes külma mootori käivitamise järgsest soojenemisest. Soe või kuum faas kestab viimased 448 sekundit (neli tsüklit) ning selle jooksul jätkub mootori soojenemine, kuni see lõpuks töötab töötemperatuuril.

Tabel Ap 6-1

ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjale nr 47 vastav elementaartsükkel, mis iseloomustab sõiduki kiirusprofiili katseaja jooksul.

| Toimingu jrk | Toiming | Kiirendus
  (m/s2) | Rulli kiirus
  (km/h) | Töötamise aeg
  (s)] | Ühe tsükli kogupikkus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Tühikäik | — | — | 8 | |
| 2 | Kiirendus | täisgaas | 0-maksimaalne | | 8 |
| 3 | Püsikiirus | täisgaas | maksimaalne | 57 | |
| 4 | Aeglustus | –0,56 | maksimaalne -20 | | 65 |
| 5 | Püsikiirus | — | 20 | 36 | 101 |
| 6 | Aeglustus | –0,93 | 20-0 | 6 | 107 |
| 7 | Tühikäik | — | — | 5 | 112 |

Toimingu jrk

Toiming

Kiirendus

(m/s2)

Rulli kiirus

(km/h)

Töötamise aeg

(s)]

Ühe tsükli kogupikkus

1

Tühikäik

—

—

8

2

Kiirendus

täisgaas

0-maksimaalne

8

3

Püsikiirus

täisgaas

maksimaalne

57

4

Aeglustus

–0,56

maksimaalne -20

65

5

Püsikiirus

—

20

36

101

6

Aeglustus

–0,93

20-0

6

107

7

Tühikäik

—

—

5

112

3.   ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjal nr 47 põhineva katsetsükli hälbed

Põhimõtteliselt ei tohi kogu katsetsükli jooksul ületada joonisel Ap 6-2 esitatud katsetsükli hälbeid ühegi ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjale nr 47 vastava elementaartsükli läbimisel.

Joonis Ap 6-2

ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjal nr 47 põhineva katsetsükli hälbed

Image

2)   ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjal nr 40 põhinev katsetsükkel

1.   Katsetsükli kirjeldus

ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjale nr 40 vastav katsetsükkel viiakse läbi šassiidünamomeetril vastavalt allpool esitatud graafikule.

Joonis Ap 6-3

ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjal nr 40 põhinev katsetsükkel

Image

ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjale nr 40 vastav katsetsükkel kestab 1 170 sekundit ja koosneb linnasõidu elementaartsüklite kuuest katkestuseta läbiviidavast tsüklist. Igas linnasõidu elementaartsüklis on viisteist sõidufaasi (tühikäigul töötamine, kiirendamine, püsikiirus, aeglustamine jne), mida on kirjeldatud punktides 2 ja 3.

2.   Alljärgnevat elementaartsüklit, mis iseloomustab dünamomeetri rulli kiirusprofiili katseaja jooksul, korratakse kokku kuuel korral. Külm faas kestab esimesed 195 sekundit (üks linnasõidu elementaartsükkel), koosnedes külma mootori käivitamise järgsest soojenemisest. Soe või kuum faas kestab viimased 975 sekundit (neli linnasõidu elementaartsüklit) ning selle jooksul jätkub mootori soojenemine, kuni see lõpuks töötab töötemperatuuril.

Tabel Ap 6-2

ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjale nr 40 vastav linnasõidu elementaartsükkel, mis iseloomustab sõiduki kiirusprofiili katse ajal.

| Nr | Toimingu liik | Faas | Kiirendus
  (m/s2) | Kiirus
  (km/h) | Iga | Kumulatiivne aeg
  (s) | Käik, mida tuleb kasutada käsikäigukasti puhul |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| toimingu kestus
  (s) | faasi kestus
  (s) |
| 1 | Tühikäik | 1 | 0 | 0 | 11 | 11 | 11 | 6 s PM + 5 s K (1) |
| 2 | Kiirendus | 2 | 1,04 | 0-15 | 4 | 4 | 15 | Tootja juhiste kohaselt |
| 3 | Püsikiirus | 3 | 0 | 15 | 8 | 8 | 23 |
| 4 | Aeglustus | 4 | –0,69 | 15-10 | 2 | 5 | 25 |
| 5 | Aeglustus lahutatud siduriga | –0,92 | 10-0 | 3 | 28 | K (1) |
| 6 | Tühikäik | 5 | 0 | 0 | 21 | 21 | 49 | 16 s PM + 5 s K (1) |
| 7 | Kiirendus | 6 | 0,74 | 0-32 | 12 | 12 | 61 | Tootja juhiste kohaselt |
| 8 | Püsikiirus | 7 | | 32 | 24 | 24 | 85 |
| 9 | Aeglustus | 8 | –0,75 | 32-10 | 8 | 11 | 93 |
| 10 | Aeglustus lahutatud siduriga | –0,92 | 10-0 | 3 | 96 | K (1) |
| 11 | Tühikäik | 9 | 0 | 0 | 21 | 21 | 117 | 16 s PM + 5 s K (1) |
| 12 | Kiirendus | 10 | 0,53 | 0-50 | 26 | 26 | 143 | Tootja juhiste kohaselt |
| 13 | Püsikiirus | 11 | 0 | 50 | 12 | 12 | 155 |
| 14 | Aeglustus | 12 | –0,52 | 50-35 | 8 | 8 | 163 |
| 15 | Püsikiirus | 13 | 0 | 35 | 13 | 13 | 176 |
| 16 | Aeglustus | 14 | –0,68 | 35-10 | 9 | | 185 |
| 17 | Aeglustus lahutatud siduriga | –0,92 | 10-0 | 3 | 188 | K (1) |
| 18 | Tühikäik | 15 | 0 | 0 | 7 | 7 | 195 | 7 s PM (1) |

Nr

Toimingu liik

Faas

Kiirendus

(m/s2)

Kiirus

(km/h)

Iga

Kumulatiivne aeg

(s)

Käik, mida tuleb kasutada käsikäigukasti puhul

toimingu kestus

(s)

faasi kestus

(s)

1

Tühikäik

1

0

0

11

11

11

6 s PM + 5 s K (1)

2

Kiirendus

2

1,04

0-15

4

4

15

Tootja juhiste kohaselt

3

Püsikiirus

3

0

15

8

8

23

4

Aeglustus

4

–0,69

15-10

2

5

25

5

Aeglustus lahutatud siduriga

–0,92

10-0

3

28

K (1)

6

Tühikäik

5

0

0

21

21

49

16 s PM + 5 s K (1)

7

Kiirendus

6

0,74

0-32

12

12

61

Tootja juhiste kohaselt

8

Püsikiirus

7

32

24

24

85

9

Aeglustus

8

–0,75

32-10

8

11

93

10

Aeglustus lahutatud siduriga

–0,92

10-0

3

96

K (1)

11

Tühikäik

9

0

0

21

21

117

16 s PM + 5 s K (1)

12

Kiirendus

10

0,53

0-50

26

26

143

Tootja juhiste kohaselt

13

Püsikiirus

11

0

50

12

12

155

14

Aeglustus

12

–0,52

50-35

8

8

163

15

Püsikiirus

13

0

35

13

13

176

16

Aeglustus

14

–0,68

35-10

9

185

17

Aeglustus lahutatud siduriga

–0,92

10-0

3

188

K (1)

18

Tühikäik

15

0

0

7

7

195

7 s PM (1)

3.   ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjale nr 40 vastava katsetsükli hälbed

Põhimõtteliselt ei tohi kogu katsetsükli jooksul ületada joonisel Ap 6-4 esitatud katsetsükli hälbeid ühegi ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjale nr 40 vastava linnasõidu elementaartsükli läbimisel.

Joonis Ap 6-4

Katsetsükli hälbed ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 40 põhjal

Image

4.   ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjadele nr 47 ja nr 40 vastavate katsetsüklite hälvete üldine kohaldatavus

| 4.1. | Kõigi katsefaaside ajal lubatakse tolerantsi 1 km/h üles- või allapoole teoreetilisest kiirusest. Ettenähtud hälvetest suuremad kiiruse hälbed faasivahetuste ajal on lubatud tingimusel, et neid hälbeid ei ületata ühelgi juhul enam kui 0,5 sekundi vältel, ilma et see mõjutaks punktides 4.3 ja 4.4 sätestatut. Lubatud ajahälbed on + 0,5 sekundit. |
| --- | --- |

4.1.

Kõigi katsefaaside ajal lubatakse tolerantsi 1 km/h üles- või allapoole teoreetilisest kiirusest. Ettenähtud hälvetest suuremad kiiruse hälbed faasivahetuste ajal on lubatud tingimusel, et neid hälbeid ei ületata ühelgi juhul enam kui 0,5 sekundi vältel, ilma et see mõjutaks punktides 4.3 ja 4.4 sätestatut. Lubatud ajahälbed on + 0,5 sekundit.

| 4.2 | Katsetsükli jooksul sõidukiga läbitud teepikkust tuleb mõõta tolerantsiga (0/+ 2) %. |
| --- | --- |

4.2

Katsetsükli jooksul sõidukiga läbitud teepikkust tuleb mõõta tolerantsiga (0/+ 2) %.

| 4.3 | Kui L-kategooria sõiduki kiirendusvõime ei ole piisav kiirendusfaaside läbimiseks ette nähtud hälvete piires või kui sõidukile ette nähtud suurima kiiruse saavutamiseks üksiktsüklites ei piisa võimsust, siis peab sõiduk sõitma täielikult avatud seguklapiga, kuni tsükli jaoks ette nähtud kiirus on saavutatud ja tsüklit saab tavalisel viisil jätkata. |
| --- | --- |

4.3

Kui L-kategooria sõiduki kiirendusvõime ei ole piisav kiirendusfaaside läbimiseks ette nähtud hälvete piires või kui sõidukile ette nähtud suurima kiiruse saavutamiseks üksiktsüklites ei piisa võimsust, siis peab sõiduk sõitma täielikult avatud seguklapiga, kuni tsükli jaoks ette nähtud kiirus on saavutatud ja tsüklit saab tavalisel viisil jätkata.

| 4.4 | Kui aeglustusperiood on vastava katsefaasi puhul ettenähtust lühem, kasutatakse teoreetilise tsükli taastamiseks järgneva perioodiga sujuvalt liituvat püsikiiruse või tühikäigul töötamise perioodi. Neil juhtudel ei kohaldata punkti 4.1. |
| --- | --- |

4.4

Kui aeglustusperiood on vastava katsefaasi puhul ettenähtust lühem, kasutatakse teoreetilise tsükli taastamiseks järgneva perioodiga sujuvalt liituvat püsikiiruse või tühikäigul töötamise perioodi. Neil juhtudel ei kohaldata punkti 4.1.

5.   Proovide võtmine sõidukite heitgaasivoost ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjadele nr 47 ja nr 40 vastavate katsetsüklite ajal

5.1.   Proovivõtuseadme vasturõhu kontrollimine

Ettevalmistavate katsete ajal tuleb veenduda, et proovivõtuseadmega tekitatava vasturõhu kõrvalekalle atmosfäärirõhust ei ületa ± 1 230 Pa.

5.2.   Proovi võtmine algab vahetult enne sõiduki sisepõlemismootori käivitamisega alustamist (t=0), kui nimetatud mootor on sõiduki jõuallika osa.

5.3.   Sisepõlemismootor käivitatakse selleks otstarbeks vastavalt valmistaja juhistele ette nähtud seadmega (näiteks õhuklapiga, käivitusklapiga jne).

5.4.   Kogumiskotid suletakse kohe pärast nende täitmist hermeetiliselt.

5.5.   Viimase katsetsükli lõpus tuleb lahjendatud heitgaaside segu ja lahjendusõhu kogumise seade sulgeda ja mootoriga tekitatud gaasid atmosfääri lasta.

6.   Käiguvahetuse menetlused

| 6.1. | ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjale nr 47 vastava katse läbiviimisel tuleb kasutada eeskirja nr 47 punktis 2.3 ette nähtud menetlust. |
| --- | --- |

6.1.

ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjale nr 47 vastava katse läbiviimisel tuleb kasutada eeskirja nr 47 punktis 2.3 ette nähtud menetlust.

| 6.2. | ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjale nr 40 vastava katse läbiviimisel tuleb kasutada eeskirja nr 40 punktis 2.3 ette nähtud menetlust. |
| --- | --- |

6.2.

ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjale nr 40 vastava katse läbiviimisel tuleb kasutada eeskirja nr 40 punktis 2.3 ette nähtud menetlust.

3)   Mootorrataste ülemaailmselt ühtlustatud katsetsükkel (WMTC), 2. etapp

1.   Katsetsükli kirjeldus

WMTC 2. etapp viiakse läbi šassiidünamomeetril vastavalt allpool esitatud graafikule.

Joonis Ap 6-5

WMTC 2. etapp

Image

1.1.   WMTC 2. etapis on sõiduki kiirusgraafik samasugune kui WMTC 1. etapis, kuid täiendavate käiguvahetust puudutavate ettekirjutustega. WMTC 2. etapp kestab 1 800 sekundit ja koosneb kolmest katkestuseta läbiviidavast osast. Iseloomulikud sõidutingimused (tühikäik, kiirendamine, püsikiirus, aeglustamine vms) on kindlaks määratud allpool esitatud punktides ja tabelites.

2.   WMTC 2 etapi 1. tsükliosa

Joonis Ap 6-6

WMTC 2 etapi 1. osa

Image

2.1   WMTC 2. etapis on sõiduki kiirusgraafik samasugune kui WMTC 1. etapis, kuid täiendavate käiguvahetust puudutavate ettekirjutustega. Järgmistes tabelites on esitatud rulli iseloomulik liikumiskiirus katseaja jooksul WMTC 2. etapi 1. tsükliosas.

| 2.2.1. | Tabel Ap 6-3


  WMTC 2. etapi 1. tsükliosa, sõidukiklasside 1 ja 2-1 vähendatud kiirus vahemikus 0–180 sekundit











  aeg (s) | rulli kiirus (km/h) | faasi indikaatorid |
| --- | --- | --- | --- |
| stopp | kiirend | püsik | aegl |
| 0 | 0,0 | X | | | |
| 1 | 0,0 | X | | | |
| 2 | 0,0 | X | | | |
| 3 | 0,0 | X | | | |
| 4 | 0,0 | X | | | |
| 5 | 0,0 | X | | | |
| 6 | 0,0 | X | | | |
| 7 | 0,0 | X | | | |
| 8 | 0,0 | X | | | |
| 9 | 0,0 | X | | | |
| 10 | 0,0 | X | | | |
| 11 | 0,0 | X | | | |
| 12 | 0,0 | X | | | |
| 13 | 0,0 | X | | | |
| 14 | 0,0 | X | | | |
| 15 | 0,0 | X | | | |
| 16 | 0,0 | X | | | |
| 17 | 0,0 | X | | | |
| 18 | 0,0 | X | | | |
| 19 | 0,0 | X | | | |
| 20 | 0,0 | X | | | |
| 21 | 0,0 | X | | | |
| 22 | 1,0 | | X | | |
| 23 | 2,6 | | X | | |
| 24 | 4,8 | | X | | |
| 25 | 7,2 | | X | | |
| 26 | 9,6 | | X | | |
| 27 | 12,0 | | X | | |
| 28 | 14,3 | | X | | |
| 29 | 16,6 | | X | | |
| 30 | 18,9 | | X | | |
| 31 | 21,2 | | X | | |
| 32 | 23,5 | | X | | |
| 33 | 25,6 | | X | | |
| 34 | 27,1 | | X | | |
| 35 | 28,0 | | X | | |
| 36 | 28,7 | | X | | |
| 37 | 29,2 | | X | | |
| 38 | 29,8 | | X | | |
| 39 | 30,3 | | | X | |
| 40 | 29,6 | | | X | |
| 41 | 28,7 | | | X | |
| 42 | 27,9 | | | X | |
| 43 | 27,4 | | | X | |
| 44 | 27,3 | | | X | |
| 45 | 27,3 | | | X | |
| 46 | 27,4 | | | X | |
| 47 | 27,5 | | | X | |
| 48 | 27,6 | | | X | |
| 49 | 27,6 | | | X | |
| 50 | 27,6 | | | X | |
| 51 | 27,8 | | | X | |
| 52 | 28,1 | | | X | |
| 53 | 28,5 | | | X | |
| 54 | 28,9 | | | X | |
| 55 | 29,2 | | | X | |
| 56 | 29,4 | | | X | |
| 57 | 29,7 | | | X | |
| 58 | 30,0 | | | X | |
| 59 | 30,5 | | | X | |
| 60 | 30,6 | | | | X |
| 61 | 29,6 | | | | X |
| 62 | 26,9 | | | | X |
| 63 | 23,0 | | | | X |
| 64 | 18,6 | | | | X |
| 65 | 14,1 | | | | X |
| 66 | 9,3 | | | | X |
| 67 | 4,8 | | | | X |
| 68 | 1,9 | | | | X |
| 69 | 0,0 | X | | | |
| 70 | 0,0 | X | | | |
| 71 | 0,0 | X | | | |
| 72 | 0,0 | X | | | |
| 73 | 0,0 | X | | | |
| 74 | 1,7 | | X | | |
| 75 | 5,8 | | X | | |
| 76 | 11,8 | | X | | |
| 77 | 17,3 | | X | | |
| 78 | 22,0 | | X | | |
| 79 | 26,2 | | X | | |
| 80 | 29,4 | | X | | |
| 81 | 31,1 | | X | | |
| 82 | 32,9 | | X | | |
| 83 | 34,7 | | X | | |
| 84 | 34,8 | | X | | |
| 85 | 34,8 | | X | | |
| 86 | 34,9 | | X | | |
| 87 | 35,4 | | X | | |
| 88 | 36,2 | | X | | |
| 89 | 37,1 | | X | | |
| 90 | 38,0 | | X | | |
| 91 | 38,7 | | | X | |
| 92 | 38,9 | | | X | |
| 93 | 38,9 | | | X | |
| 94 | 38,8 | | | X | |
| 95 | 38,5 | | | X | |
| 96 | 38,1 | | | X | |
| 97 | 37,5 | | | X | |
| 98 | 37,0 | | | X | |
| 99 | 36,7 | | | X | |
| 100 | 36,5 | | | X | |
| 101 | 36,5 | | | X | |
| 102 | 36,6 | | | X | |
| 103 | 36,8 | | | X | |
| 104 | 37,0 | | | X | |
| 105 | 37,1 | | | X | |
| 106 | 37,3 | | | X | |
| 107 | 37,4 | | | X | |
| 108 | 37,5 | | | X | |
| 109 | 37,4 | | | X | |
| 110 | 36,9 | | | | X |
| 111 | 36,0 | | | | X |
| 112 | 34,8 | | | | X |
| 113 | 31,9 | | | | X |
| 114 | 29,0 | | | | X |
| 115 | 26,9 | | | | X |
| 116 | 24,7 | | | X | |
| 117 | 25,4 | | | X | |
| 118 | 26,4 | | | X | |
| 119 | 27,7 | | | X | |
| 120 | 29,4 | | | X | |
| | | | | | |
| 121 | 31,2 | | | X | |
| 122 | 33,0 | | | X | |
| 123 | 34,4 | | | X | |
| 124 | 35,2 | | | X | |
| 125 | 35,4 | | | | X |
| 126 | 35,2 | | | | X |
| 127 | 34,7 | | | | X |
| 128 | 33,9 | | | | X |
| 129 | 32,4 | | | | X |
| 130 | 29,8 | | | | X |
| 131 | 26,1 | | | | X |
| 132 | 22,1 | | | | X |
| 133 | 18,6 | | | | X |
| 134 | 16,8 | | X | | |
| 135 | 17,7 | | X | | |
| 136 | 21,1 | | X | | |
| 137 | 25,4 | | X | | |
| 138 | 29,2 | | X | | |
| 139 | 31,6 | | X | | |
| 140 | 32,1 | | | | X |
| 141 | 31,6 | | | | X |
| 142 | 30,7 | | | | X |
| 143 | 29,7 | | | | X |
| 144 | 28,1 | | | | X |
| 145 | 25,0 | | | | X |
| 146 | 20,3 | | | | X |
| 147 | 15,0 | | | | X |
| 148 | 9,7 | | | | X |
| 149 | 5,0 | | | | X |
| 150 | 1,6 | | | | X |
| 151 | 0,0 | X | | | |
| 152 | 0,0 | X | | | |
| 153 | 0,0 | X | | | |
| 154 | 0,0 | X | | | |
| 155 | 0,0 | X | | | |
| 156 | 0,0 | X | | | |
| 157 | 0,0 | X | | | |
| 158 | 0,0 | X | | | |
| 159 | 0,0 | X | | | |
| 160 | 0,0 | X | | | |
| 161 | 0,0 | X | | | |
| 162 | 0,0 | X | | | |
| 163 | 0,0 | X | | | |
| 164 | 0,0 | X | | | |
| 165 | 0,0 | X | | | |
| 166 | 0,0 | X | | | |
| 167 | 0,0 | X | | | |
| 168 | 0,0 | X | | | |
| 169 | 0,0 | X | | | |
| 170 | 0,0 | X | | | |
| 171 | 0,0 | X | | | |
| 172 | 0,0 | X | | | |
| 173 | 0,0 | X | | | |
| 174 | 0,0 | X | | | |
| 175 | 0,0 | X | | | |
| 176 | 0,0 | X | | | |
| 177 | 0,0 | X | | | |
| 178 | 0,0 | X | | | |
| 179 | 0,0 | X | | | |
| 180 | 0,0 | X | | | |
| | | | | | |

2.2.1.

Tabel Ap 6-3

WMTC 2. etapi 1. tsükliosa, sõidukiklasside 1 ja 2-1 vähendatud kiirus vahemikus 0–180 sekundit

aeg (s)

rulli kiirus (km/h)

faasi indikaatorid

stopp

kiirend

püsik

aegl

0

0,0

X

1

0,0

X

2

0,0

X

3

0,0

X

4

0,0

X

5

0,0

X

6

0,0

X

7

0,0

X

8

0,0

X

9

0,0

X

10

0,0

X

11

0,0

X

12

0,0

X

13

0,0

X

14

0,0

X

15

0,0

X

16

0,0

X

17

0,0

X

18

0,0

X

19

0,0

X

20

0,0

X

21

0,0

X

22

1,0

X

23

2,6

X

24

4,8

X

25

7,2

X

26

9,6

X

27

12,0

X

28

14,3

X

29

16,6

X

30

18,9

X

31

21,2

X

32

23,5

X

33

25,6

X

34

27,1

X

35

28,0

X

36

28,7

X

37

29,2

X

38

29,8

X

39

30,3

X

40

29,6

X

41

28,7

X

42

27,9

X

43

27,4

X

44

27,3

X

45

27,3

X

46

27,4

X

47

27,5

X

48

27,6

X

49

27,6

X

50

27,6

X

51

27,8

X

52

28,1

X

53

28,5

X

54

28,9

X

55

29,2

X

56

29,4

X

57

29,7

X

58

30,0

X

59

30,5

X

60

30,6

X

61

29,6

X

62

26,9

X

63

23,0

X

64

18,6

X

65

14,1

X

66

9,3

X

67

4,8

X

68

1,9

X

69

0,0

X

70

0,0

X

71

0,0

X

72

0,0

X

73

0,0

X

74

1,7

X

75

5,8

X

76

11,8

X

77

17,3

X

78

22,0

X

79

26,2

X

80

29,4

X

81

31,1

X

82

32,9

X

83

34,7

X

84

34,8

X

85

34,8

X

86

34,9

X

87

35,4

X

88

36,2

X

89

37,1

X

90

38,0

X

91

38,7

X

92

38,9

X

93

38,9

X

94

38,8

X

95

38,5

X

96

38,1

X

97

37,5

X

98

37,0

X

99

36,7

X

100

36,5

X

101

36,5

X

102

36,6

X

103

36,8

X

104

37,0

X

105

37,1

X

106

37,3

X

107

37,4

X

108

37,5

X

109

37,4

X

110

36,9

X

111

36,0

X

112

34,8

X

113

31,9

X

114

29,0

X

115

26,9

X

116

24,7

X

117

25,4

X

118

26,4

X

119

27,7

X

120

29,4

X

121

31,2

X

122

33,0

X

123

34,4

X

124

35,2

X

125

35,4

X

126

35,2

X

127

34,7

X

128

33,9

X

129

32,4

X

130

29,8

X

131

26,1

X

132

22,1

X

133

18,6

X

134

16,8

X

135

17,7

X

136

21,1

X

137

25,4

X

138

29,2

X

139

31,6

X

140

32,1

X

141

31,6

X

142

30,7

X

143

29,7

X

144

28,1

X

145

25,0

X

146

20,3

X

147

15,0

X

148

9,7

X

149

5,0

X

150

1,6

X

151

0,0

X

152

0,0

X

153

0,0

X

154

0,0

X

155

0,0

X

156

0,0

X

157

0,0

X

158

0,0

X

159

0,0

X

160

0,0

X

161

0,0

X

162

0,0

X

163

0,0

X

164

0,0

X

165

0,0

X

166

0,0

X

167

0,0

X

168

0,0

X

169

0,0

X

170

0,0

X

171

0,0

X

172

0,0

X

173

0,0

X

174

0,0

X

175

0,0

X

176

0,0

X

177

0,0

X

178

0,0

X

179

0,0

X

180

0,0

X

| 2.2.2. | Tabel Ap 6-4


  WMTC 2. etapi 1. tsükliosa, sõidukiklasside 1 ja 2-1 vähendatud kiirus vahemikus 181–360 sekundit











  aeg (s) | rulli kiirus (km/h) | faasi indikaatorid |
| --- | --- | --- | --- |
| stopp | kiirend | püsik | aegl |
| 181 | 0,0 | X | | | |
| 182 | 0,0 | X | | | |
| 183 | 0,0 | X | | | |
| 184 | 0,0 | X | | | |
| 185 | 0,4 | | X | | |
| 186 | 1,8 | | X | | |
| 187 | 5,4 | | X | | |
| 188 | 11,1 | | X | | |
| 189 | 16,7 | | X | | |
| 190 | 21,3 | | X | | |
| 191 | 24,8 | | X | | |
| 192 | 28,4 | | X | | |
| 193 | 31,8 | | X | | |
| 194 | 34,6 | | X | | |
| 195 | 36,3 | | X | | |
| 196 | 37,8 | | X | | |
| 197 | 39,6 | | X | | |
| 198 | 41,3 | | X | | |
| 199 | 43,3 | | X | | |
| 200 | 45,1 | | X | | |
| 201 | 47,5 | | X | | |
| 202 | 49,0 | | X | | |
| 203 | 50,0 | | | X | |
| 204 | 49,5 | | | X | |
| 205 | 48,8 | | | X | |
| 206 | 47,6 | | | X | |
| 207 | 46,5 | | | X | |
| 208 | 46,1 | | | X | |
| 209 | 46,1 | | | X | |
| 210 | 46,6 | | | X | |
| 211 | 46,9 | | | X | |
| 212 | 47,2 | | | X | |
| 213 | 47,8 | | | X | |
| 214 | 48,4 | | | X | |
| 215 | 48,9 | | | X | |
| 216 | 49,2 | | | X | |
| 217 | 49,6 | | | X | |
| 218 | 49,9 | | | X | |
| 219 | 50,0 | | | X | |
| 220 | 49,8 | | | X | |
| 221 | 49,5 | | | X | |
| 222 | 49,2 | | | X | |
| 223 | 49,3 | | | X | |
| 224 | 49,4 | | | X | |
| 225 | 49,4 | | | X | |
| 226 | 48,6 | | | X | |
| 227 | 47,8 | | | X | |
| 228 | 47,0 | | | X | |
| 229 | 46,9 | | | X | |
| 230 | 46,6 | | | X | |
| 231 | 46,6 | | | X | |
| 232 | 46,6 | | | X | |
| 233 | 46,9 | | | X | |
| 234 | 46,4 | | | X | |
| 235 | 45,6 | | | X | |
| 236 | 44,4 | | | X | |
| 237 | 43,5 | | | X | |
| 238 | 43,2 | | | X | |
| 239 | 43,3 | | | X | |
| 240 | 43,7 | | | X | |
| 241 | 43,9 | | | X | |
| 242 | 43,8 | | | | X |
| 243 | 43,0 | | | | X |
| 244 | 40,9 | | | | X |
| 245 | 36,9 | | | | X |
| 246 | 32,1 | | | | X |
| 247 | 26,6 | | | | X |
| 248 | 21,8 | | | | X |
| 249 | 17,2 | | | | X |
| 250 | 13,7 | | | | X |
| 251 | 10,3 | | | | X |
| 252 | 7,0 | | | | X |
| 253 | 3,5 | | | | X |
| 254 | 0,0 | X | | | |
| 255 | 0,0 | X | | | |
| 256 | 0,0 | X | | | |
| 257 | 0,0 | X | | | |
| 258 | 0,0 | X | | | |
| 259 | 0,0 | X | | | |
| 260 | 0,0 | X | | | |
| 261 | 0,0 | X | | | |
| 262 | 0,0 | X | | | |
| 263 | 0,0 | X | | | |
| 264 | 0,0 | X | | | |
| 265 | 0,0 | X | | | |
| 266 | 0,0 | X | | | |
| 267 | 0,5 | | X | | |
| 268 | 2,9 | | X | | |
| 269 | 8,2 | | X | | |
| 270 | 13,2 | | X | | |
| 271 | 17,8 | | X | | |
| 272 | 21,4 | | X | | |
| 273 | 24,1 | | X | | |
| 274 | 26,4 | | X | | |
| 275 | 28,4 | | X | | |
| 276 | 29,9 | | X | | |
| 277 | 30,5 | | | X | |
| 278 | 30,5 | | | X | |
| 279 | 30,3 | | | X | |
| 280 | 30,2 | | | X | |
| 281 | 30,1 | | | X | |
| 282 | 30,1 | | | X | |
| 283 | 30,1 | | | X | |
| 284 | 30,2 | | | X | |
| 285 | 30,2 | | | X | |
| 286 | 30,2 | | | X | |
| 287 | 30,2 | | | X | |
| 288 | 30,5 | | | X | |
| 289 | 31,0 | | | X | |
| 290 | 31,9 | | | X | |
| 291 | 32,8 | | | X | |
| 292 | 33,7 | | | X | |
| 293 | 34,5 | | | X | |
| 294 | 35,1 | | | X | |
| 295 | 35,5 | | | X | |
| 296 | 35,6 | | | X | |
| 297 | 35,4 | | | X | |
| 298 | 35,0 | | | X | |
| 299 | 34,0 | | | X | |
| 300 | 32,4 | | | X | |
| 301 | 30,6 | | | X | |
| 302 | 29,0 | | | X | |
| 303 | 27,8 | | | X | |
| 304 | 27,2 | | | X | |
| 305 | 26,9 | | | X | |
| 306 | 26,5 | | | X | |
| 307 | 26,1 | | | X | |
| 308 | 25,7 | | | X | |
| 309 | 25,5 | | | X | |
| 310 | 25,7 | | | X | |
| 311 | 26,4 | | | X | |
| 312 | 27,3 | | | X | |
| 313 | 28,1 | | | X | |
| 314 | 27,9 | | | | X |
| 315 | 26,0 | | | | X |
| 316 | 22,7 | | | | X |
| 317 | 19,0 | | | | X |
| 318 | 16,0 | | | | X |
| 319 | 14,6 | | X | | |
| 320 | 15,2 | | X | | |
| 321 | 16,9 | | X | | |
| 322 | 19,3 | | X | | |
| 323 | 22,0 | | X | | |
| 324 | 24,6 | | X | | |
| 325 | 26,8 | | X | | |
| 326 | 27,9 | | X | | |
| 327 | 28,0 | | | X | |
| 328 | 27,7 | | | X | |
| 329 | 27,1 | | | X | |
| 330 | 26,8 | | | X | |
| 331 | 26,6 | | | X | |
| 332 | 26,8 | | | X | |
| 333 | 27,0 | | | X | |
| 334 | 27,2 | | | X | |
| 335 | 27,4 | | | X | |
| 336 | 27,5 | | | X | |
| 337 | 27,7 | | | X | |
| 338 | 27,9 | | | X | |
| 339 | 28,1 | | | X | |
| 340 | 28,3 | | | X | |
| 341 | 28,6 | | | X | |
| 342 | 29,1 | | | X | |
| 343 | 29,6 | | | X | |
| 344 | 30,1 | | | X | |
| 345 | 30,6 | | | X | |
| 346 | 30,8 | | | X | |
| 347 | 30,8 | | | X | |
| 348 | 30,8 | | | X | |
| 349 | 30,8 | | | X | |
| 350 | 30,8 | | | X | |
| 351 | 30,8 | | | X | |
| 352 | 30,8 | | | X | |
| 353 | 30,8 | | | X | |
| 354 | 30,9 | | | X | |
| 355 | 30,9 | | | X | |
| 356 | 30,9 | | | X | |
| 357 | 30,8 | | | X | |
| 358 | 30,4 | | | X | |
| 359 | 29,6 | | | X | |
| 360 | 28,4 | | | X | |

2.2.2.

Tabel Ap 6-4

WMTC 2. etapi 1. tsükliosa, sõidukiklasside 1 ja 2-1 vähendatud kiirus vahemikus 181–360 sekundit

aeg (s)

rulli kiirus (km/h)

faasi indikaatorid

stopp

kiirend

püsik

aegl

181

0,0

X

182

0,0

X

183

0,0

X

184

0,0

X

185

0,4

X

186

1,8

X

187

5,4

X

188

11,1

X

189

16,7

X

190

21,3

X

191

24,8

X

192

28,4

X

193

31,8

X

194

34,6

X

195

36,3

X

196

37,8

X

197

39,6

X

198

41,3

X

199

43,3

X

200

45,1

X

201

47,5

X

202

49,0

X

203

50,0

X

204

49,5

X

205

48,8

X

206

47,6

X

207

46,5

X

208

46,1

X

209

46,1

X

210

46,6

X

211

46,9

X

212

47,2

X

213

47,8

X

214

48,4

X

215

48,9

X

216

49,2

X

217

49,6

X

218

49,9

X

219

50,0

X

220

49,8

X

221

49,5

X

222

49,2

X

223

49,3

X

224

49,4

X

225

49,4

X

226

48,6

X

227

47,8

X

228

47,0

X

229

46,9

X

230

46,6

X

231

46,6

X

232

46,6

X

233

46,9

X

234

46,4

X

235

45,6

X

236

44,4

X

237

43,5

X

238

43,2

X

239

43,3

X

240

43,7

X

241

43,9

X

242

43,8

X

243

43,0

X

244

40,9

X

245

36,9

X

246

32,1

X

247

26,6

X

248

21,8

X

249

17,2

X

250

13,7

X

251

10,3

X

252

7,0

X

253

3,5

X

254

0,0

X

255

0,0

X

256

0,0

X

257

0,0

X

258

0,0

X

259

0,0

X

260

0,0

X

261

0,0

X

262

0,0

X

263

0,0

X

264

0,0

X

265

0,0

X

266

0,0

X

267

0,5

X

268

2,9

X

269

8,2

X

270

13,2

X

271

17,8

X

272

21,4

X

273

24,1

X

274

26,4

X

275

28,4

X

276

29,9

X

277

30,5

X

278

30,5

X

279

30,3

X

280

30,2

X

281

30,1

X

282

30,1

X

283

30,1

X

284

30,2

X

285

30,2

X

286

30,2

X

287

30,2

X

288

30,5

X

289

31,0

X

290

31,9

X

291

32,8

X

292

33,7

X

293

34,5

X

294

35,1

X

295

35,5

X

296

35,6

X

297

35,4

X

298

35,0

X

299

34,0

X

300

32,4

X

301

30,6

X

302

29,0

X

303

27,8

X

304

27,2

X

305

26,9

X

306

26,5

X

307

26,1

X

308

25,7

X

309

25,5

X

310

25,7

X

311

26,4

X

312

27,3

X

313

28,1

X

314

27,9

X

315

26,0

X

316

22,7

X

317

19,0

X

318

16,0

X

319

14,6

X

320

15,2

X

321

16,9

X

322

19,3

X

323

22,0

X

324

24,6

X

325

26,8

X

326

27,9

X

327

28,0

X

328

27,7

X

329

27,1

X

330

26,8

X

331

26,6

X

332

26,8

X

333

27,0

X

334

27,2

X

335

27,4

X

336

27,5

X

337

27,7

X

338

27,9

X

339

28,1

X

340

28,3

X

341

28,6

X

342

29,1

X

343

29,6

X

344

30,1

X

345

30,6

X

346

30,8

X

347

30,8

X

348

30,8

X

349

30,8

X

350

30,8

X

351

30,8

X

352

30,8

X

353

30,8

X

354

30,9

X

355

30,9

X

356

30,9

X

357

30,8

X

358

30,4

X

359

29,6

X

360

28,4

X

| 2.2.3. | Tabel Ap 6-5


  WMTC 2. etapi 1. tsükliosa, sõidukiklasside 1 ja 2-1 vähendatud kiirus vahemikus 361–540 sekundit











  aeg (s) | rulli kiirus (km/h) | faasi indikaatorid |
| --- | --- | --- | --- |
| stopp | kiirend | püsik | aegl |
| 361 | 27,1 | | | X | |
| 362 | 26,0 | | | X | |
| 363 | 25,4 | | | X | |
| 364 | 25,5 | | | X | |
| 365 | 26,3 | | | X | |
| 366 | 27,3 | | | X | |
| 367 | 28,3 | | | X | |
| 368 | 29,2 | | | X | |
| 369 | 29,5 | | | X | |
| 370 | 29,4 | | | X | |
| 371 | 28,9 | | | X | |
| 372 | 28,1 | | | X | |
| 373 | 27,1 | | | X | |
| 374 | 26,3 | | | X | |
| 375 | 25,7 | | | X | |
| 376 | 25,5 | | | X | |
| 377 | 25,6 | | | X | |
| 378 | 25,9 | | | X | |
| 379 | 26,3 | | | X | |
| 380 | 26,9 | | | X | |
| 381 | 27,6 | | | X | |
| 382 | 28,4 | | | X | |
| 383 | 29,3 | | | X | |
| 384 | 30,1 | | | X | |
| 385 | 30,4 | | | X | |
| 386 | 30,2 | | | X | |
| 387 | 29,5 | | | X | |
| 388 | 28,6 | | | X | |
| 389 | 27,9 | | | X | |
| 390 | 27,5 | | | X | |
| 391 | 27,2 | | | X | |
| 392 | 26,9 | | | | X |
| 393 | 26,4 | | | | X |
| 394 | 25,7 | | | | X |
| 395 | 24,9 | | | | X |
| 396 | 21,4 | | | | X |
| 397 | 15,9 | | | | X |
| 398 | 9,9 | | | | X |
| 399 | 4,9 | | | | X |
| 400 | 2,1 | | | | X |
| 401 | 0,9 | | | | X |
| 402 | 0,0 | X | | | |
| 403 | 0,0 | X | | | |
| 404 | 0,0 | X | | | |
| 405 | 0,0 | X | | | |
| 406 | 0,0 | X | | | |
| 407 | 0,0 | X | | | |
| 408 | 1,2 | | X | | |
| 409 | 3,2 | | X | | |
| 410 | 5,9 | | X | | |
| 411 | 8,8 | | X | | |
| 412 | 12,0 | | X | | |
| 413 | 15,4 | | X | | |
| 414 | 18,9 | | X | | |
| 415 | 22,1 | | X | | |
| 416 | 24,7 | | X | | |
| 417 | 26,8 | | X | | |
| 418 | 28,7 | | X | | |
| 419 | 30,6 | | X | | |
| 420 | 32,4 | | X | | |
| 421 | 34,0 | | X | | |
| 422 | 35,4 | | X | | |
| 423 | 36,5 | | X | | |
| 424 | 37,5 | | X | | |
| 425 | 38,6 | | X | | |
| 426 | 39,6 | | X | | |
| 427 | 40,7 | | X | | |
| 428 | 41,4 | | X | | |
| 429 | 41,7 | | | X | |
| 430 | 41,4 | | | X | |
| 431 | 40,9 | | | X | |
| 432 | 40,5 | | | X | |
| 433 | 40,2 | | | X | |
| 434 | 40,1 | | | X | |
| 435 | 40,1 | | | X | |
| 436 | 39,8 | | | | X |
| 437 | 38,9 | | | | X |
| 438 | 37,4 | | | | X |
| 439 | 35,8 | | | | X |
| 440 | 34,1 | | | | X |
| 441 | 32,5 | | | | X |
| 442 | 30,9 | | | | X |
| 443 | 29,4 | | | | X |
| 444 | 27,9 | | | | X |
| 445 | 26,5 | | | | X |
| 446 | 25,0 | | | | X |
| 447 | 23,4 | | | | X |
| 448 | 21,8 | | | | X |
| 449 | 20,3 | | | | X |
| 450 | 19,3 | | | | X |
| 451 | 18,7 | | | | X |
| 452 | 18,3 | | | | X |
| 453 | 17,8 | | | | X |
| 454 | 17,4 | | | | X |
| 455 | 16,8 | | | | X |
| 456 | 16,3 | | | X | |
| 457 | 16,5 | | | X | |
| 458 | 17,6 | | | X | |
| 459 | 19,2 | | | X | |
| 460 | 20,8 | | | X | |
| 461 | 22,2 | | | X | |
| 462 | 23,0 | | | X | |
| 463 | 23,0 | | | | X |
| 464 | 22,0 | | | | X |
| 465 | 20,1 | | | | X |
| 466 | 17,7 | | | | X |
| 467 | 15,0 | | | | X |
| 468 | 12,1 | | | | X |
| 469 | 9,1 | | | | X |
| 470 | 6,2 | | | | X |
| 471 | 3,6 | | | | X |
| 472 | 1,8 | | | | X |
| 473 | 0,8 | | | | X |
| 474 | 0,0 | X | | | |
| 475 | 0,0 | X | | | |
| 476 | 0,0 | X | | | |
| 477 | 0,0 | X | | | |
| 478 | 0,0 | X | | | |
| 479 | 0,0 | X | | | |
| 480 | 0,0 | X | | | |
| 481 | 0,0 | X | | | |
| 482 | 0,0 | X | | | |
| 483 | 0,0 | X | | | |
| 484 | 0,0 | X | | | |
| 485 | 0,0 | X | | | |
| 486 | 1,4 | | X | | |
| 487 | 4,5 | | X | | |
| 488 | 8,8 | | X | | |
| 489 | 13,4 | | X | | |
| 490 | 17,3 | | X | | |
| 491 | 19,2 | | X | | |
| 492 | 19,7 | | X | | |
| 493 | 19,8 | | X | | |
| 494 | 20,7 | | X | | |
| 495 | 23,7 | | X | | |
| 496 | 27,9 | | X | | |
| 497 | 31,9 | | X | | |
| 498 | 35,4 | | X | | |
| 499 | 36,2 | | | | X |
| 500 | 34,2 | | | | X |
| 501 | 30,2 | | | | X |
| 502 | 27,1 | | | | X |
| 503 | 26,6 | | X | | |
| 504 | 28,6 | | X | | |
| 505 | 32,6 | | X | | |
| 506 | 35,5 | | X | | |
| 507 | 36,6 | | | | X |
| 508 | 34,6 | | | | X |
| 509 | 30,0 | | | | X |
| 510 | 23,1 | | | | X |
| 511 | 16,7 | | | | X |
| 512 | 10,7 | | | | X |
| 513 | 4,7 | | | | X |
| 514 | 1,2 | | | | X |
| 515 | 0,0 | X | | | |
| 516 | 0,0 | X | | | |
| 517 | 0,0 | X | | | |
| 518 | 0,0 | X | | | |
| 519 | 3,0 | | X | | |
| 520 | 8,2 | | X | | |
| 521 | 14,3 | | X | | |
| 522 | 19,3 | | X | | |
| 523 | 23,5 | | X | | |
| 524 | 27,3 | | X | | |
| 525 | 30,8 | | X | | |
| 526 | 33,7 | | X | | |
| 527 | 35,2 | | X | | |
| 528 | 35,2 | | | | X |
| 529 | 32,5 | | | | X |
| 530 | 27,9 | | | | X |
| 531 | 23,2 | | | | X |
| 532 | 18,5 | | | | X |
| 533 | 13,8 | | | | X |
| 534 | 9,1 | | | | X |
| 535 | 4,5 | | | | X |
| 536 | 2,3 | | | | X |
| 537 | 0,0 | X | | | |
| 538 | 0,0 | X | | | |
| 539 | 0,0 | X | | | |
| 540 | 0,0 | X | | | |

2.2.3.

Tabel Ap 6-5

WMTC 2. etapi 1. tsükliosa, sõidukiklasside 1 ja 2-1 vähendatud kiirus vahemikus 361–540 sekundit

aeg (s)

rulli kiirus (km/h)

faasi indikaatorid

stopp

kiirend

püsik

aegl

361

27,1

X

362

26,0

X

363

25,4

X

364

25,5

X

365

26,3

X

366

27,3

X

367

28,3

X

368

29,2

X

369

29,5

X

370

29,4

X

371

28,9

X

372

28,1

X

373

27,1

X

374

26,3

X

375

25,7

X

376

25,5

X

377

25,6

X

378

25,9

X

379

26,3

X

380

26,9

X

381

27,6

X

382

28,4

X

383

29,3

X

384

30,1

X

385

30,4

X

386

30,2

X

387

29,5

X

388

28,6

X

389

27,9

X

390

27,5

X

391

27,2

X

392

26,9

X

393

26,4

X

394

25,7

X

395

24,9

X

396

21,4

X

397

15,9

X

398

9,9

X

399

4,9

X

400

2,1

X

401

0,9

X

402

0,0

X

403

0,0

X

404

0,0

X

405

0,0

X

406

0,0

X

407

0,0

X

408

1,2

X

409

3,2

X

410

5,9

X

411

8,8

X

412

12,0

X

413

15,4

X

414

18,9

X

415

22,1

X

416

24,7

X

417

26,8

X

418

28,7

X

419

30,6

X

420

32,4

X

421

34,0

X

422

35,4

X

423

36,5

X

424

37,5

X

425

38,6

X

426

39,6

X

427

40,7

X

428

41,4

X

429

41,7

X

430

41,4

X

431

40,9

X

432

40,5

X

433

40,2

X

434

40,1

X

435

40,1

X

436

39,8

X

437

38,9

X

438

37,4

X

439

35,8

X

440

34,1

X

441

32,5

X

442

30,9

X

443

29,4

X

444

27,9

X

445

26,5

X

446

25,0

X

447

23,4

X

448

21,8

X

449

20,3

X

450

19,3

X

451

18,7

X

452

18,3

X

453

17,8

X

454

17,4

X

455

16,8

X

456

16,3

X

457

16,5

X

458

17,6

X

459

19,2

X

460

20,8

X

461

22,2

X

462

23,0

X

463

23,0

X

464

22,0

X

465

20,1

X

466

17,7

X

467

15,0

X

468

12,1

X

469

9,1

X

470

6,2

X

471

3,6

X

472

1,8

X

473

0,8

X

474

0,0

X

475

0,0

X

476

0,0

X

477

0,0

X

478

0,0

X

479

0,0

X

480

0,0

X

481

0,0

X

482

0,0

X

483

0,0

X

484

0,0

X

485

0,0

X

486

1,4

X

487

4,5

X

488

8,8

X

489

13,4

X

490

17,3

X

491

19,2

X

492

19,7

X

493

19,8

X

494

20,7

X

495

23,7

X

496

27,9

X

497

31,9

X

498

35,4

X

499

36,2

X

500

34,2

X

501

30,2

X

502

27,1

X

503

26,6

X

504

28,6

X

505

32,6

X

506

35,5

X

507

36,6

X

508

34,6

X

509

30,0

X

510

23,1

X

511

16,7

X

512

10,7

X

513

4,7

X

514

1,2

X

515

0,0

X

516

0,0

X

517

0,0

X

518

0,0

X

519

3,0

X

520

8,2

X

521

14,3

X

522

19,3

X

523

23,5

X

524

27,3

X

525

30,8

X

526

33,7

X

527

35,2

X

528

35,2

X

529

32,5

X

530

27,9

X

531

23,2

X

532

18,5

X

533

13,8

X

534

9,1

X

535

4,5

X

536

2,3

X

537

0,0

X

538

0,0

X

539

0,0

X

540

0,0

X

| 2.2.4. | Tabel Ap 6-6


  WMTC 2. etapi 1. tsükliosa, sõidukiklasside 1 ja 2-1 vähendatud kiirus vahemikus 541–600 sekundit











  aeg (s) | rulli kiirus (km/h) | faasi indikaatorid |
| --- | --- | --- | --- |
| stopp | kiirend | püsik | aegl |
| 541 | 0,0 | X | | | |
| 542 | 2,8 | | X | | |
| 543 | 8,1 | | X | | |
| 544 | 14,3 | | X | | |
| 545 | 19,2 | | X | | |
| 546 | 23,5 | | X | | |
| 547 | 27,2 | | X | | |
| 548 | 30,5 | | X | | |
| 549 | 33,1 | | X | | |
| 550 | 35,7 | | X | | |
| 551 | 38,3 | | X | | |
| 552 | 41,0 | | X | | |
| 553 | 43,6 | | | X | |
| 554 | 43,7 | | | X | |
| 555 | 43,8 | | | X | |
| 556 | 43,9 | | | X | |
| 557 | 44,0 | | | X | |
| 558 | 44,1 | | | X | |
| 559 | 44,2 | | | X | |
| 560 | 44,3 | | | X | |
| 561 | 44,4 | | | X | |
| 562 | 44,5 | | | X | |
| 563 | 44,6 | | | X | |
| 564 | 44,9 | | | X | |
| 565 | 45,5 | | | X | |
| 566 | 46,3 | | | X | |
| 567 | 47,1 | | | X | |
| 568 | 48,0 | | | X | |
| 569 | 48,7 | | | X | |
| 570 | 49,2 | | | X | |
| 571 | 49,4 | | | X | |
| 572 | 49,3 | | | X | |
| 573 | 48,7 | | | | X |
| 574 | 47,3 | | | | X |
| 575 | 45,0 | | | | X |
| 576 | 42,3 | | | | X |
| 577 | 39,5 | | | | X |
| 578 | 36,6 | | | | X |
| 579 | 33,7 | | | | X |
| 580 | 30,1 | | | | X |
| 581 | 26,0 | | | | X |
| 582 | 21,8 | | | | X |
| 583 | 17,7 | | | | X |
| 584 | 13,5 | | | | X |
| 585 | 9,4 | | | | X |
| 586 | 5,6 | | | | X |
| 587 | 2,1 | | | | X |
| 588 | 0,0 | X | | | |
| 589 | 0,0 | X | | | |
| 590 | 0,0 | X | | | |
| 591 | 0,0 | X | | | |
| 592 | 0,0 | X | | | |
| 593 | 0,0 | X | | | |
| 594 | 0,0 | X | | | |
| 595 | 0,0 | X | | | |
| 596 | 0,0 | X | | | |
| 597 | 0,0 | X | | | |
| 598 | 0,0 | X | | | |
| 599 | 0,0 | X | | | |
| 600 | 0,0 | X | | | |

2.2.4.

Tabel Ap 6-6

WMTC 2. etapi 1. tsükliosa, sõidukiklasside 1 ja 2-1 vähendatud kiirus vahemikus 541–600 sekundit

aeg (s)

rulli kiirus (km/h)

faasi indikaatorid

stopp

kiirend

püsik

aegl

541

0,0

X

542

2,8

X

543

8,1

X

544

14,3

X

545

19,2

X

546

23,5

X

547

27,2

X

548

30,5

X

549

33,1

X

550

35,7

X

551

38,3

X

552

41,0

X

553

43,6

X

554

43,7

X

555

43,8

X

556

43,9

X

557

44,0

X

558

44,1

X

559

44,2

X

560

44,3

X

561

44,4

X

562

44,5

X

563

44,6

X

564

44,9

X

565

45,5

X

566

46,3

X

567

47,1

X

568

48,0

X

569

48,7

X

570

49,2

X

571

49,4

X

572

49,3

X

573

48,7

X

574

47,3

X

575

45,0

X

576

42,3

X

577

39,5

X

578

36,6

X

579

33,7

X

580

30,1

X

581

26,0

X

582

21,8

X

583

17,7

X

584

13,5

X

585

9,4

X

586

5,6

X

587

2,1

X

588

0,0

X

589

0,0

X

590

0,0

X

591

0,0

X

592

0,0

X

593

0,0

X

594

0,0

X

595

0,0

X

596

0,0

X

597

0,0

X

598

0,0

X

599

0,0

X

600

0,0

X

| 2.2.5. | Tabel Ap 6-7


  WMTC 2. etapi 1. tsükliosa sõidukiklassidele 2-2 ja 3, vahemikus 0–180 sekundit











  aeg (s) | rulli kiirus (km/h) | faasi indikaatorid |
| --- | --- | --- | --- |
| stopp | kiirend | püsik | aegl |
| 0 | 0,0 | X | | | |
| 1 | 0,0 | X | | | |
| 2 | 0,0 | X | | | |
| 3 | 0,0 | X | | | |
| 4 | 0,0 | X | | | |
| 5 | 0,0 | X | | | |
| 6 | 0,0 | X | | | |
| 7 | 0,0 | X | | | |
| 8 | 0,0 | X | | | |
| 9 | 0,0 | X | | | |
| 10 | 0,0 | X | | | |
| 11 | 0,0 | X | | | |
| 12 | 0,0 | X | | | |
| 13 | 0,0 | X | | | |
| 14 | 0,0 | X | | | |
| 15 | 0,0 | X | | | |
| 16 | 0,0 | X | | | |
| 17 | 0,0 | X | | | |
| 18 | 0,0 | X | | | |
| 19 | 0,0 | X | | | |
| 20 | 0,0 | X | | | |
| 21 | 0,0 | X | | | |
| 22 | 1,0 | | X | | |
| 23 | 2,6 | | X | | |
| 24 | 4,8 | | X | | |
| 25 | 7,2 | | X | | |
| 26 | 9,6 | | X | | |
| 27 | 12,0 | | X | | |
| 28 | 14,3 | | X | | |
| 29 | 16,6 | | X | | |
| 30 | 18,9 | | X | | |
| 31 | 21,2 | | X | | |
| 32 | 23,5 | | X | | |
| 33 | 25,6 | | X | | |
| 34 | 27,1 | | X | | |
| 35 | 28,0 | | X | | |
| 36 | 28,7 | | X | | |
| 37 | 29,2 | | X | | |
| 38 | 29,8 | | X | | |
| 39 | 30,4 | | | X | |
| 40 | 29,6 | | | X | |
| 41 | 28,7 | | | X | |
| 42 | 27,9 | | | X | |
| 43 | 27,5 | | | X | |
| 44 | 27,3 | | | X | |
| 45 | 27,4 | | | X | |
| 46 | 27,5 | | | X | |
| 47 | 27,6 | | | X | |
| 48 | 27,6 | | | X | |
| 49 | 27,6 | | | X | |
| 50 | 27,7 | | | X | |
| 51 | 27,8 | | | X | |
| 52 | 28,1 | | | X | |
| 53 | 28,6 | | | X | |
| 54 | 29,0 | | | X | |
| 55 | 29,2 | | | X | |
| 56 | 29,5 | | | X | |
| 57 | 29,7 | | | X | |
| 58 | 30,1 | | | X | |
| 59 | 30,5 | | | X | |
| 60 | 30,7 | | | X | |
| 61 | 29,7 | | | | X |
| 62 | 27,0 | | | | X |
| 63 | 23,0 | | | | X |
| 64 | 18,7 | | | | X |
| 65 | 14,2 | | | | X |
| 66 | 9,4 | | | | X |
| 67 | 4,9 | | | | X |
| 68 | 2,0 | | | | X |
| 69 | 0,0 | X | | | |
| 70 | 0,0 | X | | | |
| 71 | 0,0 | X | | | |
| 72 | 0,0 | X | | | |
| 73 | 0,0 | X | | | |
| 74 | 1,7 | | X | | |
| 75 | 5,8 | | X | | |
| 76 | 11,8 | | X | | |
| 77 | 18,3 | | X | | |
| 78 | 24,5 | | X | | |
| 79 | 29,4 | | X | | |
| 80 | 32,5 | | X | | |
| 81 | 34,2 | | X | | |
| 82 | 34,4 | | X | | |
| 83 | 34,5 | | X | | |
| 84 | 34,6 | | X | | |
| 85 | 34,7 | | X | | |
| 86 | 34,8 | | X | | |
| 87 | 35,2 | | X | | |
| 88 | 36,0 | | X | | |
| 89 | 37,0 | | X | | |
| 90 | 37,9 | | X | | |
| 91 | 38,6 | | X | | |
| 92 | 38,8 | | | X | |
| 93 | 38,8 | | | X | |
| 94 | 38,7 | | | X | |
| 95 | 38,5 | | | X | |
| 96 | 38,0 | | | X | |
| 97 | 37,4 | | | X | |
| 98 | 36,9 | | | X | |
| 99 | 36,6 | | | X | |
| 100 | 36,4 | | | X | |
| 101 | 36,4 | | | X | |
| 102 | 36,5 | | | X | |
| 103 | 36,7 | | | X | |
| 104 | 36,9 | | | X | |
| 105 | 37,0 | | | X | |
| 106 | 37,2 | | | X | |
| 107 | 37,3 | | | X | |
| 108 | 37,4 | | | X | |
| 109 | 37,3 | | | X | |
| 110 | 36,8 | | | X | |
| 111 | 35,8 | | | | X |
| 112 | 34,7 | | | | X |
| 113 | 31,8 | | | | X |
| 114 | 28,9 | | | | X |
| 115 | 26,7 | | | | X |
| 116 | 24,6 | | | X | |
| 117 | 25,2 | | | X | |
| 118 | 26,2 | | | X | |
| 119 | 27,6 | | | X | |
| 120 | 29,2 | | | X | |
| | | | | | |
| 121 | 31,0 | | | X | |
| 122 | 32,8 | | | X | |
| 123 | 34,3 | | | X | |
| 124 | 35,1 | | | X | |
| 125 | 35,3 | | | | X |
| 126 | 35,1 | | | | X |
| 127 | 34,6 | | | | X |
| 128 | 33,7 | | | | X |
| 129 | 32,2 | | | | X |
| 130 | 29,6 | | | | X |
| 131 | 26,0 | | | | X |
| 132 | 22,0 | | | | X |
| 133 | 18,5 | | | | X |
| 134 | 16,6 | | X | | |
| 135 | 17,6 | | X | | |
| 136 | 21,0 | | X | | |
| 137 | 25,2 | | X | | |
| 138 | 29,1 | | X | | |
| 139 | 31,4 | | X | | |
| 140 | 31,9 | | | | X |
| 141 | 31,4 | | | | X |
| 142 | 30,6 | | | | X |
| 143 | 29,5 | | | | X |
| 144 | 28,0 | | | | X |
| 145 | 24,9 | | | | X |
| 146 | 20,2 | | | | X |
| 147 | 14,8 | | | | X |
| 148 | 9,5 | | | | X |
| 149 | 4,8 | | | | X |
| 150 | 1,4 | | | | X |
| 151 | 0,0 | X | | | |
| 152 | 0,0 | X | | | |
| 153 | 0,0 | X | | | |
| 154 | 0,0 | X | | | |
| 155 | 0,0 | X | | | |
| 156 | 0,0 | X | | | |
| 157 | 0,0 | X | | | |
| 158 | 0,0 | X | | | |
| 159 | 0,0 | X | | | |
| 160 | 0,0 | X | | | |
| 161 | 0,0 | X | | | |
| 162 | 0,0 | X | | | |
| 163 | 0,0 | X | | | |
| 164 | 0,0 | X | | | |
| 165 | 0,0 | X | | | |
| 166 | 0,0 | X | | | |
| 167 | 0,0 | X | | | |
| 168 | 0,0 | X | | | |
| 169 | 0,0 | X | | | |
| 170 | 0,0 | X | | | |
| 171 | 0,0 | X | | | |
| 172 | 0,0 | X | | | |
| 173 | 0,0 | X | | | |
| 174 | 0,0 | X | | | |
| 175 | 0,0 | X | | | |
| 176 | 0,0 | X | | | |
| 177 | 0,0 | X | | | |
| 178 | 0,0 | X | | | |
| 179 | 0,0 | X | | | |
| 180 | 0,0 | X | | | |
| | | | | | |

2.2.5.

Tabel Ap 6-7

WMTC 2. etapi 1. tsükliosa sõidukiklassidele 2-2 ja 3, vahemikus 0–180 sekundit

aeg (s)

rulli kiirus (km/h)

faasi indikaatorid

stopp

kiirend

püsik

aegl

0

0,0

X

1

0,0

X

2

0,0

X

3

0,0

X

4

0,0

X

5

0,0

X

6

0,0

X

7

0,0

X

8

0,0

X

9

0,0

X

10

0,0

X

11

0,0

X

12

0,0

X

13

0,0

X

14

0,0

X

15

0,0

X

16

0,0

X

17

0,0

X

18

0,0

X

19

0,0

X

20

0,0

X

21

0,0

X

22

1,0

X

23

2,6

X

24

4,8

X

25

7,2

X

26

9,6

X

27

12,0

X

28

14,3

X

29

16,6

X

30

18,9

X

31

21,2

X

32

23,5

X

33

25,6

X

34

27,1

X

35

28,0

X

36

28,7

X

37

29,2

X

38

29,8

X

39

30,4

X

40

29,6

X

41

28,7

X

42

27,9

X

43

27,5

X

44

27,3

X

45

27,4

X

46

27,5

X

47

27,6

X

48

27,6

X

49

27,6

X

50

27,7

X

51

27,8

X

52

28,1

X

53

28,6

X

54

29,0

X

55

29,2

X

56

29,5

X

57

29,7

X

58

30,1

X

59

30,5

X

60

30,7

X

61

29,7

X

62

27,0

X

63

23,0

X

64

18,7

X

65

14,2

X

66

9,4

X

67

4,9

X

68

2,0

X

69

0,0

X

70

0,0

X

71

0,0

X

72

0,0

X

73

0,0

X

74

1,7

X

75

5,8

X

76

11,8

X

77

18,3

X

78

24,5

X

79

29,4

X

80

32,5

X

81

34,2

X

82

34,4

X

83

34,5

X

84

34,6

X

85

34,7

X

86

34,8

X

87

35,2

X

88

36,0

X

89

37,0

X

90

37,9

X

91

38,6

X

92

38,8

X

93

38,8

X

94

38,7

X

95

38,5

X

96

38,0

X

97

37,4

X

98

36,9

X

99

36,6

X

100

36,4

X

101

36,4

X

102

36,5

X

103

36,7

X

104

36,9

X

105

37,0

X

106

37,2

X

107

37,3

X

108

37,4

X

109

37,3

X

110

36,8

X

111

35,8

X

112

34,7

X

113

31,8

X

114

28,9

X

115

26,7

X

116

24,6

X

117

25,2

X

118

26,2

X

119

27,6

X

120

29,2

X

121

31,0

X

122

32,8

X

123

34,3

X

124

35,1

X

125

35,3

X

126

35,1

X

127

34,6

X

128

33,7

X

129

32,2

X

130

29,6

X

131

26,0

X

132

22,0

X

133

18,5

X

134

16,6

X

135

17,6

X

136

21,0

X

137

25,2

X

138

29,1

X

139

31,4

X

140

31,9

X

141

31,4

X

142

30,6

X

143

29,5

X

144

28,0

X

145

24,9

X

146

20,2

X

147

14,8

X

148

9,5

X

149

4,8

X

150

1,4

X

151

0,0

X

152

0,0

X

153

0,0

X

154

0,0

X

155

0,0

X

156

0,0

X

157

0,0

X

158

0,0

X

159

0,0

X

160

0,0

X

161

0,0

X

162

0,0

X

163

0,0

X

164

0,0

X

165

0,0

X

166

0,0

X

167

0,0

X

168

0,0

X

169

0,0

X

170

0,0

X

171

0,0

X

172

0,0

X

173

0,0

X

174

0,0

X

175

0,0

X

176

0,0

X

177

0,0

X

178

0,0

X

179

0,0

X

180

0,0

X

| 2.2.6. | Tabel Ap 6-8


  WMTC 2. etapi 1. tsükliosa sõidukiklassidele 2-2 ja 3, vahemikus 181–360 sekundit











  aeg (s) | rulli kiirus (km/h) | faasi indikaatorid |
| --- | --- | --- | --- |
| stopp | kiirend | püsik | aegl |
| 181 | 0,0 | X | | | |
| 182 | 0,0 | X | | | |
| 183 | 2,0 | | X | | |
| 184 | 6,0 | | X | | |
| 185 | 12,4 | | X | | |
| 186 | 21,4 | | X | | |
| 187 | 30,0 | | X | | |
| 188 | 37,1 | | X | | |
| 189 | 42,5 | | X | | |
| 190 | 46,6 | | X | | |
| 191 | 49,8 | | X | | |
| 192 | 52,4 | | X | | |
| 193 | 54,4 | | X | | |
| 194 | 55,6 | | X | | |
| 195 | 56,1 | | | X | |
| 196 | 56,2 | | | X | |
| 197 | 56,2 | | | X | |
| 198 | 56,2 | | | X | |
| 199 | 56,7 | | | X | |
| 200 | 57,2 | | | X | |
| 201 | 57,7 | | | X | |
| 202 | 58,2 | | | X | |
| 203 | 58,7 | | | X | |
| 204 | 59,3 | | | X | |
| 205 | 59,8 | | | X | |
| 206 | 60,0 | | | X | |
| 207 | 60,0 | | | X | |
| 208 | 59,9 | | | X | |
| 209 | 59,9 | | | X | |
| 210 | 59,9 | | | X | |
| 211 | 59,9 | | | X | |
| 212 | 59,9 | | | X | |
| 213 | 59,8 | | | X | |
| 214 | 59,6 | | | | X |
| 215 | 59,1 | | | | X |
| 216 | 57,1 | | | | X |
| 217 | 53,2 | | | | X |
| 218 | 48,3 | | | | X |
| 219 | 43,9 | | | | X |
| 220 | 40,3 | | | | X |
| 221 | 39,5 | | | | X |
| 222 | 41,3 | | X | | |
| 223 | 45,2 | | X | | |
| 224 | 50,1 | | X | | |
| 225 | 53,7 | | X | | |
| 226 | 55,8 | | X | | |
| 227 | 55,8 | | | | X |
| 228 | 54,7 | | | | X |
| 229 | 53,3 | | | | X |
| 230 | 52,3 | | | | X |
| 231 | 52,0 | | | | X |
| 232 | 52,1 | | | | X |
| 233 | 51,8 | | | | X |
| 234 | 50,8 | | | | X |
| 235 | 49,2 | | | | X |
| 236 | 47,5 | | | | X |
| 237 | 45,7 | | | | X |
| 238 | 43,9 | | | | X |
| 239 | 42,0 | | | | X |
| 240 | 40,2 | | | | X |
| 241 | 38,3 | | | | X |
| 242 | 36,4 | | | | X |
| 243 | 34,6 | | | | X |
| 244 | 32,7 | | | | X |
| 245 | 30,6 | | | | X |
| 246 | 28,1 | | | | X |
| 247 | 25,5 | | | | X |
| 248 | 23,1 | | | | X |
| 249 | 21,2 | | | | X |
| 250 | 19,5 | | | | X |
| 251 | 17,8 | | | | X |
| 252 | 15,3 | | | | X |
| 253 | 11,5 | | | | X |
| 254 | 7,2 | | | | X |
| 255 | 2,5 | | | | X |
| 256 | 0,0 | X | | | |
| 257 | 0,0 | X | | | |
| 258 | 0,0 | X | | | |
| 259 | 0,0 | X | | | |
| 260 | 0,0 | X | | | |
| 261 | 0,0 | X | | | |
| 262 | 0,0 | X | | | |
| 263 | 0,0 | X | | | |
| 264 | 0,0 | X | | | |
| 265 | 0,0 | X | | | |
| 266 | 0,0 | X | | | |
| 267 | 0,5 | | X | | |
| 268 | 2,9 | | X | | |
| 269 | 8,2 | | X | | |
| 270 | 13,2 | | X | | |
| 271 | 17,8 | | X | | |
| 272 | 21,4 | | X | | |
| 273 | 24,1 | | X | | |
| 274 | 26,4 | | X | | |
| 275 | 28,4 | | X | | |
| 276 | 29,9 | | X | | |
| 277 | 30,5 | | X | | |
| 278 | 30,5 | | | X | |
| 279 | 30,3 | | | X | |
| 280 | 30,2 | | | X | |
| 281 | 30,1 | | | X | |
| 282 | 30,1 | | | X | |
| 283 | 30,1 | | | X | |
| 284 | 30,1 | | | X | |
| 285 | 30,1 | | | X | |
| 286 | 30,1 | | | X | |
| 287 | 30,2 | | | X | |
| 288 | 30,4 | | | X | |
| 289 | 31,0 | | | X | |
| 290 | 31,8 | | | X | |
| 291 | 32,7 | | | X | |
| 292 | 33,6 | | | X | |
| 293 | 34,4 | | | X | |
| 294 | 35,0 | | | X | |
| 295 | 35,4 | | | X | |
| 296 | 35,5 | | | X | |
| 297 | 35,3 | | | X | |
| 298 | 34,9 | | | X | |
| 299 | 33,9 | | | X | |
| 300 | 32,4 | | | X | |
| 301 | 30,6 | | | X | |
| 302 | 28,9 | | | X | |
| 303 | 27,8 | | | X | |
| 304 | 27,2 | | | X | |
| 305 | 26,9 | | | X | |
| 306 | 26,5 | | | X | |
| 307 | 26,1 | | | X | |
| 308 | 25,7 | | | X | |
| 309 | 25,5 | | | X | |
| 310 | 25,7 | | | X | |
| 311 | 26,4 | | | X | |
| 312 | 27,3 | | | X | |
| 313 | 28,1 | | | X | |
| 314 | 27,9 | | | | X |
| 315 | 26,0 | | | | X |
| 316 | 22,7 | | | | X |
| 317 | 19,0 | | | | X |
| 318 | 16,0 | | | | X |
| 319 | 14,6 | | X | | |
| 320 | 15,2 | | X | | |
| 321 | 16,9 | | X | | |
| 322 | 19,3 | | X | | |
| 323 | 22,0 | | X | | |
| 324 | 24,6 | | X | | |
| 325 | 26,8 | | X | | |
| 326 | 27,9 | | X | | |
| 327 | 28,1 | | | X | |
| 328 | 27,7 | | | X | |
| 329 | 27,2 | | | X | |
| 330 | 26,8 | | | X | |
| 331 | 26,6 | | | X | |
| 332 | 26,8 | | | X | |
| 333 | 27,0 | | | X | |
| 334 | 27,2 | | | X | |
| 335 | 27,4 | | | X | |
| 336 | 27,6 | | | X | |
| 337 | 27,7 | | | X | |
| 338 | 27,9 | | | X | |
| 339 | 28,1 | | | X | |
| 340 | 28,3 | | | X | |
| 341 | 28,6 | | | X | |
| 342 | 29,0 | | | X | |
| 343 | 29,6 | | | X | |
| 344 | 30,1 | | | X | |
| 345 | 30,5 | | | X | |
| 346 | 30,7 | | | X | |
| 347 | 30,8 | | | X | |
| 348 | 30,8 | | | X | |
| 349 | 30,8 | | | X | |
| 350 | 30,8 | | | X | |
| 351 | 30,8 | | | X | |
| 352 | 30,8 | | | X | |
| 353 | 30,8 | | | X | |
| 354 | 30,9 | | | X | |
| 355 | 30,9 | | | X | |
| 356 | 30,9 | | | X | |
| 357 | 30,8 | | | X | |
| 358 | 30,4 | | | X | |
| 359 | 29,6 | | | X | |
| 360 | 28,4 | | | X | |

2.2.6.

Tabel Ap 6-8

WMTC 2. etapi 1. tsükliosa sõidukiklassidele 2-2 ja 3, vahemikus 181–360 sekundit

aeg (s)

rulli kiirus (km/h)

faasi indikaatorid

stopp

kiirend

püsik

aegl

181

0,0

X

182

0,0

X

183

2,0

X

184

6,0

X

185

12,4

X

186

21,4

X

187

30,0

X

188

37,1

X

189

42,5

X

190

46,6

X

191

49,8

X

192

52,4

X

193

54,4

X

194

55,6

X

195

56,1

X

196

56,2

X

197

56,2

X

198

56,2

X

199

56,7

X

200

57,2

X

201

57,7

X

202

58,2

X

203

58,7

X

204

59,3

X

205

59,8

X

206

60,0

X

207

60,0

X

208

59,9

X

209

59,9

X

210

59,9

X

211

59,9

X

212

59,9

X

213

59,8

X

214

59,6

X

215

59,1

X

216

57,1

X

217

53,2

X

218

48,3

X

219

43,9

X

220

40,3

X

221

39,5

X

222

41,3

X

223

45,2

X

224

50,1

X

225

53,7

X

226

55,8

X

227

55,8

X

228

54,7

X

229

53,3

X

230

52,3

X

231

52,0

X

232

52,1

X

233

51,8

X

234

50,8

X

235

49,2

X

236

47,5

X

237

45,7

X

238

43,9

X

239

42,0

X

240

40,2

X

241

38,3

X

242

36,4

X

243

34,6

X

244

32,7

X

245

30,6

X

246

28,1

X

247

25,5

X

248

23,1

X

249

21,2

X

250

19,5

X

251

17,8

X

252

15,3

X

253

11,5

X

254

7,2

X

255

2,5

X

256

0,0

X

257

0,0

X

258

0,0

X

259

0,0

X

260

0,0

X

261

0,0

X

262

0,0

X

263

0,0

X

264

0,0

X

265

0,0

X

266

0,0

X

267

0,5

X

268

2,9

X

269

8,2

X

270

13,2

X

271

17,8

X

272

21,4

X

273

24,1

X

274

26,4

X

275

28,4

X

276

29,9

X

277

30,5

X

278

30,5

X

279

30,3

X

280

30,2

X

281

30,1

X

282

30,1

X

283

30,1

X

284

30,1

X

285

30,1

X

286

30,1

X

287

30,2

X

288

30,4

X

289

31,0

X

290

31,8

X

291

32,7

X

292

33,6

X

293

34,4

X

294

35,0

X

295

35,4

X

296

35,5

X

297

35,3

X

298

34,9

X

299

33,9

X

300

32,4

X

301

30,6

X

302

28,9

X

303

27,8

X

304

27,2

X

305

26,9

X

306

26,5

X

307

26,1

X

308

25,7

X

309

25,5

X

310

25,7

X

311

26,4

X

312

27,3

X

313

28,1

X

314

27,9

X

315

26,0

X

316

22,7

X

317

19,0

X

318

16,0

X

319

14,6

X

320

15,2

X

321

16,9

X

322

19,3

X

323

22,0

X

324

24,6

X

325

26,8

X

326

27,9

X

327

28,1

X

328

27,7

X

329

27,2

X

330

26,8

X

331

26,6

X

332

26,8

X

333

27,0

X

334

27,2

X

335

27,4

X

336

27,6

X

337

27,7

X

338

27,9

X

339

28,1

X

340

28,3

X

341

28,6

X

342

29,0

X

343

29,6

X

344

30,1

X

345

30,5

X

346

30,7

X

347

30,8

X

348

30,8

X

349

30,8

X

350

30,8

X

351

30,8

X

352

30,8

X

353

30,8

X

354

30,9

X

355

30,9

X

356

30,9

X

357

30,8

X

358

30,4

X

359

29,6

X

360

28,4

X

| 2.2.7. | Tabel Ap 6-9


  WMTC 2. etapi 1. tsükliosa sõidukiklassidele 2-2 ja 3, vahemikus 361–540 sekundit











  aeg (s) | rulli kiirus (km/h) | faasi indikaatorid |
| --- | --- | --- | --- |
| stopp | kiirend | püsik | aegl |
| 361 | 27,1 | | | X | |
| 362 | 26,0 | | | X | |
| 363 | 25,4 | | | X | |
| 364 | 25,5 | | | X | |
| 365 | 26,3 | | | X | |
| 366 | 27,3 | | | X | |
| 367 | 28,4 | | | X | |
| 368 | 29,2 | | | X | |
| 369 | 29,5 | | | X | |
| 370 | 29,5 | | | X | |
| 371 | 29,0 | | | X | |
| 372 | 28,1 | | | X | |
| 373 | 27,2 | | | X | |
| 374 | 26,3 | | | X | |
| 375 | 25,7 | | | X | |
| 376 | 25,5 | | | X | |
| 377 | 25,6 | | | X | |
| 378 | 26,0 | | | X | |
| 379 | 26,4 | | | X | |
| 380 | 27,0 | | | X | |
| 381 | 27,7 | | | X | |
| 382 | 28,5 | | | X | |
| 383 | 29,4 | | | X | |
| 384 | 30,2 | | | X | |
| 385 | 30,5 | | | X | |
| 386 | 30,3 | | | X | |
| 387 | 29,5 | | | X | |
| 388 | 28,7 | | | X | |
| 389 | 27,9 | | | X | |
| 390 | 27,5 | | | X | |
| 391 | 27,3 | | | X | |
| 392 | 27,0 | | | | X |
| 393 | 26,5 | | | | X |
| 394 | 25,8 | | | | X |
| 395 | 25,0 | | | | X |
| 396 | 21,5 | | | | X |
| 397 | 16,0 | | | | X |
| 398 | 10,0 | | | | X |
| 399 | 5,0 | | | | X |
| 400 | 2,2 | | | | X |
| 401 | 1,0 | | | | X |
| 402 | 0,0 | X | | | |
| 403 | 0,0 | X | | | |
| 404 | 0,0 | X | | | |
| 405 | 0,0 | X | | | |
| 406 | 0,0 | X | | | |
| 407 | 0,0 | X | | | |
| 408 | 1,2 | | X | | |
| 409 | 3,2 | | X | | |
| 410 | 5,9 | | X | | |
| 411 | 8,8 | | X | | |
| 412 | 12,0 | | X | | |
| 413 | 15,4 | | X | | |
| 414 | 18,9 | | X | | |
| 415 | 22,1 | | X | | |
| 416 | 24,8 | | X | | |
| 417 | 26,8 | | X | | |
| 418 | 28,7 | | X | | |
| 419 | 30,6 | | X | | |
| 420 | 32,4 | | X | | |
| 421 | 34,0 | | X | | |
| 422 | 35,4 | | X | | |
| 423 | 36,5 | | X | | |
| 424 | 37,5 | | X | | |
| 425 | 38,6 | | X | | |
| 426 | 39,7 | | X | | |
| 427 | 40,7 | | X | | |
| 428 | 41,5 | | X | | |
| 429 | 41,7 | | | X | |
| 430 | 41,5 | | | X | |
| 431 | 41,0 | | | X | |
| 432 | 40,6 | | | X | |
| 433 | 40,3 | | | X | |
| 434 | 40,2 | | | X | |
| 435 | 40,1 | | | X | |
| 436 | 39,8 | | | | X |
| 437 | 38,9 | | | | X |
| 438 | 37,5 | | | | X |
| 439 | 35,8 | | | | X |
| 440 | 34,2 | | | | X |
| 441 | 32,5 | | | | X |
| 442 | 30,9 | | | | X |
| 443 | 29,4 | | | | X |
| 444 | 28,0 | | | | X |
| 445 | 26,5 | | | | X |
| 446 | 25,0 | | | | X |
| 447 | 23,5 | | | | X |
| 448 | 21,9 | | | | X |
| 449 | 20,4 | | | | X |
| 450 | 19,4 | | | | X |
| 451 | 18,8 | | | | X |
| 452 | 18,4 | | | | X |
| 453 | 18,0 | | | | X |
| 454 | 17,5 | | | | X |
| 455 | 16,9 | | | | X |
| 456 | 16,4 | | | X | |
| 457 | 16,6 | | | X | |
| 458 | 17,7 | | | X | |
| 459 | 19,4 | | | X | |
| 460 | 20,9 | | | X | |
| 461 | 22,3 | | | X | |
| 462 | 23,2 | | | X | |
| 463 | 23,2 | | | | X |
| 464 | 22,2 | | | | X |
| 465 | 20,3 | | | | X |
| 466 | 17,9 | | | | X |
| 467 | 15,2 | | | | X |
| 468 | 12,3 | | | | X |
| 469 | 9,3 | | | | X |
| 470 | 6,4 | | | | X |
| 471 | 3,8 | | | | X |
| 472 | 2,0 | | | | X |
| 473 | 0,9 | | | | X |
| 474 | 0,0 | X | | | |
| 475 | 0,0 | X | | | |
| 476 | 0,0 | X | | | |
| 477 | 0,0 | X | | | |
| 478 | 0,0 | X | | | |
| 479 | 0,0 | X | | | |
| 480 | 0,0 | X | | | |
| 481 | 0,0 | X | | | |
| 482 | 0,0 | X | | | |
| 483 | 0,0 | X | | | |
| 484 | 0,0 | X | | | |
| 485 | 0,0 | X | | | |
| 486 | 1,4 | | X | | |
| 487 | 4,5 | | X | | |
| 488 | 8,8 | | X | | |
| 489 | 13,4 | | X | | |
| 490 | 17,3 | | X | | |
| 491 | 19,2 | | X | | |
| 492 | 19,7 | | X | | |
| 493 | 19,8 | | X | | |
| 494 | 20,7 | | X | | |
| 495 | 23,6 | | X | | |
| 496 | 28,1 | | X | | |
| 497 | 32,8 | | X | | |
| 498 | 36,3 | | X | | |
| 499 | 37,1 | | | | X |
| 500 | 35,1 | | | | X |
| 501 | 31,1 | | | | X |
| 502 | 28,0 | | | | X |
| 503 | 27,5 | | X | | |
| 504 | 29,5 | | X | | |
| 505 | 34,0 | | X | | |
| 506 | 37,0 | | X | | |
| 507 | 38,0 | | | | X |
| 508 | 36,1 | | | | X |
| 509 | 31,5 | | | | X |
| 510 | 24,5 | | | | X |
| 511 | 17,5 | | | | X |
| 512 | 10,5 | | | | X |
| 513 | 4,5 | | | | X |
| 514 | 1,0 | | | | X |
| 515 | 0,0 | X | | | |
| 516 | 0,0 | X | | | |
| 517 | 0,0 | X | | | |
| 518 | 0,0 | X | | | |
| 519 | 2,9 | | X | | |
| 520 | 8,0 | | X | | |
| 521 | 16,0 | | X | | |
| 522 | 24,0 | | X | | |
| 523 | 32,0 | | X | | |
| 524 | 38,8 | | X | | |
| 525 | 43,1 | | X | | |
| 526 | 46,0 | | X | | |
| 527 | 47,5 | | | | X |
| 528 | 47,5 | | | | X |
| 529 | 44,8 | | | | X |
| 530 | 40,1 | | | | X |
| 531 | 33,8 | | | | X |
| 532 | 27,2 | | | | X |
| 533 | 20,0 | | | | X |
| 534 | 12,8 | | | | X |
| 535 | 7,0 | | | | X |
| 536 | 2,2 | | | | X |
| 537 | 0,0 | X | | | |
| 538 | 0,0 | X | | | |
| 539 | 0,0 | X | | | |
| 540 | 0,0 | X | | | |

2.2.7.

Tabel Ap 6-9

WMTC 2. etapi 1. tsükliosa sõidukiklassidele 2-2 ja 3, vahemikus 361–540 sekundit

aeg (s)

rulli kiirus (km/h)

faasi indikaatorid

stopp

kiirend

püsik

aegl

361

27,1

X

362

26,0

X

363

25,4

X

364

25,5

X

365

26,3

X

366

27,3

X

367

28,4

X

368

29,2

X

369

29,5

X

370

29,5

X

371

29,0

X

372

28,1

X

373

27,2

X

374

26,3

X

375

25,7

X

376

25,5

X

377

25,6

X

378

26,0

X

379

26,4

X

380

27,0

X

381

27,7

X

382

28,5

X

383

29,4

X

384

30,2

X

385

30,5

X

386

30,3

X

387

29,5

X

388

28,7

X

389

27,9

X

390

27,5

X

391

27,3

X

392

27,0

X

393

26,5

X

394

25,8

X

395

25,0

X

396

21,5

X

397

16,0

X

398

10,0

X

399

5,0

X

400

2,2

X

401

1,0

X

402

0,0

X

403

0,0

X

404

0,0

X

405

0,0

X

406

0,0

X

407

0,0

X

408

1,2

X

409

3,2

X

410

5,9

X

411

8,8

X

412

12,0

X

413

15,4

X

414

18,9

X

415

22,1

X

416

24,8

X

417

26,8

X

418

28,7

X

419

30,6

X

420

32,4

X

421

34,0

X

422

35,4

X

423

36,5

X

424

37,5

X

425

38,6

X

426

39,7

X

427

40,7

X

428

41,5

X

429

41,7

X

430

41,5

X

431

41,0

X

432

40,6

X

433

40,3

X

434

40,2

X

435

40,1

X

436

39,8

X

437

38,9

X

438

37,5

X

439

35,8

X

440

34,2

X

441

32,5

X

442

30,9

X

443

29,4

X

444

28,0

X

445

26,5

X

446

25,0

X

447

23,5

X

448

21,9

X

449

20,4

X

450

19,4

X

451

18,8

X

452

18,4

X

453

18,0

X

454

17,5

X

455

16,9

X

456

16,4

X

457

16,6

X

458

17,7

X

459

19,4

X

460

20,9

X

461

22,3

X

462

23,2

X

463

23,2

X

464

22,2

X

465

20,3

X

466

17,9

X

467

15,2

X

468

12,3

X

469

9,3

X

470

6,4

X

471

3,8

X

472

2,0

X

473

0,9

X

474

0,0

X

475

0,0

X

476

0,0

X

477

0,0

X

478

0,0

X

479

0,0

X

480

0,0

X

481

0,0

X

482

0,0

X

483

0,0

X

484

0,0

X

485

0,0

X

486

1,4

X

487

4,5

X

488

8,8

X

489

13,4

X

490

17,3

X

491

19,2

X

492

19,7

X

493

19,8

X

494

20,7

X

495

23,6

X

496

28,1

X

497

32,8

X

498

36,3

X

499

37,1

X

500

35,1

X

501

31,1

X

502

28,0

X

503

27,5

X

504

29,5

X

505

34,0

X

506

37,0

X

507

38,0

X

508

36,1

X

509

31,5

X

510

24,5

X

511

17,5

X

512

10,5

X

513

4,5

X

514

1,0

X

515

0,0

X

516

0,0

X

517

0,0

X

518

0,0

X

519

2,9

X

520

8,0

X

521

16,0

X

522

24,0

X

523

32,0

X

524

38,8

X

525

43,1

X

526

46,0

X

527

47,5

X

528

47,5

X

529

44,8

X

530

40,1

X

531

33,8

X

532

27,2

X

533

20,0

X

534

12,8

X

535

7,0

X

536

2,2

X

537

0,0

X

538

0,0

X

539

0,0

X

540

0,0

X

| 2.2.8 | Tabel Ap 6-10


  WMTC 2. etapi 1. tsükliosa sõidukiklassidele 2-2 ja 3, vahemikus 541–600 sekundit











  aeg (s) | rulli kiirus (km/h) | faasi indikaatorid |
| --- | --- | --- | --- |
| stopp | kiirend | püsik | aegl |
| 541 | 0,0 | X | | | |
| 542 | 2,7 | | X | | |
| 543 | 8,0 | | X | | |
| 544 | 16,0 | | X | | |
| 545 | 24,0 | | X | | |
| 546 | 32,0 | | X | | |
| 547 | 37,2 | | X | | |
| 548 | 40,4 | | X | | |
| 549 | 43,1 | | X | | |
| 550 | 44,6 | | X | | |
| 551 | 45,2 | | | X | |
| 552 | 45,3 | | | X | |
| 553 | 45,4 | | | X | |
| 554 | 45,5 | | | X | |
| 555 | 45,6 | | | X | |
| 556 | 45,7 | | | X | |
| 557 | 45,8 | | | X | |
| 558 | 45,9 | | | X | |
| 559 | 46,0 | | | X | |
| 560 | 46,1 | | | X | |
| 561 | 46,2 | | | X | |
| 562 | 46,3 | | | X | |
| 563 | 46,4 | | | X | |
| 564 | 46,7 | | | X | |
| 565 | 47,2 | | | X | |
| 566 | 48,0 | | | X | |
| 567 | 48,9 | | | X | |
| 568 | 49,8 | | | X | |
| 569 | 50,5 | | | X | |
| 570 | 51,0 | | | X | |
| 571 | 51,1 | | | X | |
| 572 | 51,0 | | | X | |
| 573 | 50,4 | | | | X |
| 574 | 49,0 | | | | X |
| 575 | 46,7 | | | | X |
| 576 | 44,0 | | | | X |
| 577 | 41,1 | | | | X |
| 578 | 38,3 | | | | X |
| 579 | 35,4 | | | | X |
| 580 | 31,8 | | | | X |
| 581 | 27,3 | | | | X |
| 582 | 22,4 | | | | X |
| 583 | 17,7 | | | | X |
| 584 | 13,4 | | | | X |
| 585 | 9,3 | | | | X |
| 586 | 5,5 | | | | X |
| 587 | 2,0 | | | | X |
| 588 | 0,0 | X | | | |
| 589 | 0,0 | X | | | |
| 590 | 0,0 | X | | | |
| 591 | 0,0 | X | | | |
| 592 | 0,0 | X | | | |
| 593 | 0,0 | X | | | |
| 594 | 0,0 | X | | | |
| 595 | 0,0 | X | | | |
| 596 | 0,0 | X | | | |
| 597 | 0,0 | X | | | |
| 598 | 0,0 | X | | | |
| 599 | 0,0 | X | | | |
| 600 | 0,0 | X | | | |

2.2.8

Tabel Ap 6-10

WMTC 2. etapi 1. tsükliosa sõidukiklassidele 2-2 ja 3, vahemikus 541–600 sekundit

aeg (s)

rulli kiirus (km/h)

faasi indikaatorid

stopp

kiirend

püsik

aegl

541

0,0

X

542

2,7

X

543

8,0

X

544

16,0

X

545

24,0

X

546

32,0

X

547

37,2

X

548

40,4

X

549

43,1

X

550

44,6

X

551

45,2

X

552

45,3

X

553

45,4

X

554

45,5

X

555

45,6

X

556

45,7

X

557

45,8

X

558

45,9

X

559

46,0

X

560

46,1

X

561

46,2

X

562

46,3

X

563

46,4

X

564

46,7

X

565

47,2

X

566

48,0

X

567

48,9

X

568

49,8

X

569

50,5

X

570

51,0

X

571

51,1

X

572

51,0

X

573

50,4

X

574

49,0

X

575

46,7

X

576

44,0

X

577

41,1

X

578

38,3

X

579

35,4

X

580

31,8

X

581

27,3

X

582

22,4

X

583

17,7

X

584

13,4

X

585

9,3

X

586

5,5

X

587

2,0

X

588

0,0

X

589

0,0

X

590

0,0

X

591

0,0

X

592

0,0

X

593

0,0

X

594

0,0

X

595

0,0

X

596

0,0

X

597

0,0

X

598

0,0

X

599

0,0

X

600

0,0

X

3.   WMTC 2. etapi 2. osa

Joonis Ap 6-7

WMTC 2 etapi 2. osa

Image

3.1.   WMTC 2. etapis on sõiduki kiirusgraafik samasugune kui WMTC 1. etapis, kuid täiendavate käiguvahetust puudutavate ettekirjutustega. Järgmistes tabelites on esitatud rullile iseloomulik liikumiskiirus WMTC 2. etapi 2. osa katseaja jooksul.

| 3.1.1. | Tabel Ap 6-11


  WMTC 2. etapi 2. tsükliosa, sõidukiklassi 2-1 vähendatud kiirus, vahemikus 0–180 sekundit











  aeg (s) | rulli kiirus (km/h) | faasi indikaatorid |
| --- | --- | --- | --- |
| stopp | kiirend | püsik | aegl |
| 0 | 0,0 | X | | | |
| 1 | 0,0 | X | | | |
| 2 | 0,0 | X | | | |
| 3 | 0,0 | X | | | |
| 4 | 0,0 | X | | | |
| 5 | 0,0 | X | | | |
| 6 | 0,0 | X | | | |
| 7 | 0,0 | X | | | |
| 8 | 0,0 | X | | | |
| 9 | 2,3 | | X | | |
| 10 | 7,3 | | X | | |
| 11 | 13,6 | | X | | |
| 12 | 18,9 | | X | | |
| 13 | 23,6 | | X | | |
| 14 | 27,8 | | X | | |
| 15 | 31,8 | | X | | |
| 16 | 35,6 | | X | | |
| 17 | 39,3 | | X | | |
| 18 | 42,7 | | X | | |
| 19 | 46,0 | | X | | |
| 20 | 49,1 | | X | | |
| 21 | 52,1 | | X | | |
| 22 | 54,9 | | X | | |
| 23 | 57,5 | | X | | |
| 24 | 58,4 | | | X | |
| 25 | 58,5 | | | X | |
| 26 | 58,5 | | | X | |
| 27 | 58,6 | | | X | |
| 28 | 58,9 | | | X | |
| 29 | 59,3 | | | X | |
| 30 | 59,8 | | | X | |
| 31 | 60,2 | | | X | |
| 32 | 60,5 | | | X | |
| 33 | 60,8 | | | X | |
| 34 | 61,1 | | | X | |
| 35 | 61,5 | | | X | |
| 36 | 62,0 | | | X | |
| 37 | 62,5 | | | X | |
| 38 | 63,0 | | | X | |
| 39 | 63,4 | | | X | |
| 40 | 63,7 | | | X | |
| 41 | 63,8 | | | X | |
| 42 | 63,9 | | | X | |
| 43 | 63,8 | | | X | |
| 44 | 63,2 | | | | X |
| 45 | 61,7 | | | | X |
| 46 | 58,9 | | | | X |
| 47 | 55,2 | | | | X |
| 48 | 51,0 | | | | X |
| 49 | 46,7 | | | | X |
| 50 | 42,8 | | | | X |
| 51 | 40,2 | | | | X |
| 52 | 38,8 | | | | X |
| 53 | 37,9 | | | | X |
| 54 | 36,7 | | | | X |
| 55 | 35,1 | | | | X |
| 56 | 32,9 | | | | X |
| 57 | 30,4 | | | | X |
| 58 | 28,0 | | | | X |
| 59 | 25,9 | | | | X |
| 60 | 24,4 | | | | X |
| 61 | 23,7 | | X | | |
| 62 | 23,8 | | X | | |
| 63 | 25,0 | | X | | |
| 64 | 27,3 | | X | | |
| 65 | 30,4 | | X | | |
| 66 | 33,9 | | X | | |
| 67 | 37,3 | | X | | |
| 68 | 39,8 | | | | X |
| 69 | 39,5 | | | | X |
| 70 | 36,3 | | | | X |
| 71 | 31,4 | | | | X |
| 72 | 26,5 | | | | X |
| 73 | 24,2 | | | | X |
| 74 | 24,8 | | | | X |
| 75 | 26,6 | | | | X |
| 76 | 27,5 | | | | X |
| 77 | 26,8 | | | | X |
| 78 | 25,3 | | | | X |
| 79 | 24,0 | | | | X |
| 80 | 23,3 | | | X | |
| 81 | 23,7 | | | X | |
| 82 | 24,9 | | | X | |
| 83 | 26,4 | | | X | |
| 84 | 27,7 | | | X | |
| 85 | 28,3 | | | X | |
| 86 | 28,3 | | | X | |
| 87 | 28,1 | | | X | |
| 88 | 28,1 | | X | | |
| 89 | 28,6 | | X | | |
| 90 | 29,8 | | X | | |
| 91 | 31,6 | | X | | |
| 92 | 33,9 | | X | | |
| 93 | 36,5 | | X | | |
| 94 | 39,1 | | X | | |
| 95 | 41,5 | | X | | |
| 96 | 43,3 | | X | | |
| 97 | 44,5 | | X | | |
| 98 | 45,1 | | | | X |
| 99 | 45,1 | | | | X |
| 100 | 43,9 | | | | X |
| 101 | 41,4 | | | | X |
| 102 | 38,4 | | | | X |
| 103 | 35,5 | | | | X |
| 104 | 32,9 | | | | X |
| 105 | 31,3 | | | | X |
| 106 | 30,7 | | | | X |
| 107 | 31,0 | | | X | |
| 108 | 32,2 | | | X | |
| 109 | 34,0 | | | X | |
| 110 | 36,0 | | | X | |
| 111 | 37,9 | | | X | |
| 112 | 39,9 | | | X | |
| 113 | 41,6 | | | X | |
| 114 | 43,1 | | | X | |
| 115 | 44,3 | | | X | |
| 116 | 45,0 | | | X | |
| 117 | 45,5 | | | X | |
| 118 | 45,8 | | | X | |
| 119 | 46,0 | | | X | |
| 120 | 46,1 | | | X | |
| | | | | | |
| 121 | 46,2 | | | X | |
| 122 | 46,1 | | | X | |
| 123 | 45,7 | | | X | |
| 124 | 45,0 | | | X | |
| 125 | 44,3 | | | X | |
| 126 | 44,7 | | X | | |
| 127 | 46,8 | | X | | |
| 128 | 49,9 | | X | | |
| 129 | 52,8 | | X | | |
| 130 | 55,6 | | X | | |
| 131 | 58,2 | | X | | |
| 132 | 60,2 | | | | X |
| 133 | 59,3 | | | | X |
| 134 | 57,5 | | | | X |
| 135 | 55,4 | | | | X |
| 136 | 52,5 | | | | X |
| 137 | 47,9 | | | | X |
| 138 | 41,4 | | | | X |
| 139 | 34,4 | | | | X |
| 140 | 30,0 | | | | X |
| 141 | 27,0 | | | | X |
| 142 | 26,5 | | X | | |
| 143 | 28,7 | | X | | |
| 144 | 32,7 | | X | | |
| 145 | 36,5 | | X | | |
| 146 | 40,0 | | X | | |
| 147 | 43,5 | | X | | |
| 148 | 46,7 | | X | | |
| 149 | 49,8 | | X | | |
| 150 | 52,7 | | X | | |
| 151 | 55,5 | | X | | |
| 152 | 58,1 | | X | | |
| 153 | 60,6 | | X | | |
| 154 | 62,9 | | X | | |
| 155 | 62,9 | | | | X |
| 156 | 61,7 | | | | X |
| 157 | 59,4 | | | | X |
| 158 | 56,6 | | | | X |
| 159 | 53,7 | | | | X |
| 160 | 50,7 | | | | X |
| 161 | 47,7 | | | | X |
| 162 | 45,0 | | | | X |
| 163 | 43,1 | | | | X |
| 164 | 41,9 | | | X | |
| 165 | 41,6 | | | X | |
| 166 | 41,3 | | | X | |
| 167 | 40,9 | | | X | |
| 168 | 41,8 | | | X | |
| 169 | 42,1 | | | X | |
| 170 | 41,8 | | | X | |
| 171 | 41,3 | | | X | |
| 172 | 41,5 | | X | | |
| 173 | 43,5 | | X | | |
| 174 | 46,5 | | X | | |
| 175 | 49,7 | | X | | |
| 176 | 52,6 | | X | | |
| 177 | 55,0 | | X | | |
| 178 | 56,5 | | X | | |
| 179 | 57,1 | | X | | |
| 180 | 57,3 | | | | X |
| | | | | | |

3.1.1.

Tabel Ap 6-11

WMTC 2. etapi 2. tsükliosa, sõidukiklassi 2-1 vähendatud kiirus, vahemikus 0–180 sekundit

aeg (s)

rulli kiirus (km/h)

faasi indikaatorid

stopp

kiirend

püsik

aegl

0

0,0

X

1

0,0

X

2

0,0

X

3

0,0

X

4

0,0

X

5

0,0

X

6

0,0

X

7

0,0

X

8

0,0

X

9

2,3

X

10

7,3

X

11

13,6

X

12

18,9

X

13

23,6

X

14

27,8

X

15

31,8

X

16

35,6

X

17

39,3

X

18

42,7

X

19

46,0

X

20

49,1

X

21

52,1

X

22

54,9

X

23

57,5

X

24

58,4

X

25

58,5

X

26

58,5

X

27

58,6

X

28

58,9

X

29

59,3

X

30

59,8

X

31

60,2

X

32

60,5

X

33

60,8

X

34

61,1

X

35

61,5

X

36

62,0

X

37

62,5

X

38

63,0

X

39

63,4

X

40

63,7

X

41

63,8

X

42

63,9

X

43

63,8

X

44

63,2

X

45

61,7

X

46

58,9

X

47

55,2

X

48

51,0

X

49

46,7

X

50

42,8

X

51

40,2

X

52

38,8

X

53

37,9

X

54

36,7

X

55

35,1

X

56

32,9

X

57

30,4

X

58

28,0

X

59

25,9

X

60

24,4

X

61

23,7

X

62

23,8

X

63

25,0

X

64

27,3

X

65

30,4

X

66

33,9

X

67

37,3

X

68

39,8

X

69

39,5

X

70

36,3

X

71

31,4

X

72

26,5

X

73

24,2

X

74

24,8

X

75

26,6

X

76

27,5

X

77

26,8

X

78

25,3

X

79

24,0

X

80

23,3

X

81

23,7

X

82

24,9

X

83

26,4

X

84

27,7

X

85

28,3

X

86

28,3

X

87

28,1

X

88

28,1

X

89

28,6

X

90

29,8

X

91

31,6

X

92

33,9

X

93

36,5

X

94

39,1

X

95

41,5

X

96

43,3

X

97

44,5

X

98

45,1

X

99

45,1

X

100

43,9

X

101

41,4

X

102

38,4

X

103

35,5

X

104

32,9

X

105

31,3

X

106

30,7

X

107

31,0

X

108

32,2

X

109

34,0

X

110

36,0

X

111

37,9

X

112

39,9

X

113

41,6

X

114

43,1

X

115

44,3

X

116

45,0

X

117

45,5

X

118

45,8

X

119

46,0

X

120

46,1

X

121

46,2

X

122

46,1

X

123

45,7

X

124

45,0

X

125

44,3

X

126

44,7

X

127

46,8

X

128

49,9

X

129

52,8

X

130

55,6

X

131

58,2

X

132

60,2

X

133

59,3

X

134

57,5

X

135

55,4

X

136

52,5

X

137

47,9

X

138

41,4

X

139

34,4

X

140

30,0

X

141

27,0

X

142

26,5

X

143

28,7

X

144

32,7

X

145

36,5

X

146

40,0

X

147

43,5

X

148

46,7

X

149

49,8

X

150

52,7

X

151

55,5

X

152

58,1

X

153

60,6

X

154

62,9

X

155

62,9

X

156

61,7

X

157

59,4

X

158

56,6

X

159

53,7

X

160

50,7

X

161

47,7

X

162

45,0

X

163

43,1

X

164

41,9

X

165

41,6

X

166

41,3

X

167

40,9

X

168

41,8

X

169

42,1

X

170

41,8

X

171

41,3

X

172

41,5

X

173

43,5

X

174

46,5

X

175

49,7

X

176

52,6

X

177

55,0

X

178

56,5

X

179

57,1

X

180

57,3

X

| 3.1.2. | Tabel Ap 6-12


  WMTC 2. etapi 2. tsükliosa, sõidukiklassi 2-1 vähendatud kiirus, vahemikus 181–360 sekundit











  aeg (s) | rulli kiirus (km/h) | faasi indikaatorid |
| --- | --- | --- | --- |
| stopp | kiirend | püsik | aegl |
| 181 | 57,0 | | | | X |
| 182 | 56,3 | | | | X |
| 183 | 55,2 | | | | X |
| 184 | 53,9 | | | | X |
| 185 | 52,6 | | | | X |
| 186 | 51,4 | | | | X |
| 187 | 50,1 | | X | | |
| 188 | 51,5 | | X | | |
| 189 | 53,1 | | X | | |
| 190 | 54,8 | | X | | |
| 191 | 56,6 | | X | | |
| 192 | 58,5 | | X | | |
| 193 | 60,6 | | X | | |
| 194 | 62,8 | | X | | |
| 195 | 64,9 | | X | | |
| 196 | 67,0 | | X | | |
| 197 | 69,1 | | X | | |
| 198 | 70,9 | | X | | |
| 199 | 72,2 | | X | | |
| 200 | 72,8 | | | | X |
| 201 | 72,8 | | | | X |
| 202 | 71,9 | | | | X |
| 203 | 70,5 | | | | X |
| 204 | 68,8 | | | | X |
| 205 | 67,1 | | | | X |
| 206 | 65,4 | | | | X |
| 207 | 63,9 | | | | X |
| 208 | 62,8 | | | | X |
| 209 | 61,8 | | | | X |
| 210 | 61,0 | | | | X |
| 211 | 60,4 | | | | X |
| 212 | 60,0 | | X | | |
| 213 | 60,2 | | X | | |
| 214 | 61,4 | | X | | |
| 215 | 63,3 | | X | | |
| 216 | 65,5 | | X | | |
| 217 | 67,4 | | X | | |
| 218 | 68,5 | | X | | |
| 219 | 68,7 | | | | X |
| 220 | 68,1 | | | | X |
| 221 | 67,3 | | | | X |
| 222 | 66,5 | | | | X |
| 223 | 65,9 | | | | X |
| 224 | 65,5 | | | | X |
| 225 | 64,9 | | | | X |
| 226 | 64,1 | | | | X |
| 227 | 63,0 | | | | X |
| 228 | 62,1 | | | | X |
| 229 | 61,6 | | X | | |
| 230 | 61,7 | | X | | |
| 231 | 62,3 | | X | | |
| 232 | 63,5 | | X | | |
| 233 | 65,3 | | X | | |
| 234 | 67,3 | | X | | |
| 235 | 69,2 | | X | | |
| 236 | 71,1 | | X | | |
| 237 | 73,0 | | X | | |
| 238 | 74,8 | | X | | |
| 239 | 75,7 | | X | | |
| 240 | 76,7 | | X | | |
| 241 | 77,5 | | X | | |
| 242 | 78,1 | | | X | |
| 243 | 78,6 | | | X | |
| 244 | 79,0 | | | X | |
| 245 | 79,4 | | | X | |
| 246 | 79,7 | | | X | |
| 247 | 80,1 | | | X | |
| 248 | 80,7 | | | X | |
| 249 | 80,8 | | | X | |
| 250 | 81,0 | | | X | |
| 251 | 81,2 | | | X | |
| 252 | 81,6 | | | X | |
| 253 | 81,9 | | | X | |
| 254 | 82,1 | | | X | |
| 255 | 82,1 | | | X | |
| 256 | 82,3 | | | X | |
| 257 | 82,4 | | | X | |
| 258 | 82,4 | | | X | |
| 259 | 82,3 | | | X | |
| 260 | 82,3 | | | X | |
| 261 | 82,2 | | | X | |
| 262 | 82,2 | | | X | |
| 263 | 82,1 | | | X | |
| 264 | 82,1 | | | X | |
| 265 | 82,0 | | | X | |
| 266 | 82,0 | | | X | |
| 267 | 81,9 | | | X | |
| 268 | 81,9 | | | X | |
| 269 | 81,9 | | | X | |
| 270 | 81,9 | | | X | |
| 271 | 81,9 | | | X | |
| 272 | 82,0 | | | X | |
| 273 | 82,0 | | | X | |
| 274 | 82,1 | | | X | |
| 275 | 82,2 | | | X | |
| 276 | 82,3 | | | X | |
| 277 | 82,4 | | | X | |
| 278 | 82,5 | | | X | |
| 279 | 82,5 | | | X | |
| 280 | 82,5 | | | X | |
| 281 | 82,5 | | | X | |
| 282 | 82,4 | | | X | |
| 283 | 82,4 | | | X | |
| 284 | 82,4 | | | X | |
| 285 | 82,5 | | | X | |
| 286 | 82,5 | | | X | |
| 287 | 82,5 | | | X | |
| 288 | 82,4 | | | X | |
| 289 | 82,3 | | | X | |
| 290 | 81,6 | | | X | |
| 291 | 81,3 | | | X | |
| 292 | 80,3 | | | X | |
| 293 | 79,9 | | | X | |
| 294 | 79,2 | | | X | |
| 295 | 79,2 | | | X | |
| 296 | 78,4 | | | | X |
| 297 | 75,7 | | | | X |
| 298 | 73,2 | | | | X |
| 299 | 71,1 | | | | X |
| 300 | 69,5 | | | | X |
| 301 | 68,3 | | | | X |
| 302 | 67,3 | | | | X |
| 303 | 66,1 | | | | X |
| 304 | 63,9 | | | | X |
| 305 | 60,2 | | | | X |
| 306 | 54,9 | | | | X |
| 307 | 48,1 | | | | X |
| 308 | 40,9 | | | | X |
| 309 | 36,0 | | | | X |
| 310 | 33,9 | | | | X |
| 311 | 33,9 | | X | | |
| 312 | 36,5 | | X | | |
| 313 | 40,1 | | X | | |
| 314 | 43,5 | | X | | |
| 315 | 46,8 | | X | | |
| 316 | 49,8 | | X | | |
| 317 | 52,8 | | X | | |
| 318 | 53,9 | | X | | |
| 319 | 53,9 | | X | | |
| 320 | 53,7 | | X | | |
| 321 | 53,7 | | X | | |
| 322 | 54,3 | | X | | |
| 323 | 55,4 | | X | | |
| 324 | 56,8 | | X | | |
| 325 | 58,1 | | X | | |
| 326 | 58,9 | | | | X |
| 327 | 58,2 | | | | X |
| 328 | 55,8 | | | | X |
| 329 | 52,6 | | | | X |
| 330 | 49,2 | | | | X |
| 331 | 47,6 | | X | | |
| 332 | 48,4 | | X | | |
| 333 | 51,4 | | X | | |
| 334 | 54,2 | | X | | |
| 335 | 56,9 | | X | | |
| 336 | 59,4 | | X | | |
| 337 | 61,8 | | X | | |
| 338 | 64,1 | | X | | |
| 339 | 66,2 | | X | | |
| 340 | 68,2 | | X | | |
| 341 | 70,2 | | X | | |
| 342 | 72,0 | | X | | |
| 343 | 73,7 | | X | | |
| 344 | 74,4 | | X | | |
| 345 | 75,1 | | X | | |
| 346 | 75,8 | | X | | |
| 347 | 76,5 | | X | | |
| 348 | 77,2 | | X | | |
| 349 | 77,8 | | X | | |
| 350 | 78,5 | | X | | |
| 351 | 79,2 | | X | | |
| 352 | 80,0 | | X | | |
| 353 | 81,0 | | | X | |
| 354 | 81,2 | | | X | |
| 355 | 81,8 | | | X | |
| 356 | 82,2 | | | X | |
| 357 | 82,2 | | | X | |
| 358 | 82,4 | | | X | |
| 359 | 82,5 | | | X | |
| 360 | 82,5 | | | X | |

3.1.2.

Tabel Ap 6-12

WMTC 2. etapi 2. tsükliosa, sõidukiklassi 2-1 vähendatud kiirus, vahemikus 181–360 sekundit

aeg (s)

rulli kiirus (km/h)

faasi indikaatorid

stopp

kiirend

püsik

aegl

181

57,0

X

182

56,3

X

183

55,2

X

184

53,9

X

185

52,6

X

186

51,4

X

187

50,1

X

188

51,5

X

189

53,1

X

190

54,8

X

191

56,6

X

192

58,5

X

193

60,6

X

194

62,8

X

195

64,9

X

196

67,0

X

197

69,1

X

198

70,9

X

199

72,2

X

200

72,8

X

201

72,8

X

202

71,9

X

203

70,5

X

204

68,8

X

205

67,1

X

206

65,4

X

207

63,9

X

208

62,8

X

209

61,8

X

210

61,0

X

211

60,4

X

212

60,0

X

213

60,2

X

214

61,4

X

215

63,3

X

216

65,5

X

217

67,4

X

218

68,5

X

219

68,7

X

220

68,1

X

221

67,3

X

222

66,5

X

223

65,9

X

224

65,5

X

225

64,9

X

226

64,1

X

227

63,0

X

228

62,1

X

229

61,6

X

230

61,7

X

231

62,3

X

232

63,5

X

233

65,3

X

234

67,3

X

235

69,2

X

236

71,1

X

237

73,0

X

238

74,8

X

239

75,7

X

240

76,7

X

241

77,5

X

242

78,1

X

243

78,6

X

244

79,0

X

245

79,4

X

246

79,7

X

247

80,1

X

248

80,7

X

249

80,8

X

250

81,0

X

251

81,2

X

252

81,6

X

253

81,9

X

254

82,1

X

255

82,1

X

256

82,3

X

257

82,4

X

258

82,4

X

259

82,3

X

260

82,3

X

261

82,2

X

262

82,2

X

263

82,1

X

264

82,1

X

265

82,0

X

266

82,0

X

267

81,9

X

268

81,9

X

269

81,9

X

270

81,9

X

271

81,9

X

272

82,0

X

273

82,0

X

274

82,1

X

275

82,2

X

276

82,3

X

277

82,4

X

278

82,5

X

279

82,5

X

280

82,5

X

281

82,5

X

282

82,4

X

283

82,4

X

284

82,4

X

285

82,5

X

286

82,5

X

287

82,5

X

288

82,4

X

289

82,3

X

290

81,6

X

291

81,3

X

292

80,3

X

293

79,9

X

294

79,2

X

295

79,2

X

296

78,4

X

297

75,7

X

298

73,2

X

299

71,1

X

300

69,5

X

301

68,3

X

302

67,3

X

303

66,1

X

304

63,9

X

305

60,2

X

306

54,9

X

307

48,1

X

308

40,9

X

309

36,0

X

310

33,9

X

311

33,9

X

312

36,5

X

313

40,1

X

314

43,5

X

315

46,8

X

316

49,8

X

317

52,8

X

318

53,9

X

319

53,9

X

320

53,7

X

321

53,7

X

322

54,3

X

323

55,4

X

324

56,8

X

325

58,1

X

326

58,9

X

327

58,2

X

328

55,8

X

329

52,6

X

330

49,2

X

331

47,6

X

332

48,4

X

333

51,4

X

334

54,2

X

335

56,9

X

336

59,4

X

337

61,8

X

338

64,1

X

339

66,2

X

340

68,2

X

341

70,2

X

342

72,0

X

343

73,7

X

344

74,4

X

345

75,1

X

346

75,8

X

347

76,5

X

348

77,2

X

349

77,8

X

350

78,5

X

351

79,2

X

352

80,0

X

353

81,0

X

354

81,2

X

355

81,8

X

356

82,2

X

357

82,2

X

358

82,4

X

359

82,5

X

360

82,5

X

| 3.1.3. | Tabel Ap 6-13


  WMTC 2. etapi 2. tsükliosa, sõidukiklassi 2-1 vähendatud kiirus, vahemikus 361–540 sekundit











  aeg (s) | rulli kiirus (km/h) | faasi indikaatorid |
| --- | --- | --- | --- |
| stopp | kiirend | püsik | aegl |
| 361 | 82,5 | | | X | |
| 362 | 82,5 | | | X | |
| 363 | 82,3 | | | X | |
| 364 | 82,1 | | | X | |
| 365 | 82,1 | | | X | |
| 366 | 82,1 | | | X | |
| 367 | 82,1 | | | X | |
| 368 | 82,1 | | | X | |
| 369 | 82,1 | | | X | |
| 370 | 82,1 | | | X | |
| 371 | 82,1 | | | X | |
| 372 | 82,1 | | | X | |
| 373 | 81,9 | | | X | |
| 374 | 81,6 | | | X | |
| 375 | 81,3 | | | X | |
| 376 | 81,1 | | | X | |
| 377 | 80,8 | | | X | |
| 378 | 80,6 | | | X | |
| 379 | 80,4 | | | X | |
| 380 | 80,1 | | | X | |
| 381 | 79,7 | | | | X |
| 382 | 78,6 | | | | X |
| 383 | 76,8 | | | | X |
| 384 | 73,7 | | | | X |
| 385 | 69,4 | | | | X |
| 386 | 64,0 | | | | X |
| 387 | 58,6 | | | | X |
| 388 | 53,2 | | | | X |
| 389 | 47,8 | | | | X |
| 390 | 42,4 | | | | X |
| 391 | 37,0 | | | | X |
| 392 | 33,0 | | | | X |
| 393 | 30,9 | | | | X |
| 394 | 30,9 | | X | | |
| 395 | 33,5 | | X | | |
| 396 | 37,2 | | X | | |
| 397 | 40,8 | | X | | |
| 398 | 44,2 | | X | | |
| 399 | 47,4 | | X | | |
| 400 | 50,4 | | X | | |
| 401 | 53,3 | | X | | |
| 402 | 56,1 | | X | | |
| 403 | 57,3 | | X | | |
| 404 | 58,1 | | X | | |
| 405 | 58,8 | | X | | |
| 406 | 59,4 | | X | | |
| 407 | 59,8 | | | X | |
| 408 | 59,7 | | | X | |
| 409 | 59,4 | | | X | |
| 410 | 59,2 | | | X | |
| 411 | 59,2 | | | X | |
| 412 | 59,6 | | | X | |
| 413 | 60,0 | | | X | |
| 414 | 60,5 | | | X | |
| 415 | 61,0 | | | X | |
| 416 | 61,2 | | | X | |
| 417 | 61,3 | | | X | |
| 418 | 61,4 | | | X | |
| 419 | 61,7 | | | X | |
| 420 | 62,3 | | | X | |
| 421 | 63,1 | | | X | |
| 422 | 63,6 | | | X | |
| 423 | 63,9 | | | X | |
| 424 | 63,8 | | | X | |
| 425 | 63,6 | | | X | |
| 426 | 63,3 | | | | X |
| 427 | 62,8 | | | | X |
| 428 | 61,9 | | | | X |
| 429 | 60,5 | | | | X |
| 430 | 58,6 | | | | X |
| 431 | 56,5 | | | | X |
| 432 | 54,6 | | | | X |
| 433 | 53,8 | | | X | |
| 434 | 54,5 | | | X | |
| 435 | 56,1 | | | X | |
| 436 | 57,9 | | | X | |
| 437 | 59,7 | | | X | |
| 438 | 61,2 | | | X | |
| 439 | 62,3 | | | X | |
| 440 | 63,1 | | | X | |
| 441 | 63,6 | | | | X |
| 442 | 63,5 | | | | X |
| 443 | 62,7 | | | | X |
| 444 | 60,9 | | | | X |
| 445 | 58,7 | | | | X |
| 446 | 56,4 | | | | X |
| 447 | 54,5 | | | | X |
| 448 | 53,3 | | | | X |
| 449 | 53,0 | | | X | |
| 450 | 53,5 | | | X | |
| 451 | 54,6 | | | X | |
| 452 | 56,1 | | | X | |
| 453 | 57,6 | | | X | |
| 454 | 58,9 | | | X | |
| 455 | 59,8 | | | X | |
| 456 | 60,3 | | | X | |
| 457 | 60,7 | | | X | |
| 458 | 61,3 | | | X | |
| 459 | 62,4 | | | X | |
| 460 | 64,1 | | | X | |
| 461 | 66,2 | | | X | |
| 462 | 68,1 | | | X | |
| 463 | 69,7 | | | X | |
| 464 | 70,4 | | | X | |
| 465 | 70,7 | | | X | |
| 466 | 70,7 | | | X | |
| 467 | 70,7 | | | X | |
| 468 | 70,7 | | | X | |
| 469 | 70,6 | | | X | |
| 470 | 70,5 | | | X | |
| 471 | 70,4 | | | X | |
| 472 | 70,2 | | | X | |
| 473 | 70,1 | | | X | |
| 474 | 69,8 | | | X | |
| 475 | 69,5 | | | X | |
| 476 | 69,1 | | | X | |
| 477 | 69,1 | | | X | |
| 478 | 69,5 | | | X | |
| 479 | 70,3 | | | X | |
| 480 | 71,2 | | | X | |
| 481 | 72,0 | | | X | |
| 482 | 72,6 | | | X | |
| 483 | 72,8 | | | X | |
| 484 | 72,7 | | | X | |
| 485 | 72,0 | | | | X |
| 486 | 70,4 | | | | X |
| 487 | 67,7 | | | | X |
| 488 | 64,4 | | | | X |
| 489 | 61,0 | | | | X |
| 490 | 57,6 | | | | X |
| 491 | 54,0 | | | | X |
| 492 | 49,7 | | | | X |
| 493 | 44,4 | | | | X |
| 494 | 38,2 | | | | X |
| 495 | 31,2 | | | | X |
| 496 | 24,0 | | | | X |
| 497 | 16,8 | | | | X |
| 498 | 10,4 | | | | X |
| 499 | 5,7 | | | | X |
| 500 | 2,8 | | | | X |
| 501 | 1,6 | | | | X |
| 502 | 0,3 | | | | X |
| 503 | 0,0 | X | | | |
| 504 | 0,0 | X | | | |
| 505 | 0,0 | X | | | |
| 506 | 0,0 | X | | | |
| 507 | 0,0 | X | | | |
| 508 | 0,0 | X | | | |
| 509 | 0,0 | X | | | |
| 510 | 0,0 | X | | | |
| 511 | 0,0 | X | | | |
| 512 | 0,0 | X | | | |
| 513 | 0,0 | X | | | |
| 514 | 0,0 | X | | | |
| 515 | 0,0 | X | | | |
| 516 | 0,0 | X | | | |
| 517 | 0,0 | X | | | |
| 518 | 0,0 | X | | | |
| 519 | 0,0 | X | | | |
| 520 | 0,0 | X | | | |
| 521 | 0,0 | X | | | |
| 522 | 0,0 | X | | | |
| 523 | 0,0 | X | | | |
| 524 | 0,0 | X | | | |
| 525 | 0,0 | X | | | |
| 526 | 0,0 | X | | | |
| 527 | 0,0 | X | | | |
| 528 | 0,0 | X | | | |
| 529 | 0,0 | X | | | |
| 530 | 0,0 | X | | | |
| 531 | 0,0 | X | | | |
| 532 | 0,0 | X | | | |
| 533 | 2,3 | | X | | |
| 534 | 7,2 | | X | | |
| 535 | 13,5 | | X | | |
| 536 | 18,7 | | X | | |
| 537 | 22,9 | | X | | |
| 538 | 26,7 | | X | | |
| 539 | 30,0 | | X | | |
| 540 | 32,8 | | X | | |

3.1.3.

Tabel Ap 6-13

WMTC 2. etapi 2. tsükliosa, sõidukiklassi 2-1 vähendatud kiirus, vahemikus 361–540 sekundit

aeg (s)

rulli kiirus (km/h)

faasi indikaatorid

stopp

kiirend

püsik

aegl

361

82,5

X

362

82,5

X

363

82,3

X

364

82,1

X

365

82,1

X

366

82,1

X

367

82,1

X

368

82,1

X

369

82,1

X

370

82,1

X

371

82,1

X

372

82,1

X

373

81,9

X

374

81,6

X

375

81,3

X

376

81,1

X

377

80,8

X

378

80,6

X

379

80,4

X

380

80,1

X

381

79,7

X

382

78,6

X

383

76,8

X

384

73,7

X

385

69,4

X

386

64,0

X

387

58,6

X

388

53,2

X

389

47,8

X

390

42,4

X

391

37,0

X

392

33,0

X

393

30,9

X

394

30,9

X

395

33,5

X

396

37,2

X

397

40,8

X

398

44,2

X

399

47,4

X

400

50,4

X

401

53,3

X

402

56,1

X

403

57,3

X

404

58,1

X

405

58,8

X

406

59,4

X

407

59,8

X

408

59,7

X

409

59,4

X

410

59,2

X

411

59,2

X

412

59,6

X

413

60,0

X

414

60,5

X

415

61,0

X

416

61,2

X

417

61,3

X

418

61,4

X

419

61,7

X

420

62,3

X

421

63,1

X

422

63,6

X

423

63,9

X

424

63,8

X

425

63,6

X

426

63,3

X

427

62,8

X

428

61,9

X

429

60,5

X

430

58,6

X

431

56,5

X

432

54,6

X

433

53,8

X

434

54,5

X

435

56,1

X

436

57,9

X

437

59,7

X

438

61,2

X

439

62,3

X

440

63,1

X

441

63,6

X

442

63,5

X

443

62,7

X

444

60,9

X

445

58,7

X

446

56,4

X

447

54,5

X

448

53,3

X

449

53,0

X

450

53,5

X

451

54,6

X

452

56,1

X

453

57,6

X

454

58,9

X

455

59,8

X

456

60,3

X

457

60,7

X

458

61,3

X

459

62,4

X

460

64,1

X

461

66,2

X

462

68,1

X

463

69,7

X

464

70,4

X

465

70,7

X

466

70,7

X

467

70,7

X

468

70,7

X

469

70,6

X

470

70,5

X

471

70,4

X

472

70,2

X

473

70,1

X

474

69,8

X

475

69,5

X

476

69,1

X

477

69,1

X

478

69,5

X

479

70,3

X

480

71,2

X

481

72,0

X

482

72,6

X

483

72,8

X

484

72,7

X

485

72,0

X

486

70,4

X

487

67,7

X

488

64,4

X

489

61,0

X

490

57,6

X

491

54,0

X

492

49,7

X

493

44,4

X

494

38,2

X

495

31,2

X

496

24,0

X

497

16,8

X

498

10,4

X

499

5,7

X

500

2,8

X

501

1,6

X

502

0,3

X

503

0,0

X

504

0,0

X

505

0,0

X

506

0,0

X

507

0,0

X

508

0,0

X

509

0,0

X

510

0,0

X

511

0,0

X

512

0,0

X

513

0,0

X

514

0,0

X

515

0,0

X

516

0,0

X

517

0,0

X

518

0,0

X

519

0,0

X

520

0,0

X

521

0,0

X

522

0,0

X

523

0,0

X

524

0,0

X

525

0,0

X

526

0,0

X

527

0,0

X

528

0,0

X

529

0,0

X

530

0,0

X

531

0,0

X

532

0,0

X

533

2,3

X

534

7,2

X

535

13,5

X

536

18,7

X

537

22,9

X

538

26,7

X

539

30,0

X

540

32,8

X

| 3.1.4. | Tabel Ap 6-14


  WMTC 2. etapi 2. tsükliosa, sõidukiklassi 2-1 vähendatud kiirus, vahemikus 541–600 sekundit











  aeg (s) | rulli kiirus (km/h) | faasi indikaatorid |
| --- | --- | --- | --- |
| stopp | kiirend | püsik | aegl |
| 541 | 35,2 | | X | | |
| 542 | 37,3 | | X | | |
| 543 | 39,1 | | X | | |
| 544 | 40,8 | | X | | |
| 545 | 41,8 | | X | | |
| 546 | 42,5 | | X | | |
| 547 | 43,3 | | X | | |
| 548 | 44,1 | | X | | |
| 549 | 45,0 | | X | | |
| 550 | 45,7 | | X | | |
| 551 | 46,2 | | | X | |
| 552 | 46,3 | | | X | |
| 553 | 46,1 | | | X | |
| 554 | 45,6 | | | X | |
| 555 | 44,9 | | | X | |
| 556 | 44,4 | | | X | |
| 557 | 44,0 | | | X | |
| 558 | 44,0 | | | X | |
| 559 | 44,3 | | | X | |
| 560 | 44,8 | | | X | |
| 561 | 45,3 | | | X | |
| 562 | 45,9 | | | X | |
| 563 | 46,5 | | | X | |
| 564 | 46,8 | | | X | |
| 565 | 47,1 | | | X | |
| 566 | 47,1 | | | X | |
| 567 | 47,0 | | | X | |
| 568 | 46,7 | | | X | |
| 569 | 46,3 | | | X | |
| 570 | 45,9 | | | X | |
| 571 | 45,6 | | | X | |
| 572 | 45,4 | | | X | |
| 573 | 45,2 | | | X | |
| 574 | 45,1 | | | X | |
| 575 | 44,8 | | | | X |
| 576 | 43,5 | | | | X |
| 577 | 40,9 | | | | X |
| 578 | 38,2 | | | | X |
| 579 | 35,6 | | | | X |
| 580 | 33,0 | | | | X |
| 581 | 30,4 | | | | X |
| 582 | 27,7 | | | | X |
| 583 | 25,1 | | | | X |
| 584 | 22,5 | | | | X |
| 585 | 19,8 | | | | X |
| 586 | 17,2 | | | | X |
| 587 | 14,6 | | | | X |
| 588 | 12,0 | | | | X |
| 589 | 9,3 | | | | X |
| 590 | 6,7 | | | | X |
| 591 | 4,1 | | | | X |
| 592 | 1,5 | | | | X |
| 593 | 0,0 | X | | | |
| 594 | 0,0 | X | | | |
| 595 | 0,0 | X | | | |
| 596 | 0,0 | X | | | |
| 597 | 0,0 | X | | | |
| 598 | 0,0 | X | | | |
| 599 | 0,0 | X | | | |
| 600 | 0,0 | X | | | |

3.1.4.

Tabel Ap 6-14

WMTC 2. etapi 2. tsükliosa, sõidukiklassi 2-1 vähendatud kiirus, vahemikus 541–600 sekundit

aeg (s)

rulli kiirus (km/h)

faasi indikaatorid

stopp

kiirend

püsik

aegl

541

35,2

X

542

37,3

X

543

39,1

X

544

40,8

X

545

41,8

X

546

42,5

X

547

43,3

X

548

44,1

X

549

45,0

X

550

45,7

X

551

46,2

X

552

46,3

X

553

46,1

X

554

45,6

X

555

44,9

X

556

44,4

X

557

44,0

X

558

44,0

X

559

44,3

X

560

44,8

X

561

45,3

X

562

45,9

X

563

46,5

X

564

46,8

X

565

47,1

X

566

47,1

X

567

47,0

X

568

46,7

X

569

46,3

X

570

45,9

X

571

45,6

X

572

45,4

X

573

45,2

X

574

45,1

X

575

44,8

X

576

43,5

X

577

40,9

X

578

38,2

X

579

35,6

X

580

33,0

X

581

30,4

X

582

27,7

X

583

25,1

X

584

22,5

X

585

19,8

X

586

17,2

X

587

14,6

X

588

12,0

X

589

9,3

X

590

6,7

X

591

4,1

X

592

1,5

X

593

0,0

X

594

0,0

X

595

0,0

X

596

0,0

X

597

0,0

X

598

0,0

X

599

0,0

X

600

0,0

X

| 3.1.5. | Tabel Ap 6-15


  WMTC 2. etapi 2. tsükliosa sõidukiklassidele 2-2 ja 3, vahemikus 0–180 sekundit











  aeg (s) | rulli kiirus (km/h) | faasi indikaatorid |
| --- | --- | --- | --- |
| stopp | kiirend | püsik | aegl |
| 0 | 0,0 | X | | | |
| 1 | 0,0 | X | | | |
| 2 | 0,0 | X | | | |
| 3 | 0,0 | X | | | |
| 4 | 0,0 | X | | | |
| 5 | 0,0 | X | | | |
| 6 | 0,0 | X | | | |
| 7 | 0,0 | X | | | |
| 8 | 0,0 | X | | | |
| 9 | 2,3 | | X | | |
| 10 | 7,3 | | X | | |
| 11 | 15,2 | | X | | |
| 12 | 23,9 | | X | | |
| 13 | 32,5 | | X | | |
| 14 | 39,2 | | X | | |
| 15 | 44,1 | | X | | |
| 16 | 48,1 | | X | | |
| 17 | 51,2 | | X | | |
| 18 | 53,3 | | X | | |
| 19 | 54,5 | | X | | |
| 20 | 55,7 | | X | | |
| 21 | 56,9 | | | X | |
| 22 | 57,5 | | | X | |
| 23 | 58,0 | | | X | |
| 24 | 58,4 | | | X | |
| 25 | 58,5 | | | X | |
| 26 | 58,5 | | | X | |
| 27 | 58,6 | | | X | |
| 28 | 58,9 | | | X | |
| 29 | 59,3 | | | X | |
| 30 | 59,8 | | | X | |
| 31 | 60,2 | | | X | |
| 32 | 60,5 | | | X | |
| 33 | 60,8 | | | X | |
| 34 | 61,1 | | | X | |
| 35 | 61,5 | | | X | |
| 36 | 62,0 | | | X | |
| 37 | 62,5 | | | X | |
| 38 | 63,0 | | | X | |
| 39 | 63,4 | | | X | |
| 40 | 63,7 | | | X | |
| 41 | 63,8 | | | X | |
| 42 | 63,9 | | | X | |
| 43 | 63,8 | | | X | |
| 44 | 63,2 | | | | X |
| 45 | 61,7 | | | | X |
| 46 | 58,9 | | | | X |
| 47 | 55,2 | | | | X |
| 48 | 51,0 | | | | X |
| 49 | 46,7 | | | | X |
| 50 | 42,8 | | | | X |
| 51 | 40,2 | | | | X |
| 52 | 38,8 | | | | X |
| 53 | 37,9 | | | | X |
| 54 | 36,7 | | | | X |
| 55 | 35,1 | | | | X |
| 56 | 32,9 | | | | X |
| 57 | 30,4 | | | | X |
| 58 | 28,0 | | | | X |
| 59 | 25,9 | | | | X |
| 60 | 24,4 | | | | X |
| 61 | 23,7 | | X | | |
| 62 | 23,8 | | X | | |
| 63 | 25,0 | | X | | |
| 64 | 27,3 | | X | | |
| 65 | 30,4 | | X | | |
| 66 | 33,9 | | X | | |
| 67 | 37,3 | | X | | |
| 68 | 39,8 | | X | | |
| 69 | 39,5 | | | | X |
| 70 | 36,3 | | | | X |
| 71 | 31,4 | | | | X |
| 72 | 26,5 | | | | X |
| 73 | 24,2 | | | | X |
| 74 | 24,8 | | | | X |
| 75 | 26,6 | | | | X |
| 76 | 27,5 | | | | X |
| 77 | 26,8 | | | | X |
| 78 | 25,3 | | | | X |
| 79 | 24,0 | | | | X |
| 80 | 23,3 | | | X | |
| 81 | 23,7 | | | X | |
| 82 | 24,9 | | | X | |
| 83 | 26,4 | | | X | |
| 84 | 27,7 | | | X | |
| 85 | 28,3 | | | X | |
| 86 | 28,3 | | | X | |
| 87 | 28,1 | | | X | |
| 88 | 28,1 | | | X | |
| 89 | 28,6 | | | X | |
| 90 | 29,8 | | | X | |
| 91 | 31,6 | | | X | |
| 92 | 33,9 | | | X | |
| 93 | 36,5 | | | X | |
| 94 | 39,1 | | | X | |
| 95 | 41,5 | | | X | |
| 96 | 43,3 | | | X | |
| 97 | 44,5 | | | X | |
| 98 | 45,1 | | | | X |
| 99 | 45,1 | | | | X |
| 100 | 43,9 | | | | X |
| 101 | 41,4 | | | | X |
| 102 | 38,4 | | | | X |
| 103 | 35,5 | | | | X |
| 104 | 32,9 | | | | X |
| 105 | 31,3 | | | | X |
| 106 | 30,7 | | | | X |
| 107 | 31,0 | | | X | |
| 108 | 32,2 | | | X | |
| 109 | 34,0 | | | X | |
| 110 | 36,0 | | | X | |
| 111 | 37,9 | | | X | |
| 112 | 39,9 | | | X | |
| 113 | 41,6 | | | X | |
| 114 | 43,1 | | | X | |
| 115 | 44,3 | | | X | |
| 116 | 45,0 | | | X | |
| 117 | 45,5 | | | X | |
| 118 | 45,8 | | | X | |
| 119 | 46,0 | | | X | |
| 120 | 46,1 | | | X | |
| | | | | | |
| 121 | 46,2 | | | X | |
| 122 | 46,1 | | | X | |
| 123 | 45,7 | | | X | |
| 124 | 45,0 | | | X | |
| 125 | 44,3 | | | X | |
| 126 | 44,7 | | X | | |
| 127 | 46,8 | | X | | |
| 128 | 50,1 | | X | | |
| 129 | 53,6 | | X | | |
| 130 | 56,9 | | X | | |
| 131 | 59,4 | | X | | |
| 132 | 60,2 | | | | X |
| 133 | 59,3 | | | | X |
| 134 | 57,5 | | | | X |
| 135 | 55,4 | | | | X |
| 136 | 52,5 | | | | X |
| 137 | 47,9 | | | | X |
| 138 | 41,4 | | | | X |
| 139 | 34,4 | | | | X |
| 140 | 30,0 | | | | X |
| 141 | 27,0 | | | | X |
| 142 | 26,5 | | X | | |
| 143 | 28,7 | | X | | |
| 144 | 33,8 | | X | | |
| 145 | 40,3 | | X | | |
| 146 | 46,6 | | X | | |
| 147 | 50,4 | | X | | |
| 148 | 54,0 | | X | | |
| 149 | 56,9 | | X | | |
| 150 | 59,1 | | X | | |
| 151 | 60,6 | | X | | |
| 152 | 61,7 | | X | | |
| 153 | 62,6 | | X | | |
| 154 | 63,1 | | | | X |
| 155 | 62,9 | | | | X |
| 156 | 61,7 | | | | X |
| 157 | 59,4 | | | | X |
| 158 | 56,6 | | | | X |
| 159 | 53,7 | | | | X |
| 160 | 50,7 | | | | X |
| 161 | 47,7 | | | | X |
| 162 | 45,0 | | | | X |
| 163 | 43,1 | | | | X |
| 164 | 41,9 | | | X | |
| 165 | 41,6 | | | X | |
| 166 | 41,3 | | | X | |
| 167 | 40,9 | | | X | |
| 168 | 41,8 | | | X | |
| 169 | 42,1 | | | X | |
| 170 | 41,8 | | | X | |
| 171 | 41,3 | | | X | |
| 172 | 41,5 | | X | | |
| 173 | 43,5 | | X | | |
| 174 | 46,5 | | X | | |
| 175 | 49,7 | | X | | |
| 176 | 52,6 | | X | | |
| 177 | 55,0 | | X | | |
| 178 | 56,5 | | X | | |
| 179 | 57,1 | | X | | |
| 180 | 57,3 | | | | X |
| | | | | | |

3.1.5.

Tabel Ap 6-15

WMTC 2. etapi 2. tsükliosa sõidukiklassidele 2-2 ja 3, vahemikus 0–180 sekundit

aeg (s)

rulli kiirus (km/h)

faasi indikaatorid

stopp

kiirend

püsik

aegl

0

0,0

X

1

0,0

X

2

0,0

X

3

0,0

X

4

0,0

X

5

0,0

X

6

0,0

X

7

0,0

X

8

0,0

X

9

2,3

X

10

7,3

X

11

15,2

X

12

23,9

X

13

32,5

X

14

39,2

X

15

44,1

X

16

48,1

X

17

51,2

X

18

53,3

X

19

54,5

X

20

55,7

X

21

56,9

X

22

57,5

X

23

58,0

X

24

58,4

X

25

58,5

X

26

58,5

X

27

58,6

X

28

58,9

X

29

59,3

X

30

59,8

X

31

60,2

X

32

60,5

X

33

60,8

X

34

61,1

X

35

61,5

X

36

62,0

X

37

62,5

X

38

63,0

X

39

63,4

X

40

63,7

X

41

63,8

X

42

63,9

X

43

63,8

X

44

63,2

X

45

61,7

X

46

58,9

X

47

55,2

X

48

51,0

X

49

46,7

X

50

42,8

X

51

40,2

X

52

38,8

X

53

37,9

X

54

36,7

X

55

35,1

X

56

32,9

X

57

30,4

X

58

28,0

X

59

25,9

X

60

24,4

X

61

23,7

X

62

23,8

X

63

25,0

X

64

27,3

X

65

30,4

X

66

33,9

X

67

37,3

X

68

39,8

X

69

39,5

X

70

36,3

X

71

31,4

X

72

26,5

X

73

24,2

X

74

24,8

X

75

26,6

X

76

27,5

X

77

26,8

X

78

25,3

X

79

24,0

X

80

23,3

X

81

23,7

X

82

24,9

X

83

26,4

X

84

27,7

X

85

28,3

X

86

28,3

X

87

28,1

X

88

28,1

X

89

28,6

X

90

29,8

X

91

31,6

X

92

33,9

X

93

36,5

X

94

39,1

X

95

41,5

X

96

43,3

X

97

44,5

X

98

45,1

X

99

45,1

X

100

43,9

X

101

41,4

X

102

38,4

X

103

35,5

X

104

32,9

X

105

31,3

X

106

30,7

X

107

31,0

X

108

32,2

X

109

34,0

X

110

36,0

X

111

37,9

X

112

39,9

X

113

41,6

X

114

43,1

X

115

44,3

X

116

45,0

X

117

45,5

X

118

45,8

X

119

46,0

X

120

46,1

X

121

46,2

X

122

46,1

X

123

45,7

X

124

45,0

X

125

44,3

X

126

44,7

X

127

46,8

X

128

50,1

X

129

53,6

X

130

56,9

X

131

59,4

X

132

60,2

X

133

59,3

X

134

57,5

X

135

55,4

X

136

52,5

X

137

47,9

X

138

41,4

X

139

34,4

X

140

30,0

X

141

27,0

X

142

26,5

X

143

28,7

X

144

33,8

X

145

40,3

X

146

46,6

X

147

50,4

X

148

54,0

X

149

56,9

X

150

59,1

X

151

60,6

X

152

61,7

X

153

62,6

X

154

63,1

X

155

62,9

X

156

61,7

X

157

59,4

X

158

56,6

X

159

53,7

X

160

50,7

X

161

47,7

X

162

45,0

X

163

43,1

X

164

41,9

X

165

41,6

X

166

41,3

X

167

40,9

X

168

41,8

X

169

42,1

X

170

41,8

X

171

41,3

X

172

41,5

X

173

43,5

X

174

46,5

X

175

49,7

X

176

52,6

X

177

55,0

X

178

56,5

X

179

57,1

X

180

57,3

X

| 3.1.6. | Tabel Ap 6-16


  WMTC 2. etapi 2. tsükliosa sõidukiklassidele 2-2 ja 3, vahemikus 181–360 sekundit











  aeg (s) | rulli kiirus (km/h) | faasi indikaatorid |
| --- | --- | --- | --- |
| stopp | kiirend | püsik | aegl |
| 181 | 57,0 | | | | X |
| 182 | 56,3 | | | | X |
| 183 | 55,2 | | | | X |
| 184 | 53,9 | | | | X |
| 185 | 52,6 | | | | X |
| 186 | 51,4 | | | | X |
| 187 | 50,1 | | X | | |
| 188 | 51,5 | | X | | |
| 189 | 53,1 | | X | | |
| 190 | 54,8 | | X | | |
| 191 | 56,6 | | X | | |
| 192 | 58,5 | | X | | |
| 193 | 60,6 | | X | | |
| 194 | 62,8 | | X | | |
| 195 | 64,9 | | X | | |
| 196 | 67,0 | | X | | |
| 197 | 69,1 | | X | | |
| 198 | 70,9 | | X | | |
| 199 | 72,2 | | X | | |
| 200 | 72,8 | | | | X |
| 201 | 72,8 | | | | X |
| 202 | 71,9 | | | | X |
| 203 | 70,5 | | | | X |
| 204 | 68,8 | | | | X |
| 205 | 67,1 | | | | X |
| 206 | 65,4 | | | | X |
| 207 | 63,9 | | | | X |
| 208 | 62,8 | | | | X |
| 209 | 61,8 | | | | X |
| 210 | 61,0 | | | | X |
| 211 | 60,4 | | | | X |
| 212 | 60,0 | | | | X |
| 213 | 60,2 | | | X | |
| 214 | 61,4 | | | X | |
| 215 | 63,3 | | | X | |
| 216 | 65,5 | | | X | |
| 217 | 67,4 | | | X | |
| 218 | 68,5 | | | X | |
| 219 | 68,7 | | | | X |
| 220 | 68,1 | | | | X |
| 221 | 67,3 | | | | X |
| 222 | 66,5 | | | | X |
| 223 | 65,9 | | | | X |
| 224 | 65,5 | | | | X |
| 225 | 64,9 | | | | X |
| 226 | 64,1 | | | | X |
| 227 | 63,0 | | | | X |
| 228 | 62,1 | | | | X |
| 229 | 61,6 | | X | | |
| 230 | 61,7 | | X | | |
| 231 | 62,3 | | X | | |
| 232 | 63,5 | | X | | |
| 233 | 65,3 | | X | | |
| 234 | 67,3 | | X | | |
| 235 | 69,3 | | X | | |
| 236 | 71,4 | | X | | |
| 237 | 73,5 | | X | | |
| 238 | 75,6 | | X | | |
| 239 | 77,7 | | X | | |
| 240 | 79,7 | | X | | |
| 241 | 81,5 | | X | | |
| 242 | 83,1 | | X | | |
| 243 | 84,6 | | X | | |
| 244 | 86,0 | | X | | |
| 245 | 87,4 | | X | | |
| 246 | 88,7 | | X | | |
| 247 | 89,6 | | X | | |
| 248 | 90,2 | | X | | |
| 249 | 90,7 | | X | | |
| 250 | 91,2 | | X | | |
| 251 | 91,8 | | X | | |
| 252 | 92,4 | | X | | |
| 253 | 93,0 | | X | | |
| 254 | 93,6 | | X | | |
| 255 | 94,1 | | | X | |
| 256 | 94,3 | | | X | |
| 257 | 94,4 | | | X | |
| 258 | 94,4 | | | X | |
| 259 | 94,3 | | | X | |
| 260 | 94,3 | | | X | |
| 261 | 94,2 | | | X | |
| 262 | 94,2 | | | X | |
| 263 | 94,2 | | | X | |
| 264 | 94,1 | | | X | |
| 265 | 94,0 | | | X | |
| 266 | 94,0 | | | X | |
| 267 | 93,9 | | | X | |
| 268 | 93,9 | | | X | |
| 269 | 93,9 | | | X | |
| 270 | 93,9 | | | X | |
| 271 | 93,9 | | | X | |
| 272 | 94,0 | | | X | |
| 273 | 94,0 | | | X | |
| 274 | 94,1 | | | X | |
| 275 | 94,2 | | | X | |
| 276 | 94,3 | | | X | |
| 277 | 94,4 | | | X | |
| 278 | 94,5 | | | X | |
| 279 | 94,5 | | | X | |
| 280 | 94,5 | | | X | |
| 281 | 94,5 | | | X | |
| 282 | 94,4 | | | X | |
| 283 | 94,5 | | | X | |
| 284 | 94,6 | | | X | |
| 285 | 94,7 | | | X | |
| 286 | 94,8 | | | X | |
| 287 | 94,9 | | | X | |
| 288 | 94,8 | | | X | |
| 289 | 94,3 | | | | X |
| 290 | 93,3 | | | | X |
| 291 | 91,8 | | | | X |
| 292 | 89,6 | | | | X |
| 293 | 87,0 | | | | X |
| 294 | 84,1 | | | | X |
| 295 | 81,2 | | | | X |
| 296 | 78,4 | | | | X |
| 297 | 75,7 | | | | X |
| 298 | 73,2 | | | | X |
| 299 | 71,1 | | | | X |
| 300 | 69,5 | | | | X |
| 301 | 68,3 | | | | X |
| 302 | 67,3 | | | | X |
| 303 | 66,1 | | | | X |
| 304 | 63,9 | | | | X |
| 305 | 60,2 | | | | X |
| 306 | 54,9 | | | | X |
| 307 | 48,1 | | | | X |
| 308 | 40,9 | | | | X |
| 309 | 36,0 | | | | X |
| 310 | 33,9 | | | | X |
| 311 | 33,9 | | X | | |
| 312 | 36,5 | | X | | |
| 313 | 41,0 | | X | | |
| 314 | 45,3 | | X | | |
| 315 | 49,2 | | X | | |
| 316 | 51,5 | | X | | |
| 317 | 53,2 | | X | | |
| 318 | 53,9 | | X | | |
| 319 | 53,9 | | X | | |
| 320 | 53,7 | | X | | |
| 321 | 53,7 | | X | | |
| 322 | 54,3 | | X | | |
| 323 | 55,4 | | X | | |
| 324 | 56,8 | | X | | |
| 325 | 58,1 | | X | | |
| 326 | 58,9 | | | | X |
| 327 | 58,2 | | | | X |
| 328 | 55,8 | | | | X |
| 329 | 52,6 | | | | X |
| 330 | 49,2 | | | | X |
| 331 | 47,6 | | X | | |
| 332 | 48,4 | | X | | |
| 333 | 51,8 | | X | | |
| 334 | 55,7 | | X | | |
| 335 | 59,6 | | X | | |
| 336 | 63,0 | | X | | |
| 337 | 65,9 | | X | | |
| 338 | 68,1 | | X | | |
| 339 | 69,8 | | X | | |
| 340 | 71,1 | | X | | |
| 341 | 72,1 | | X | | |
| 342 | 72,9 | | X | | |
| 343 | 73,7 | | X | | |
| 344 | 74,4 | | X | | |
| 345 | 75,1 | | X | | |
| 346 | 75,8 | | X | | |
| 347 | 76,5 | | X | | |
| 348 | 77,2 | | X | | |
| 349 | 77,8 | | X | | |
| 350 | 78,5 | | X | | |
| 351 | 79,2 | | X | | |
| 352 | 80,0 | | X | | |
| 353 | 81,0 | | X | | |
| 354 | 82,0 | | X | | |
| 355 | 83,0 | | X | | |
| 356 | 83,7 | | X | | |
| 357 | 84,2 | | | X | |
| 358 | 84,4 | | | X | |
| 359 | 84,5 | | | X | |
| 360 | 84,4 | | | X | |

3.1.6.

Tabel Ap 6-16

WMTC 2. etapi 2. tsükliosa sõidukiklassidele 2-2 ja 3, vahemikus 181–360 sekundit

aeg (s)

rulli kiirus (km/h)

faasi indikaatorid

stopp

kiirend

püsik

aegl

181

57,0

X

182

56,3

X

183

55,2

X

184

53,9

X

185

52,6

X

186

51,4

X

187

50,1

X

188

51,5

X

189

53,1

X

190

54,8

X

191

56,6

X

192

58,5

X

193

60,6

X

194

62,8

X

195

64,9

X

196

67,0

X

197

69,1

X

198

70,9

X

199

72,2

X

200

72,8

X

201

72,8

X

202

71,9

X

203

70,5

X

204

68,8

X

205

67,1

X

206

65,4

X

207

63,9

X

208

62,8

X

209

61,8

X

210

61,0

X

211

60,4

X

212

60,0

X

213

60,2

X

214

61,4

X

215

63,3

X

216

65,5

X

217

67,4

X

218

68,5

X

219

68,7

X

220

68,1

X

221

67,3

X

222

66,5

X

223

65,9

X

224

65,5

X

225

64,9

X

226

64,1

X

227

63,0

X

228

62,1

X

229

61,6

X

230

61,7

X

231

62,3

X

232

63,5

X

233

65,3

X

234

67,3

X

235

69,3

X

236

71,4

X

237

73,5

X

238

75,6

X

239

77,7

X

240

79,7

X

241

81,5

X

242

83,1

X

243

84,6

X

244

86,0

X

245

87,4

X

246

88,7

X

247

89,6

X

248

90,2

X

249

90,7

X

250

91,2

X

251

91,8

X

252

92,4

X

253

93,0

X

254

93,6

X

255

94,1

X

256

94,3

X

257

94,4

X

258

94,4

X

259

94,3

X

260

94,3

X

261

94,2

X

262

94,2

X

263

94,2

X

264

94,1

X

265

94,0

X

266

94,0

X

267

93,9

X

268

93,9

X

269

93,9

X

270

93,9

X

271

93,9

X

272

94,0

X

273

94,0

X

274

94,1

X

275

94,2

X

276

94,3

X

277

94,4

X

278

94,5

X

279

94,5

X

280

94,5

X

281

94,5

X

282

94,4

X

283

94,5

X

284

94,6

X

285

94,7

X

286

94,8

X

287

94,9

X

288

94,8

X

289

94,3

X

290

93,3

X

291

91,8

X

292

89,6

X

293

87,0

X

294

84,1

X

295

81,2

X

296

78,4

X

297

75,7

X

298

73,2

X

299

71,1

X

300

69,5

X

301

68,3

X

302

67,3

X

303

66,1

X

304

63,9

X

305

60,2

X

306

54,9

X

307

48,1

X

308

40,9

X

309

36,0

X

310

33,9

X

311

33,9

X

312

36,5

X

313

41,0

X

314

45,3

X

315

49,2

X

316

51,5

X

317

53,2

X

318

53,9

X

319

53,9

X

320

53,7

X

321

53,7

X

322

54,3

X

323

55,4

X

324

56,8

X

325

58,1

X

326

58,9

X

327

58,2

X

328

55,8

X

329

52,6

X

330

49,2

X

331

47,6

X

332

48,4

X

333

51,8

X

334

55,7

X

335

59,6

X

336

63,0

X

337

65,9

X

338

68,1

X

339

69,8

X

340

71,1

X

341

72,1

X

342

72,9

X

343

73,7

X

344

74,4

X

345

75,1

X

346

75,8

X

347

76,5

X

348

77,2

X

349

77,8

X

350

78,5

X

351

79,2

X

352

80,0

X

353

81,0

X

354

82,0

X

355

83,0

X

356

83,7

X

357

84,2

X

358

84,4

X

359

84,5

X

360

84,4

X

| 3.1.7. | Tabel Ap 6-17


  WMTC 2. etapi 2. tsükliosa sõidukiklassidele 2-2 ja 3, vahemikus 361–540 sekundit











  aeg (s) | rulli kiirus (km/h) | faasi indikaatorid |
| --- | --- | --- | --- |
| stopp | kiirend | püsik | aegl |
| 361 | 84,1 | | | X | |
| 362 | 83,7 | | | X | |
| 363 | 83,2 | | | X | |
| 364 | 82,8 | | | X | |
| 365 | 82,6 | | | X | |
| 366 | 82,5 | | | X | |
| 367 | 82,4 | | | X | |
| 368 | 82,3 | | | X | |
| 369 | 82,2 | | | X | |
| 370 | 82,2 | | | X | |
| 371 | 82,2 | | | X | |
| 372 | 82,1 | | | X | |
| 373 | 81,9 | | | X | |
| 374 | 81,6 | | | X | |
| 375 | 81,3 | | | X | |
| 376 | 81,1 | | | X | |
| 377 | 80,8 | | | X | |
| 378 | 80,6 | | | X | |
| 379 | 80,4 | | | X | |
| 380 | 80,1 | | | X | |
| 381 | 79,7 | | | | X |
| 382 | 78,6 | | | | X |
| 383 | 76,8 | | | | X |
| 384 | 73,7 | | | | X |
| 385 | 69,4 | | | | X |
| 386 | 64,0 | | | | X |
| 387 | 58,6 | | | | X |
| 388 | 53,2 | | | | X |
| 389 | 47,8 | | | | X |
| 390 | 42,4 | | | | X |
| 391 | 37,0 | | | | X |
| 392 | 33,0 | | | | X |
| 393 | 30,9 | | | | X |
| 394 | 30,9 | | X | | |
| 395 | 33,5 | | X | | |
| 396 | 38,0 | | X | | |
| 397 | 42,5 | | X | | |
| 398 | 47,0 | | X | | |
| 399 | 51,0 | | X | | |
| 400 | 53,5 | | X | | |
| 401 | 55,1 | | X | | |
| 402 | 56,4 | | X | | |
| 403 | 57,3 | | X | | |
| 404 | 58,1 | | X | | |
| 405 | 58,8 | | X | | |
| 406 | 59,4 | | X | | |
| 407 | 59,8 | | | X | |
| 408 | 59,7 | | | X | |
| 409 | 59,4 | | | X | |
| 410 | 59,2 | | | X | |
| 411 | 59,2 | | | X | |
| 412 | 59,6 | | | X | |
| 413 | 60,0 | | | X | |
| 414 | 60,5 | | | X | |
| 415 | 61,0 | | | X | |
| 416 | 61,2 | | | X | |
| 417 | 61,3 | | | X | |
| 418 | 61,4 | | | X | |
| 419 | 61,7 | | | X | |
| 420 | 62,3 | | | X | |
| 421 | 63,1 | | | X | |
| 422 | 63,6 | | | X | |
| 423 | 63,9 | | | X | |
| 424 | 63,8 | | | X | |
| 425 | 63,6 | | | X | |
| 426 | 63,3 | | | | X |
| 427 | 62,8 | | | | X |
| 428 | 61,9 | | | | X |
| 429 | 60,5 | | | | X |
| 430 | 58,6 | | | | X |
| 431 | 56,5 | | | | X |
| 432 | 54,6 | | | | X |
| 433 | 53,8 | | | X | |
| 434 | 54,5 | | | X | |
| 435 | 56,1 | | | X | |
| 436 | 57,9 | | | X | |
| 437 | 59,7 | | | X | |
| 438 | 61,2 | | | X | |
| 439 | 62,3 | | | X | |
| 440 | 63,1 | | | X | |
| 441 | 63,6 | | | | X |
| 442 | 63,5 | | | | X |
| 443 | 62,7 | | | | X |
| 444 | 60,9 | | | | X |
| 445 | 58,7 | | | | X |
| 446 | 56,4 | | | | X |
| 447 | 54,5 | | | | X |
| 448 | 53,3 | | | | X |
| 449 | 53,0 | | | X | |
| 450 | 53,5 | | | X | |
| 451 | 54,6 | | | X | |
| 452 | 56,1 | | | X | |
| 453 | 57,6 | | | X | |
| 454 | 58,9 | | | X | |
| 455 | 59,8 | | | X | |
| 456 | 60,3 | | | X | |
| 457 | 60,7 | | | X | |
| 458 | 61,3 | | | X | |
| 459 | 62,4 | | | X | |
| 460 | 64,1 | | | X | |
| 461 | 66,2 | | | X | |
| 462 | 68,1 | | | X | |
| 463 | 69,7 | | | X | |
| 464 | 70,4 | | | X | |
| 465 | 70,7 | | | X | |
| 466 | 70,7 | | | X | |
| 467 | 70,7 | | | X | |
| 468 | 70,7 | | | X | |
| 469 | 70,6 | | | X | |
| 470 | 70,5 | | | X | |
| 471 | 70,4 | | | X | |
| 472 | 70,2 | | | X | |
| 473 | 70,1 | | | X | |
| 474 | 69,8 | | | X | |
| 475 | 69,5 | | | X | |
| 476 | 69,1 | | | X | |
| 477 | 69,1 | | | X | |
| 478 | 69,5 | | | X | |
| 479 | 70,3 | | | X | |
| 480 | 71,2 | | | X | |
| 481 | 72,0 | | | X | |
| 482 | 72,6 | | | X | |
| 483 | 72,8 | | | X | |
| 484 | 72,7 | | | X | |
| 485 | 72,0 | | | | X |
| 486 | 70,4 | | | | X |
| 487 | 67,7 | | | | X |
| 488 | 64,4 | | | | X |
| 489 | 61,0 | | | | X |
| 490 | 57,6 | | | | X |
| 491 | 54,0 | | | | X |
| 492 | 49,7 | | | | X |
| 493 | 44,4 | | | | X |
| 494 | 38,2 | | | | X |
| 495 | 31,2 | | | | X |
| 496 | 24,0 | | | | X |
| 497 | 16,8 | | | | X |
| 498 | 10,4 | | | | X |
| 499 | 5,7 | | | | X |
| 500 | 2,8 | | | | X |
| 501 | 1,6 | | | | X |
| 502 | 0,3 | | | | X |
| 503 | 0,0 | X | | | |
| 504 | 0,0 | X | | | |
| 505 | 0,0 | X | | | |
| 506 | 0,0 | X | | | |
| 507 | 0,0 | X | | | |
| 508 | 0,0 | X | | | |
| 509 | 0,0 | X | | | |
| 510 | 0,0 | X | | | |
| 511 | 0,0 | X | | | |
| 512 | 0,0 | X | | | |
| 513 | 0,0 | X | | | |
| 514 | 0,0 | X | | | |
| 515 | 0,0 | X | | | |
| 516 | 0,0 | X | | | |
| 517 | 0,0 | X | | | |
| 518 | 0,0 | X | | | |
| 519 | 0,0 | X | | | |
| 520 | 0,0 | X | | | |
| 521 | 0,0 | X | | | |
| 522 | 0,0 | X | | | |
| 523 | 0,0 | X | | | |
| 524 | 0,0 | X | | | |
| 525 | 0,0 | X | | | |
| 526 | 0,0 | X | | | |
| 527 | 0,0 | X | | | |
| 528 | 0,0 | X | | | |
| 529 | 0,0 | X | | | |
| 530 | 0,0 | X | | | |
| 531 | 0,0 | X | | | |
| 532 | 0,0 | X | | | |
| 533 | 2,3 | | X | | |
| 534 | 7,2 | | X | | |
| 535 | 14,6 | | X | | |
| 536 | 23,5 | | X | | |
| 537 | 33,0 | | X | | |
| 538 | 42,7 | | X | | |
| 539 | 51,8 | | X | | |
| 540 | 59,4 | | X | | |

3.1.7.

Tabel Ap 6-17

WMTC 2. etapi 2. tsükliosa sõidukiklassidele 2-2 ja 3, vahemikus 361–540 sekundit

aeg (s)

rulli kiirus (km/h)

faasi indikaatorid

stopp

kiirend

püsik

aegl

361

84,1

X

362

83,7

X

363

83,2

X

364

82,8

X

365

82,6

X

366

82,5

X

367

82,4

X

368

82,3

X

369

82,2

X

370

82,2

X

371

82,2

X

372

82,1

X

373

81,9

X

374

81,6

X

375

81,3

X

376

81,1

X

377

80,8

X

378

80,6

X

379

80,4

X

380

80,1

X

381

79,7

X

382

78,6

X

383

76,8

X

384

73,7

X

385

69,4

X

386

64,0

X

387

58,6

X

388

53,2

X

389

47,8

X

390

42,4

X

391

37,0

X

392

33,0

X

393

30,9

X

394

30,9

X

395

33,5

X

396

38,0

X

397

42,5

X

398

47,0

X

399

51,0

X

400

53,5

X

401

55,1

X

402

56,4

X

403

57,3

X

404

58,1

X

405

58,8

X

406

59,4

X

407

59,8

X

408

59,7

X

409

59,4

X

410

59,2

X

411

59,2

X

412

59,6

X

413

60,0

X

414

60,5

X

415

61,0

X

416

61,2

X

417

61,3

X

418

61,4

X

419

61,7

X

420

62,3

X

421

63,1

X

422

63,6

X

423

63,9

X

424

63,8

X

425

63,6

X

426

63,3

X

427

62,8

X

428

61,9

X

429

60,5

X

430

58,6

X

431

56,5

X

432

54,6

X

433

53,8

X

434

54,5

X

435

56,1

X

436

57,9

X

437

59,7

X

438

61,2

X

439

62,3

X

440

63,1

X

441

63,6

X

442

63,5

X

443

62,7

X

444

60,9

X

445

58,7

X

446

56,4

X

447

54,5

X

448

53,3

X

449

53,0

X

450

53,5

X

451

54,6

X

452

56,1

X

453

57,6

X

454

58,9

X

455

59,8

X

456

60,3

X

457

60,7

X

458

61,3

X

459

62,4

X

460

64,1

X

461

66,2

X

462

68,1

X

463

69,7

X

464

70,4

X

465

70,7

X

466

70,7

X

467

70,7

X

468

70,7

X

469

70,6

X

470

70,5

X

471

70,4

X

472

70,2

X

473

70,1

X

474

69,8

X

475

69,5

X

476

69,1

X

477

69,1

X

478

69,5

X

479

70,3

X

480

71,2

X

481

72,0

X

482

72,6

X

483

72,8

X

484

72,7

X

485

72,0

X

486

70,4

X

487

67,7

X

488

64,4

X

489

61,0

X

490

57,6

X

491

54,0

X

492

49,7

X

493

44,4

X

494

38,2

X

495

31,2

X

496

24,0

X

497

16,8

X

498

10,4

X

499

5,7

X

500

2,8

X

501

1,6

X

502

0,3

X

503

0,0

X

504

0,0

X

505

0,0

X

506

0,0

X

507

0,0

X

508

0,0

X

509

0,0

X

510

0,0

X

511

0,0

X

512

0,0

X

513

0,0

X

514

0,0

X

515

0,0

X

516

0,0

X

517

0,0

X

518

0,0

X

519

0,0

X

520

0,0

X

521

0,0

X

522

0,0

X

523

0,0

X

524

0,0

X

525

0,0

X

526

0,0

X

527

0,0

X

528

0,0

X

529

0,0

X

530

0,0

X

531

0,0

X

532

0,0

X

533

2,3

X

534

7,2

X

535

14,6

X

536

23,5

X

537

33,0

X

538

42,7

X

539

51,8

X

540

59,4

X

| 3.1.8. | Tabel Ap 6-18


  WMTC 2. etapi 2. tsükliosa sõidukiklassidele 2-2 ja 3, vahemikus 541–600 sekundit











  aeg (s) | rulli kiirus (km/h) | faasi indikaatorid |
| --- | --- | --- | --- |
| stopp | kiirend | püsik | aegl |
| 541 | 65,3 | | X | | |
| 542 | 69,6 | | X | | |
| 543 | 72,3 | | X | | |
| 544 | 73,9 | | X | | |
| 545 | 75,0 | | X | | |
| 546 | 75,7 | | X | | |
| 547 | 76,5 | | X | | |
| 548 | 77,3 | | X | | |
| 549 | 78,2 | | X | | |
| 550 | 78,9 | | X | | |
| 551 | 79,4 | | | X | |
| 552 | 79,6 | | | X | |
| 553 | 79,3 | | | X | |
| 554 | 78,8 | | | X | |
| 555 | 78,1 | | | X | |
| 556 | 77,5 | | | X | |
| 557 | 77,2 | | | X | |
| 558 | 77,2 | | | X | |
| 559 | 77,5 | | | X | |
| 560 | 77,9 | | | X | |
| 561 | 78,5 | | | X | |
| 562 | 79,1 | | | X | |
| 563 | 79,6 | | | X | |
| 564 | 80,0 | | | X | |
| 565 | 80,2 | | | X | |
| 566 | 80,3 | | | X | |
| 567 | 80,1 | | | X | |
| 568 | 79,8 | | | X | |
| 569 | 79,5 | | | X | |
| 570 | 79,1 | | | X | |
| 571 | 78,8 | | | X | |
| 572 | 78,6 | | | X | |
| 573 | 78,4 | | | X | |
| 574 | 78,3 | | | X | |
| 575 | 78,0 | | | | X |
| 576 | 76,7 | | | | X |
| 577 | 73,7 | | | | X |
| 578 | 69,5 | | | | X |
| 579 | 64,8 | | | | X |
| 580 | 60,3 | | | | X |
| 581 | 56,2 | | | | X |
| 582 | 52,5 | | | | X |
| 583 | 49,0 | | | | X |
| 584 | 45,2 | | | | X |
| 585 | 40,8 | | | | X |
| 586 | 35,4 | | | | X |
| 587 | 29,4 | | | | X |
| 588 | 23,4 | | | | X |
| 589 | 17,7 | | | | X |
| 590 | 12,6 | | | | X |
| 591 | 8,0 | | | | X |
| 592 | 4,1 | | | | X |
| 593 | 1,3 | | | | X |
| 594 | 0,0 | X | | | |
| 595 | 0,0 | X | | | |
| 596 | 0,0 | X | | | |
| 597 | 0,0 | X | | | |
| 598 | 0,0 | X | | | |
| 599 | 0,0 | X | | | |
| 600 | 0,0 | X | | | |

3.1.8.

Tabel Ap 6-18

WMTC 2. etapi 2. tsükliosa sõidukiklassidele 2-2 ja 3, vahemikus 541–600 sekundit

aeg (s)

rulli kiirus (km/h)

faasi indikaatorid

stopp

kiirend

püsik

aegl

541

65,3

X

542

69,6

X

543

72,3

X

544

73,9

X

545

75,0

X

546

75,7

X

547

76,5

X

548

77,3

X

549

78,2

X

550

78,9

X

551

79,4

X

552

79,6

X

553

79,3

X

554

78,8

X

555

78,1

X

556

77,5

X

557

77,2

X

558

77,2

X

559

77,5

X

560

77,9

X

561

78,5

X

562

79,1

X

563

79,6

X

564

80,0

X

565

80,2

X

566

80,3

X

567

80,1

X

568

79,8

X

569

79,5

X

570

79,1

X

571

78,8

X

572

78,6

X

573

78,4

X

574

78,3

X

575

78,0

X

576

76,7

X

577

73,7

X

578

69,5

X

579

64,8

X

580

60,3

X

581

56,2

X

582

52,5

X

583

49,0

X

584

45,2

X

585

40,8

X

586

35,4

X

587

29,4

X

588

23,4

X

589

17,7

X

590

12,6

X

591

8,0

X

592

4,1

X

593

1,3

X

594

0,0

X

595

0,0

X

596

0,0

X

597

0,0

X

598

0,0

X

599

0,0

X

600

0,0

X

4.   WMTC 2. etapi 3. osa

Joonis Ap 6-8

WMTC 2. etapi 3. osa

Image

4.1   WMTC 2. etapis on sõiduki kiirusgraafik samasugune kui WMTC 1. etapis, kuid täiendavate käiguvahetust käsitlevate ettekirjutustega. Järgmistes tabelites on esitatud rullile iseloomulik liikumiskiirus katseaja jooksul WMTC 2. etapi 3. osas.

| 4.1.1 | Tabel Ap 6-19


  WMTC 2. etapi 3. tsükliosa, sõidukiklassi 3-1 vähendatud kiirus, vahemikus 1–180 sekundit











  aeg (s) | rulli kiirus (km/h) | faasi indikaatorid |
| --- | --- | --- | --- |
| stopp | kiirend | püsik | aegl |
| 0 | 0,0 | X | | | |
| 1 | 0,0 | X | | | |
| 2 | 0,0 | X | | | |
| 3 | 0,0 | X | | | |
| 4 | 0,0 | X | | | |
| 5 | 0,0 | X | | | |
| 6 | 0,0 | X | | | |
| 7 | 0,0 | X | | | |
| 8 | 0,9 | | X | | |
| 9 | 3,2 | | X | | |
| 10 | 7,3 | | X | | |
| 11 | 12,4 | | X | | |
| 12 | 17,9 | | X | | |
| 13 | 23,5 | | X | | |
| 14 | 29,1 | | X | | |
| 15 | 34,3 | | X | | |
| 16 | 38,6 | | X | | |
| 17 | 41,6 | | X | | |
| 18 | 43,9 | | X | | |
| 19 | 45,9 | | X | | |
| 20 | 48,1 | | X | | |
| 21 | 50,3 | | X | | |
| 22 | 52,6 | | X | | |
| 23 | 54,8 | | X | | |
| 24 | 55,8 | | X | | |
| 25 | 55,2 | | X | | |
| 26 | 53,9 | | X | | |
| 27 | 52,7 | | X | | |
| 28 | 52,8 | | X | | |
| 29 | 55,0 | | X | | |
| 30 | 58,5 | | X | | |
| 31 | 62,3 | | X | | |
| 32 | 65,7 | | X | | |
| 33 | 68,1 | | X | | |
| 34 | 69,1 | | X | | |
| 35 | 69,5 | | X | | |
| 36 | 69,9 | | X | | |
| 37 | 70,6 | | X | | |
| 38 | 71,3 | | X | | |
| 39 | 72,2 | | X | | |
| 40 | 72,8 | | X | | |
| 41 | 73,2 | | X | | |
| 42 | 73,4 | | X | | |
| 43 | 73,8 | | X | | |
| 44 | 74,8 | | X | | |
| 45 | 76,7 | | X | | |
| 46 | 79,1 | | X | | |
| 47 | 81,1 | | X | | |
| 48 | 82,1 | | | | X |
| 49 | 81,7 | | | | X |
| 50 | 80,3 | | | | X |
| 51 | 78,8 | | | | X |
| 52 | 77,3 | | | | X |
| 53 | 75,9 | | | | X |
| 54 | 75,0 | | | | X |
| 55 | 74,7 | | | | X |
| 56 | 74,7 | | | | X |
| 57 | 74,7 | | | | X |
| 58 | 74,6 | | | | X |
| 59 | 74,4 | | | | X |
| 60 | 74,1 | | | | X |
| 61 | 73,9 | | | | X |
| 62 | 74,1 | | X | | |
| 63 | 75,1 | | X | | |
| 64 | 76,8 | | X | | |
| 65 | 78,7 | | X | | |
| 66 | 80,4 | | X | | |
| 67 | 81,7 | | X | | |
| 68 | 82,6 | | X | | |
| 69 | 83,5 | | X | | |
| 70 | 84,4 | | X | | |
| 71 | 85,1 | | X | | |
| 72 | 85,7 | | X | | |
| 73 | 86,3 | | X | | |
| 74 | 87,0 | | X | | |
| 75 | 87,9 | | X | | |
| 76 | 88,8 | | X | | |
| 77 | 89,7 | | X | | |
| 78 | 90,3 | | | X | |
| 79 | 90,6 | | | X | |
| 80 | 90,6 | | | X | |
| 81 | 90,5 | | | X | |
| 82 | 90,4 | | | X | |
| 83 | 90,1 | | | X | |
| 84 | 89,7 | | | X | |
| 85 | 89,3 | | | X | |
| 86 | 89,0 | | | X | |
| 87 | 88,8 | | | X | |
| 88 | 88,9 | | | X | |
| 89 | 89,1 | | | X | |
| 90 | 89,3 | | | X | |
| 91 | 89,4 | | | X | |
| 92 | 89,4 | | | X | |
| 93 | 89,2 | | | X | |
| 94 | 88,9 | | | X | |
| 95 | 88,5 | | | X | |
| 96 | 88,0 | | | X | |
| 97 | 87,5 | | | X | |
| 98 | 87,2 | | | X | |
| 99 | 87,1 | | | X | |
| 100 | 87,2 | | | X | |
| 101 | 87,3 | | | X | |
| 102 | 87,4 | | | X | |
| 103 | 87,5 | | | X | |
| 104 | 87,4 | | | X | |
| 105 | 87,1 | | | X | |
| 106 | 86,8 | | | X | |
| 107 | 86,4 | | | X | |
| 108 | 85,9 | | | X | |
| 109 | 85,2 | | | | X |
| 110 | 84,0 | | | | X |
| 111 | 82,2 | | | | X |
| 112 | 80,3 | | | | X |
| 113 | 78,6 | | | | X |
| 114 | 77,2 | | | | X |
| 115 | 75,9 | | | | X |
| 116 | 73,8 | | | | X |
| 117 | 70,4 | | | | X |
| 118 | 65,7 | | | | X |
| 119 | 60,5 | | | | X |
| 120 | 55,9 | | | | X |
| | | | | | |
| 121 | 53,0 | | | | X |
| 122 | 51,6 | | | | X |
| 123 | 50,9 | | | | X |
| 124 | 50,5 | | | | X |
| 125 | 50,2 | | | | X |
| 126 | 50,3 | | X | | |
| 127 | 50,6 | | X | | |
| 128 | 51,2 | | X | | |
| 129 | 51,8 | | X | | |
| 130 | 52,5 | | X | | |
| 131 | 53,4 | | X | | |
| 132 | 54,9 | | X | | |
| 133 | 57,0 | | X | | |
| 134 | 59,4 | | X | | |
| 135 | 61,9 | | X | | |
| 136 | 64,3 | | X | | |
| 137 | 66,4 | | X | | |
| 138 | 68,1 | | X | | |
| 139 | 69,6 | | X | | |
| 140 | 70,7 | | X | | |
| 141 | 71,4 | | X | | |
| 142 | 71,8 | | X | | |
| 143 | 72,8 | | X | | |
| 144 | 75,0 | | X | | |
| 145 | 77,8 | | X | | |
| 146 | 80,7 | | X | | |
| 147 | 83,3 | | X | | |
| 148 | 75,4 | | X | | |
| 149 | 87,3 | | X | | |
| 150 | 89,1 | | X | | |
| 151 | 90,6 | | X | | |
| 152 | 91,9 | | X | | |
| 153 | 93,2 | | X | | |
| 154 | 94,6 | | X | | |
| 155 | 96,0 | | X | | |
| 156 | 97,5 | | X | | |
| 157 | 99,0 | | X | | |
| 158 | 99,8 | | | | X |
| 159 | 99,0 | | | | X |
| 160 | 96,7 | | | | X |
| 161 | 93,7 | | | | X |
| 162 | 91,3 | | | | X |
| 163 | 90,4 | | | | X |
| 164 | 90,6 | | | | X |
| 165 | 91,1 | | | | X |
| 166 | 90,9 | | | | X |
| 167 | 89,0 | | | | X |
| 168 | 85,6 | | | | X |
| 169 | 81,6 | | | | X |
| 170 | 77,6 | | | | X |
| 171 | 73,6 | | | | X |
| 172 | 69,7 | | | | X |
| 173 | 66,0 | | | | X |
| 174 | 62,7 | | | | X |
| 175 | 60,0 | | | | X |
| 176 | 58,0 | | | | X |
| 177 | 56,4 | | | | X |
| 178 | 54,8 | | | | X |
| 179 | 53,3 | | | | X |
| 180 | 51,7 | | | | X |
| | | | | | |

4.1.1

Tabel Ap 6-19

WMTC 2. etapi 3. tsükliosa, sõidukiklassi 3-1 vähendatud kiirus, vahemikus 1–180 sekundit

aeg (s)

rulli kiirus (km/h)

faasi indikaatorid

stopp

kiirend

püsik

aegl

0

0,0

X

1

0,0

X

2

0,0

X

3

0,0

X

4

0,0

X

5

0,0

X

6

0,0

X

7

0,0

X

8

0,9

X

9

3,2

X

10

7,3

X

11

12,4

X

12

17,9

X

13

23,5

X

14

29,1

X

15

34,3

X

16

38,6

X

17

41,6

X

18

43,9

X

19

45,9

X

20

48,1

X

21

50,3

X

22

52,6

X

23

54,8

X

24

55,8

X

25

55,2

X

26

53,9

X

27

52,7

X

28

52,8

X

29

55,0

X

30

58,5

X

31

62,3

X

32

65,7

X

33

68,1

X

34

69,1

X

35

69,5

X

36

69,9

X

37

70,6

X

38

71,3

X

39

72,2

X

40

72,8

X

41

73,2

X

42

73,4

X

43

73,8

X

44

74,8

X

45

76,7

X

46

79,1

X

47

81,1

X

48

82,1

X

49

81,7

X

50

80,3

X

51

78,8

X

52

77,3

X

53

75,9

X

54

75,0

X

55

74,7

X

56

74,7

X

57

74,7

X

58

74,6

X

59

74,4

X

60

74,1

X

61

73,9

X

62

74,1

X

63

75,1

X

64

76,8

X

65

78,7

X

66

80,4

X

67

81,7

X

68

82,6

X

69

83,5

X

70

84,4

X

71

85,1

X

72

85,7

X

73

86,3

X

74

87,0

X

75

87,9

X

76

88,8

X

77

89,7

X

78

90,3

X

79

90,6

X

80

90,6

X

81

90,5

X

82

90,4

X

83

90,1

X

84

89,7

X

85

89,3

X

86

89,0

X

87

88,8

X

88

88,9

X

89

89,1

X

90

89,3

X

91

89,4

X

92

89,4

X

93

89,2

X

94

88,9

X

95

88,5

X

96

88,0

X

97

87,5

X

98

87,2

X

99

87,1

X

100

87,2

X

101

87,3

X

102

87,4

X

103

87,5

X

104

87,4

X

105

87,1

X

106

86,8

X

107

86,4

X

108

85,9

X

109

85,2

X

110

84,0

X

111

82,2

X

112

80,3

X

113

78,6

X

114

77,2

X

115

75,9

X

116

73,8

X

117

70,4

X

118

65,7

X

119

60,5

X

120

55,9

X

121

53,0

X

122

51,6

X

123

50,9

X

124

50,5

X

125

50,2

X

126

50,3

X

127

50,6

X

128

51,2

X

129

51,8

X

130

52,5

X

131

53,4

X

132

54,9

X

133

57,0

X

134

59,4

X

135

61,9

X

136

64,3

X

137

66,4

X

138

68,1

X

139

69,6

X

140

70,7

X

141

71,4

X

142

71,8

X

143

72,8

X

144

75,0

X

145

77,8

X

146

80,7

X

147

83,3

X

148

75,4

X

149

87,3

X

150

89,1

X

151

90,6

X

152

91,9

X

153

93,2

X

154

94,6

X

155

96,0

X

156

97,5

X

157

99,0

X

158

99,8

X

159

99,0

X

160

96,7

X

161

93,7

X

162

91,3

X

163

90,4

X

164

90,6

X

165

91,1

X

166

90,9

X

167

89,0

X

168

85,6

X

169

81,6

X

170

77,6

X

171

73,6

X

172

69,7

X

173

66,0

X

174

62,7

X

175

60,0

X

176

58,0

X

177

56,4

X

178

54,8

X

179

53,3

X

180

51,7

X

| 4.1.2. | Tabel Ap 6-20


  WMTC 2. etapi 3. tsükliosa, sõidukiklassi 3-1 vähendatud kiirus, vahemikus 181–360 sekundit











  aeg (s) | rulli kiirus (km/h) | faasi indikaatorid |
| --- | --- | --- | --- |
| stopp | kiirend | püsik | aegl |
| 181 | 50,2 | | | | X |
| 182 | 48,7 | | | | X |
| 183 | 47,2 | | | X | |
| 184 | 47,1 | | | X | |
| 185 | 47,0 | | | X | |
| 186 | 46,9 | | | X | |
| 187 | 46,6 | | | X | |
| 188 | 46,3 | | | X | |
| 189 | 46,1 | | | X | |
| 190 | 46,1 | | X | | |
| 191 | 46,5 | | X | | |
| 192 | 47,1 | | X | | |
| 193 | 48,1 | | X | | |
| 194 | 49,8 | | X | | |
| 195 | 52,2 | | X | | |
| 196 | 54,8 | | X | | |
| 197 | 57,3 | | X | | |
| 198 | 59,5 | | X | | |
| 199 | 61,7 | | X | | |
| 200 | 64,4 | | X | | |
| 201 | 67,7 | | X | | |
| 202 | 71,4 | | X | | |
| 203 | 74,9 | | X | | |
| 204 | 78,2 | | X | | |
| 205 | 81,1 | | X | | |
| 206 | 83,9 | | X | | |
| 207 | 86,6 | | X | | |
| 208 | 89,1 | | X | | |
| 209 | 91,6 | | X | | |
| 210 | 94,0 | | X | | |
| 211 | 96,3 | | X | | |
| 212 | 98,4 | | X | | |
| 213 | 100,4 | | X | | |
| 214 | 102,1 | | X | | |
| 215 | 103,6 | | X | | |
| 216 | 104,9 | | X | | |
| 217 | 106,2 | | | X | |
| 218 | 106,5 | | | X | |
| 219 | 106,5 | | | X | |
| 220 | 106,6 | | | X | |
| 221 | 106,6 | | | X | |
| 222 | 107,0 | | | X | |
| 223 | 107,3 | | | X | |
| 224 | 107,3 | | | X | |
| 225 | 107,2 | | | X | |
| 226 | 107,2 | | | X | |
| 227 | 107,2 | | | X | |
| 228 | 107,3 | | | X | |
| 229 | 107,5 | | | X | |
| 230 | 107,3 | | | X | |
| 231 | 107,3 | | | X | |
| 232 | 107,3 | | | X | |
| 233 | 107,3 | | | X | |
| 234 | 108,0 | | | X | |
| 235 | 108,2 | | | X | |
| 236 | 108,9 | | | X | |
| 237 | 109,0 | | | X | |
| 238 | 108,9 | | | X | |
| 239 | 108,8 | | | X | |
| 240 | 108,6 | | | X | |
| 241 | 108,4 | | | X | |
| 242 | 108,3 | | | X | |
| 243 | 108,2 | | | X | |
| 244 | 108,2 | | | X | |
| 245 | 108,2 | | | X | |
| 246 | 108,2 | | | X | |
| 247 | 108,3 | | | X | |
| 248 | 108,4 | | | X | |
| 249 | 108,5 | | | X | |
| 250 | 108,5 | | | X | |
| 251 | 108,5 | | | X | |
| 252 | 108,5 | | | X | |
| 253 | 108,5 | | | X | |
| 254 | 108,7 | | | X | |
| 255 | 108,8 | | | X | |
| 256 | 109,0 | | | X | |
| 257 | 109,2 | | | X | |
| 258 | 109,3 | | | X | |
| 259 | 109,4 | | | X | |
| 260 | 109,5 | | | X | |
| 261 | 109,5 | | | X | |
| 262 | 109,6 | | | X | |
| 263 | 109,8 | | | X | |
| 264 | 110,0 | | | X | |
| 265 | 110,2 | | | X | |
| 266 | 110,5 | | | X | |
| 267 | 110,7 | | | X | |
| 268 | 111,0 | | | X | |
| 269 | 111,1 | | | X | |
| 270 | 111,2 | | | X | |
| 271 | 111,3 | | | X | |
| 272 | 111,3 | | | X | |
| 273 | 111,3 | | | X | |
| 274 | 111,2 | | | X | |
| 275 | 111,0 | | | X | |
| 276 | 110,8 | | | X | |
| 277 | 110,6 | | | X | |
| 278 | 110,4 | | | X | |
| 279 | 110,3 | | | X | |
| 280 | 109,9 | | | X | |
| 281 | 109,3 | | | | X |
| 282 | 108,1 | | | | X |
| 283 | 106,3 | | | | X |
| 284 | 104,0 | | | | X |
| 285 | 101,5 | | | | X |
| 286 | 99,2 | | | | X |
| 287 | 97,2 | | | | X |
| 288 | 96,1 | | | | X |
| 289 | 95,7 | | | X | |
| 290 | 95,8 | | | X | |
| 291 | 96,1 | | | X | |
| 292 | 96,4 | | | X | |
| 293 | 96,7 | | | X | |
| 294 | 96,9 | | | X | |
| 295 | 96,9 | | | X | |
| 296 | 96,8 | | | X | |
| 297 | 96,7 | | | X | |
| 298 | 96,4 | | | X | |
| 299 | 96,1 | | | X | |
| 300 | 95,9 | | | X | |
| 301 | 95,8 | | | X | |
| 302 | 95,9 | | | X | |
| 303 | 96,2 | | | X | |
| 304 | 96,4 | | | X | |
| 305 | 96,7 | | | X | |
| 306 | 96,7 | | | X | |
| 307 | 96,3 | | | X | |
| 308 | 95,3 | | | | X |
| 309 | 94,0 | | | | X |
| 310 | 92,5 | | | | X |
| 311 | 91,4 | | | | X |
| 312 | 90,9 | | | | X |
| 313 | 90,7 | | | | X |
| 314 | 90,3 | | | | X |
| 315 | 89,6 | | | | X |
| 316 | 88,6 | | | | X |
| 317 | 87,7 | | | | X |
| 318 | 86,8 | | | | X |
| 319 | 86,2 | | | | X |
| 320 | 85,8 | | | | X |
| 321 | 85,7 | | | | X |
| 322 | 85,7 | | | | X |
| 323 | 86,0 | | | X | |
| 324 | 86,7 | | | X | |
| 325 | 87,8 | | | X | |
| 326 | 89,2 | | | X | |
| 327 | 90,9 | | | X | |
| 328 | 92,6 | | | X | |
| 329 | 94,3 | | | X | |
| 330 | 95,9 | | | X | |
| 331 | 97,4 | | | X | |
| 332 | 98,7 | | | X | |
| 333 | 99,7 | | | X | |
| 334 | 100,3 | | | X | |
| 335 | 100,6 | | | X | |
| 336 | 101,0 | | | X | |
| 337 | 101,4 | | | X | |
| 338 | 101,8 | | | X | |
| 339 | 102,2 | | | X | |
| 340 | 102,5 | | | X | |
| 341 | 102,6 | | | X | |
| 342 | 102,7 | | | X | |
| 343 | 102,8 | | | X | |
| 344 | 103,0 | | | X | |
| 345 | 103,5 | | | X | |
| 346 | 104,3 | | | X | |
| 347 | 105,2 | | | X | |
| 348 | 106,1 | | | X | |
| 349 | 106,8 | | | X | |
| 350 | 107,1 | | | | X |
| 351 | 106,7 | | | | X |
| 352 | 105,0 | | | | X |
| 353 | 102,3 | | | | X |
| 354 | 99,1 | | | | X |
| 355 | 96,3 | | | | X |
| 356 | 95,0 | | | | X |
| 357 | 95,4 | | | | X |
| 358 | 96,4 | | | | X |
| 359 | 97,3 | | | | X |
| 360 | 97,5 | | | | X |

4.1.2.

Tabel Ap 6-20

WMTC 2. etapi 3. tsükliosa, sõidukiklassi 3-1 vähendatud kiirus, vahemikus 181–360 sekundit

aeg (s)

rulli kiirus (km/h)

faasi indikaatorid

stopp

kiirend

püsik

aegl

181

50,2

X

182

48,7

X

183

47,2

X

184

47,1

X

185

47,0

X

186

46,9

X

187

46,6

X

188

46,3

X

189

46,1

X

190

46,1

X

191

46,5

X

192

47,1

X

193

48,1

X

194

49,8

X

195

52,2

X

196

54,8

X

197

57,3

X

198

59,5

X

199

61,7

X

200

64,4

X

201

67,7

X

202

71,4

X

203

74,9

X

204

78,2

X

205

81,1

X

206

83,9

X

207

86,6

X

208

89,1

X

209

91,6

X

210

94,0

X

211

96,3

X

212

98,4

X

213

100,4

X

214

102,1

X

215

103,6

X

216

104,9

X

217

106,2

X

218

106,5

X

219

106,5

X

220

106,6

X

221

106,6

X

222

107,0

X

223

107,3

X

224

107,3

X

225

107,2

X

226

107,2

X

227

107,2

X

228

107,3

X

229

107,5

X

230

107,3

X

231

107,3

X

232

107,3

X

233

107,3

X

234

108,0

X

235

108,2

X

236

108,9

X

237

109,0

X

238

108,9

X

239

108,8

X

240

108,6

X

241

108,4

X

242

108,3

X

243

108,2

X

244

108,2

X

245

108,2

X

246

108,2

X

247

108,3

X

248

108,4

X

249

108,5

X

250

108,5

X

251

108,5

X

252

108,5

X

253

108,5

X

254

108,7

X

255

108,8

X

256

109,0

X

257

109,2

X

258

109,3

X

259

109,4

X

260

109,5

X

261

109,5

X

262

109,6

X

263

109,8

X

264

110,0

X

265

110,2

X

266

110,5

X

267

110,7

X

268

111,0

X

269

111,1

X

270

111,2

X

271

111,3

X

272

111,3

X

273

111,3

X

274

111,2

X

275

111,0

X

276

110,8

X

277

110,6

X

278

110,4

X

279

110,3

X

280

109,9

X

281

109,3

X

282

108,1

X

283

106,3

X

284

104,0

X

285

101,5

X

286

99,2

X

287

97,2

X

288

96,1

X

289

95,7

X

290

95,8

X

291

96,1

X

292

96,4

X

293

96,7

X

294

96,9

X

295

96,9

X

296

96,8

X

297

96,7

X

298

96,4

X

299

96,1

X

300

95,9

X

301

95,8

X

302

95,9

X

303

96,2

X

304

96,4

X

305

96,7

X

306

96,7

X

307

96,3

X

308

95,3

X

309

94,0

X

310

92,5

X

311

91,4

X

312

90,9

X

313

90,7

X

314

90,3

X

315

89,6

X

316

88,6

X

317

87,7

X

318

86,8

X

319

86,2

X

320

85,8

X

321

85,7

X

322

85,7

X

323

86,0

X

324

86,7

X

325

87,8

X

326

89,2

X

327

90,9

X

328

92,6

X

329

94,3

X

330

95,9

X

331

97,4

X

332

98,7

X

333

99,7

X

334

100,3

X

335

100,6

X

336

101,0

X

337

101,4

X

338

101,8

X

339

102,2

X

340

102,5

X

341

102,6

X

342

102,7

X

343

102,8

X

344

103,0

X

345

103,5

X

346

104,3

X

347

105,2

X

348

106,1

X

349

106,8

X

350

107,1

X

351

106,7

X

352

105,0

X

353

102,3

X

354

99,1

X

355

96,3

X

356

95,0

X

357

95,4

X

358

96,4

X

359

97,3

X

360

97,5

X

| 4.1.3. | Tabel Ap 6-21


  WMTC 2. etapi 3. tsükliosa, sõidukiklassi 3-1 vähendatud kiirus, vahemikus 361–540 sekundit











  aeg (s) | rulli kiirus (km/h) | faasi indikaatorid |
| --- | --- | --- | --- |
| stopp | kiirend | püsik | aegl |
| 361 | 96,1 | | | | X |
| 362 | 93,4 | | | | X |
| 363 | 90,4 | | | | X |
| 364 | 87,8 | | | | X |
| 365 | 86,0 | | | | X |
| 366 | 85,1 | | | | X |
| 367 | 84,7 | | | | X |
| 368 | 84,2 | | | X | |
| 369 | 85,0 | | | X | |
| 370 | 86,5 | | | X | |
| 371 | 88,3 | | | X | |
| 372 | 89,9 | | | X | |
| 373 | 91,0 | | | X | |
| 374 | 91,8 | | | X | |
| 375 | 92,5 | | | X | |
| 376 | 93,1 | | | X | |
| 377 | 93,7 | | | X | |
| 378 | 94,4 | | | X | |
| 379 | 95,0 | | | X | |
| 380 | 95,6 | | | X | |
| 381 | 96,3 | | | X | |
| 382 | 96,9 | | | X | |
| 383 | 97,5 | | | X | |
| 384 | 98,0 | | | X | |
| 385 | 98,3 | | | X | |
| 386 | 98,6 | | | X | |
| 387 | 98,9 | | | X | |
| 388 | 99,1 | | | X | |
| 389 | 99,3 | | | X | |
| 390 | 99,3 | | | X | |
| 391 | 99,2 | | | X | |
| 392 | 99,2 | | | X | |
| 393 | 99,3 | | | X | |
| 394 | 99,5 | | | X | |
| 395 | 99,9 | | | X | |
| 396 | 100,3 | | | X | |
| 397 | 100,6 | | | X | |
| 398 | 100,9 | | | X | |
| 399 | 101,1 | | | X | |
| 400 | 101,3 | | | X | |
| 401 | 101,4 | | | X | |
| 402 | 101,5 | | | X | |
| 403 | 101,6 | | | X | |
| 404 | 101,8 | | | X | |
| 405 | 101,9 | | | X | |
| 406 | 102,0 | | | X | |
| 407 | 102,0 | | | X | |
| 408 | 102,0 | | | X | |
| 409 | 102,0 | | | X | |
| 410 | 101,9 | | | X | |
| 411 | 101,9 | | | X | |
| 412 | 101,9 | | | X | |
| 413 | 101,8 | | | X | |
| 414 | 101,8 | | | X | |
| 415 | 101,8 | | | X | |
| 416 | 101,8 | | | X | |
| 417 | 101,8 | | | X | |
| 418 | 101,8 | | | X | |
| 419 | 101,9 | | | X | |
| 420 | 102,0 | | | X | |
| 421 | 102,2 | | | X | |
| 422 | 102,4 | | | X | |
| 423 | 102,6 | | | X | |
| 424 | 102,8 | | | X | |
| 425 | 103,1 | | | X | |
| 426 | 103,4 | | | X | |
| 427 | 103,9 | | | X | |
| 428 | 104,4 | | | X | |
| 429 | 104,9 | | | X | |
| 430 | 105,2 | | | X | |
| 431 | 105,5 | | | X | |
| 432 | 105,7 | | | X | |
| 433 | 105,9 | | | X | |
| 434 | 106,1 | | | X | |
| 435 | 106,3 | | | X | |
| 436 | 106,5 | | | X | |
| 437 | 106,8 | | | X | |
| 438 | 107,1 | | | X | |
| 439 | 107,5 | | | X | |
| 440 | 108,0 | | | X | |
| 441 | 108,3 | | | X | |
| 442 | 108,6 | | | X | |
| 443 | 108,9 | | | X | |
| 444 | 109,1 | | | X | |
| 445 | 109,2 | | | X | |
| 446 | 109,4 | | | X | |
| 447 | 109,5 | | | X | |
| 448 | 109,7 | | | X | |
| 449 | 109,9 | | | X | |
| 450 | 110,2 | | | X | |
| 451 | 110,5 | | | X | |
| 452 | 110,8 | | | X | |
| 453 | 111,0 | | | X | |
| 454 | 111,2 | | | X | |
| 455 | 111,3 | | | X | |
| 456 | 111,1 | | | X | |
| 457 | 110,4 | | | X | |
| 458 | 109,3 | | | X | |
| 459 | 108,1 | | | X | |
| 460 | 106,8 | | | X | |
| 461 | 105,5 | | | X | |
| 462 | 104,4 | | | X | |
| 463 | 103,8 | | | X | |
| 464 | 103,6 | | | X | |
| 465 | 103,5 | | | X | |
| 466 | 103,5 | | | X | |
| 467 | 103,4 | | | X | |
| 468 | 103,3 | | | X | |
| 469 | 103,1 | | | X | |
| 470 | 102,9 | | | X | |
| 471 | 102,6 | | | X | |
| 472 | 102,5 | | | X | |
| 473 | 102,4 | | | X | |
| 474 | 102,4 | | | X | |
| 475 | 102,5 | | | X | |
| 476 | 102,7 | | | X | |
| 477 | 103,0 | | | X | |
| 478 | 103,3 | | | X | |
| 479 | 103,7 | | | X | |
| 480 | 104,1 | | | X | |
| 481 | 104,5 | | | X | |
| 482 | 104,8 | | | X | |
| 483 | 104,9 | | | X | |
| 484 | 105,1 | | | X | |
| 485 | 105,1 | | | X | |
| 486 | 105,2 | | | X | |
| 487 | 105,2 | | | X | |
| 488 | 105,2 | | | X | |
| 489 | 105,3 | | | X | |
| 490 | 105,3 | | | X | |
| 491 | 105,4 | | | X | |
| 492 | 105,5 | | | X | |
| 493 | 105,5 | | | X | |
| 494 | 105,3 | | | X | |
| 495 | 105,1 | | | X | |
| 496 | 104,7 | | | X | |
| 497 | 104,2 | | | X | |
| 498 | 103,9 | | | X | |
| 499 | 103,6 | | | X | |
| 500 | 103,5 | | | X | |
| 501 | 103,5 | | | X | |
| 502 | 103,4 | | | X | |
| 503 | 103,3 | | | X | |
| 504 | 103,0 | | | X | |
| 505 | 102,7 | | | X | |
| 506 | 102,4 | | | X | |
| 507 | 102,1 | | | X | |
| 508 | 101,9 | | | X | |
| 509 | 101,7 | | | X | |
| 510 | 101,5 | | | X | |
| 511 | 101,3 | | | X | |
| 512 | 101,2 | | | X | |
| 513 | 101,0 | | | X | |
| 514 | 100,9 | | | X | |
| 515 | 100,9 | | | X | |
| 516 | 101,0 | | | X | |
| 517 | 101,2 | | | X | |
| 518 | 101,3 | | | X | |
| 519 | 101,4 | | | X | |
| 520 | 101,4 | | | X | |
| 521 | 101,2 | | | X | |
| 522 | 100,8 | | | X | |
| 523 | 100,4 | | | X | |
| 524 | 99,9 | | | X | |
| 525 | 99,6 | | | X | |
| 526 | 99,5 | | | X | |
| 527 | 99,5 | | | X | |
| 528 | 99,6 | | | X | |
| 529 | 99,7 | | | X | |
| 530 | 99,8 | | | X | |
| 531 | 99,9 | | | X | |
| 532 | 100,0 | | | X | |
| 533 | 100,0 | | | X | |
| 534 | 100,1 | | | X | |
| 535 | 100,2 | | | X | |
| 536 | 100,4 | | | X | |
| 537 | 100,5 | | | X | |
| 538 | 100,6 | | | X | |
| 539 | 100,7 | | | X | |
| 540 | 100,8 | | | X | |

4.1.3.

Tabel Ap 6-21

WMTC 2. etapi 3. tsükliosa, sõidukiklassi 3-1 vähendatud kiirus, vahemikus 361–540 sekundit

aeg (s)

rulli kiirus (km/h)

faasi indikaatorid

stopp

kiirend

püsik

aegl

361

96,1

X

362

93,4

X

363

90,4

X

364

87,8

X

365

86,0

X

366

85,1

X

367

84,7

X

368

84,2

X

369

85,0

X

370

86,5

X

371

88,3

X

372

89,9

X

373

91,0

X

374

91,8

X

375

92,5

X

376

93,1

X

377

93,7

X

378

94,4

X

379

95,0

X

380

95,6

X

381

96,3

X

382

96,9

X

383

97,5

X

384

98,0

X

385

98,3

X

386

98,6

X

387

98,9

X

388

99,1

X

389

99,3

X

390

99,3

X

391

99,2

X

392

99,2

X

393

99,3

X

394

99,5

X

395

99,9

X

396

100,3

X

397

100,6

X

398

100,9

X

399

101,1

X

400

101,3

X

401

101,4

X

402

101,5

X

403

101,6

X

404

101,8

X

405

101,9

X

406

102,0

X

407

102,0

X

408

102,0

X

409

102,0

X

410

101,9

X

411

101,9

X

412

101,9

X

413

101,8

X

414

101,8

X

415

101,8

X

416

101,8

X

417

101,8

X

418

101,8

X

419

101,9

X

420

102,0

X

421

102,2

X

422

102,4

X

423

102,6

X

424

102,8

X

425

103,1

X

426

103,4

X

427

103,9

X

428

104,4

X

429

104,9

X

430

105,2

X

431

105,5

X

432

105,7

X

433

105,9

X

434

106,1

X

435

106,3

X

436

106,5

X

437

106,8

X

438

107,1

X

439

107,5

X

440

108,0

X

441

108,3

X

442

108,6

X

443

108,9

X

444

109,1

X

445

109,2

X

446

109,4

X

447

109,5

X

448

109,7

X

449

109,9

X

450

110,2

X

451

110,5

X

452

110,8

X

453

111,0

X

454

111,2

X

455

111,3

X

456

111,1

X

457

110,4

X

458

109,3

X

459

108,1

X

460

106,8

X

461

105,5

X

462

104,4

X

463

103,8

X

464

103,6

X

465

103,5

X

466

103,5

X

467

103,4

X

468

103,3

X

469

103,1

X

470

102,9

X

471

102,6

X

472

102,5

X

473

102,4

X

474

102,4

X

475

102,5

X

476

102,7

X

477

103,0

X

478

103,3

X

479

103,7

X

480

104,1

X

481

104,5

X

482

104,8

X

483

104,9

X

484

105,1

X

485

105,1

X

486

105,2

X

487

105,2

X

488

105,2

X

489

105,3

X

490

105,3

X

491

105,4

X

492

105,5

X

493

105,5

X

494

105,3

X

495

105,1

X

496

104,7

X

497

104,2

X

498

103,9

X

499

103,6

X

500

103,5

X

501

103,5

X

502

103,4

X

503

103,3

X

504

103,0

X

505

102,7

X

506

102,4

X

507

102,1

X

508

101,9

X

509

101,7

X

510

101,5

X

511

101,3

X

512

101,2

X

513

101,0

X

514

100,9

X

515

100,9

X

516

101,0

X

517

101,2

X

518

101,3

X

519

101,4

X

520

101,4

X

521

101,2

X

522

100,8

X

523

100,4

X

524

99,9

X

525

99,6

X

526

99,5

X

527

99,5

X

528

99,6

X

529

99,7

X

530

99,8

X

531

99,9

X

532

100,0

X

533

100,0

X

534

100,1

X

535

100,2

X

536

100,4

X

537

100,5

X

538

100,6

X

539

100,7

X

540

100,8

X

| 4.1.4. | Tabel Ap 6-22


  WMTC 2. etapi 3. tsükliosa, sõidukiklassi 3-1 vähendatud kiirus, vahemikus 541–600 sekundit











  aeg (s) | rulli kiirus (km/h) | faasi indikaatorid |
| --- | --- | --- | --- |
| stopp | kiirend | püsik | aegl |
| 541 | 101,0 | | | X | |
| 542 | 101,3 | | | X | |
| 543 | 102,0 | | | X | |
| 544 | 102,7 | | | X | |
| 545 | 103,5 | | | X | |
| 546 | 104,2 | | | X | |
| 547 | 104,6 | | | X | |
| 548 | 104,7 | | | X | |
| 549 | 104,8 | | | X | |
| 550 | 104,8 | | | X | |
| 551 | 104,9 | | | X | |
| 552 | 105,1 | | | X | |
| 553 | 105,4 | | | X | |
| 554 | 105,7 | | | X | |
| 555 | 105,9 | | | X | |
| 556 | 106,0 | | | X | |
| 557 | 105,7 | | | | X |
| 558 | 105,4 | | | | X |
| 559 | 103,9 | | | | X |
| 560 | 102,2 | | | | X |
| 561 | 100,5 | | | | X |
| 562 | 99,2 | | | | X |
| 563 | 98,0 | | | | X |
| 564 | 96,4 | | | | X |
| 565 | 94,8 | | | | X |
| 566 | 92,8 | | | | X |
| 567 | 88,9 | | | | X |
| 568 | 84,9 | | | | X |
| 569 | 80,6 | | | | X |
| 570 | 76,3 | | | | X |
| 571 | 72,3 | | | | X |
| 572 | 68,7 | | | | X |
| 573 | 65,5 | | | | X |
| 574 | 63,0 | | | | X |
| 575 | 61,2 | | | | X |
| 576 | 60,5 | | | | X |
| 577 | 60,0 | | | | X |
| 578 | 59,7 | | | | X |
| 579 | 59,4 | | | | X |
| 580 | 59,4 | | | | X |
| 581 | 58,0 | | | | X |
| 582 | 55,0 | | | | X |
| 583 | 51,0 | | | | X |
| 584 | 46,0 | | | | X |
| 585 | 38,8 | | | | X |
| 586 | 31,6 | | | | X |
| 587 | 24,4 | | | | X |
| 588 | 17,2 | | | | X |
| 589 | 10,0 | | | | X |
| 590 | 5,0 | | | | X |
| 591 | 2,0 | | | | X |
| 592 | 0,0 | X | | | |
| 593 | 0,0 | X | | | |
| 594 | 0,0 | X | | | |
| 595 | 0,0 | X | | | |
| 596 | 0,0 | X | | | |
| 597 | 0,0 | X | | | |
| 598 | 0,0 | X | | | |
| 599 | 0,0 | X | | | |
| 600 | 0,0 | X | | | |

4.1.4.

Tabel Ap 6-22

WMTC 2. etapi 3. tsükliosa, sõidukiklassi 3-1 vähendatud kiirus, vahemikus 541–600 sekundit

aeg (s)

rulli kiirus (km/h)

faasi indikaatorid

stopp

kiirend

püsik

aegl

541

101,0

X

542

101,3

X

543

102,0

X

544

102,7

X

545

103,5

X

546

104,2

X

547

104,6

X

548

104,7

X

549

104,8

X

550

104,8

X

551

104,9

X

552

105,1

X

553

105,4

X

554

105,7

X

555

105,9

X

556

106,0

X

557

105,7

X

558

105,4

X

559

103,9

X

560

102,2

X

561

100,5

X

562

99,2

X

563

98,0

X

564

96,4

X

565

94,8

X

566

92,8

X

567

88,9

X

568

84,9

X

569

80,6

X

570

76,3

X

571

72,3

X

572

68,7

X

573

65,5

X

574

63,0

X

575

61,2

X

576

60,5

X

577

60,0

X

578

59,7

X

579

59,4

X

580

59,4

X

581

58,0

X

582

55,0

X

583

51,0

X

584

46,0

X

585

38,8

X

586

31,6

X

587

24,4

X

588

17,2

X

589

10,0

X

590

5,0

X

591

2,0

X

592

0,0

X

593

0,0

X

594

0,0

X

595

0,0

X

596

0,0

X

597

0,0

X

598

0,0

X

599

0,0

X

600

0,0

X

| 4.1.5. | Tabel Ap 6-23


  WMTC 2. etapi 3. tsükliosa sõidukiklassile 3-2, vahemikus 0–180 sekundit











  aeg (s) | rulli kiirus (km/h) | faasi indikaatorid |
| --- | --- | --- | --- |
| stopp | kiirend | püsik | aegl |
| 0 | 0,0 | X | | | |
| 1 | 0,0 | X | | | |
| 2 | 0,0 | X | | | |
| 3 | 0,0 | X | | | |
| 4 | 0,0 | X | | | |
| 5 | 0,0 | X | | | |
| 6 | 0,0 | X | | | |
| 7 | 0,0 | X | | | |
| 8 | 0,9 | | X | | |
| 9 | 3,2 | | X | | |
| 10 | 7,3 | | X | | |
| 11 | 12,4 | | X | | |
| 12 | 17,9 | | X | | |
| 13 | 23,5 | | X | | |
| 14 | 29,1 | | X | | |
| 15 | 34,3 | | X | | |
| 16 | 38,6 | | X | | |
| 17 | 41,6 | | X | | |
| 18 | 43,9 | | X | | |
| 19 | 45,9 | | X | | |
| 20 | 48,1 | | X | | |
| 21 | 50,3 | | X | | |
| 22 | 52,6 | | X | | |
| 23 | 54,8 | | X | | |
| 24 | 55,8 | | X | | |
| 25 | 55,2 | | X | | |
| 26 | 53,9 | | X | | |
| 27 | 52,7 | | X | | |
| 28 | 52,8 | | X | | |
| 29 | 55,0 | | X | | |
| 30 | 58,5 | | X | | |
| 31 | 62,3 | | X | | |
| 32 | 65,7 | | X | | |
| 33 | 68,1 | | X | | |
| 34 | 69,1 | | X | | |
| 35 | 69,5 | | X | | |
| 36 | 69,9 | | X | | |
| 37 | 70,6 | | X | | |
| 38 | 71,3 | | X | | |
| 39 | 72,2 | | X | | |
| 40 | 72,8 | | X | | |
| 41 | 73,2 | | X | | |
| 42 | 73,4 | | X | | |
| 43 | 73,8 | | X | | |
| 44 | 74,8 | | X | | |
| 45 | 76,7 | | X | | |
| 46 | 79,1 | | X | | |
| 47 | 81,1 | | X | | |
| 48 | 82,1 | | | | X |
| 49 | 81,7 | | | | X |
| 50 | 80,3 | | | | X |
| 51 | 78,8 | | | | X |
| 52 | 77,3 | | | | X |
| 53 | 75,9 | | | | X |
| 54 | 75,0 | | | | X |
| 55 | 74,7 | | | | X |
| 56 | 74,7 | | | | X |
| 57 | 74,7 | | | | X |
| 58 | 74,6 | | | | X |
| 59 | 74,4 | | | | X |
| 60 | 74,1 | | | | X |
| 61 | 73,9 | | | | X |
| 62 | 74,1 | | X | | |
| 63 | 75,1 | | X | | |
| 64 | 76,8 | | X | | |
| 65 | 78,7 | | X | | |
| 66 | 80,4 | | X | | |
| 67 | 81,7 | | X | | |
| 68 | 82,6 | | X | | |
| 69 | 83,5 | | X | | |
| 70 | 84,4 | | X | | |
| 71 | 85,1 | | X | | |
| 72 | 85,7 | | X | | |
| 73 | 86,3 | | X | | |
| 74 | 87,0 | | X | | |
| 75 | 87,9 | | X | | |
| 76 | 88,8 | | X | | |
| 77 | 89,7 | | X | | |
| 78 | 90,3 | | | X | |
| 79 | 90,6 | | | X | |
| 80 | 90,6 | | | X | |
| 81 | 90,5 | | | X | |
| 82 | 90,4 | | | X | |
| 83 | 90,1 | | | X | |
| 84 | 89,7 | | | X | |
| 85 | 89,3 | | | X | |
| 86 | 89,0 | | | X | |
| 87 | 88,8 | | | X | |
| 88 | 88,9 | | | X | |
| 89 | 89,1 | | | X | |
| 90 | 89,3 | | | X | |
| 91 | 89,4 | | | X | |
| 92 | 89,4 | | | X | |
| 93 | 89,2 | | | X | |
| 94 | 88,9 | | | X | |
| 95 | 88,5 | | | X | |
| 96 | 88,0 | | | X | |
| 97 | 87,5 | | | X | |
| 98 | 87,2 | | | X | |
| 99 | 87,1 | | | X | |
| 100 | 87,2 | | | X | |
| 101 | 87,3 | | | X | |
| 102 | 87,4 | | | X | |
| 103 | 87,5 | | | X | |
| 104 | 87,4 | | | X | |
| 105 | 87,1 | | | X | |
| 106 | 86,8 | | | X | |
| 107 | 86,4 | | | X | |
| 108 | 85,9 | | | X | |
| 109 | 85,2 | | | | X |
| 110 | 84,0 | | | | X |
| 111 | 82,2 | | | | X |
| 112 | 80,3 | | | | X |
| 113 | 78,6 | | | | X |
| 114 | 77,2 | | | | X |
| 115 | 75,9 | | | | X |
| 116 | 73,8 | | | | X |
| 117 | 70,4 | | | | X |
| 118 | 65,7 | | | | X |
| 119 | 60,5 | | | | X |
| 120 | 55,9 | | | | X |
| | | | | | |
| 121 | 53,0 | | | | X |
| 122 | 51,6 | | | | X |
| 123 | 50,9 | | | | X |
| 124 | 50,5 | | | | X |
| 125 | 50,2 | | | | X |
| 126 | 50,3 | | X | | |
| 127 | 50,6 | | X | | |
| 128 | 51,2 | | X | | |
| 129 | 51,8 | | X | | |
| 130 | 52,5 | | X | | |
| 131 | 53,4 | | X | | |
| 132 | 54,9 | | X | | |
| 133 | 57,0 | | X | | |
| 134 | 59,4 | | X | | |
| 135 | 61,9 | | X | | |
| 136 | 64,3 | | X | | |
| 137 | 66,4 | | X | | |
| 138 | 68,1 | | X | | |
| 139 | 69,6 | | X | | |
| 140 | 70,7 | | X | | |
| 141 | 71,4 | | X | | |
| 142 | 71,8 | | X | | |
| 143 | 72,8 | | X | | |
| 144 | 75,0 | | X | | |
| 145 | 77,8 | | X | | |
| 146 | 80,7 | | X | | |
| 147 | 83,3 | | X | | |
| 148 | 85,4 | | X | | |
| 149 | 87,3 | | X | | |
| 150 | 89,1 | | X | | |
| 151 | 90,6 | | X | | |
| 152 | 91,9 | | X | | |
| 153 | 93,2 | | X | | |
| 154 | 94,6 | | X | | |
| 155 | 96,0 | | X | | |
| 156 | 97,5 | | X | | |
| 157 | 99,0 | | X | | |
| 158 | 99,8 | | | | X |
| 159 | 99,0 | | | | X |
| 160 | 96,7 | | | | X |
| 161 | 93,7 | | | | X |
| 162 | 91,3 | | | | X |
| 163 | 90,4 | | | | X |
| 164 | 90,6 | | | | X |
| 165 | 91,1 | | | | X |
| 166 | 90,9 | | | | X |
| 167 | 89,0 | | | | X |
| 168 | 85,6 | | | | X |
| 169 | 81,6 | | | | X |
| 170 | 77,6 | | | | X |
| 171 | 73,6 | | | | X |
| 172 | 69,7 | | | | X |
| 173 | 66,0 | | | | X |
| 174 | 62,7 | | | | X |
| 175 | 60,0 | | | | X |
| 176 | 58,0 | | | | X |
| 177 | 56,4 | | | | X |
| 178 | 54,8 | | | | X |
| 179 | 53,3 | | | | X |
| 180 | 51,7 | | | | X |
| | | | | | |

4.1.5.

Tabel Ap 6-23

WMTC 2. etapi 3. tsükliosa sõidukiklassile 3-2, vahemikus 0–180 sekundit

aeg (s)

rulli kiirus (km/h)

faasi indikaatorid

stopp

kiirend

püsik

aegl

0

0,0

X

1

0,0

X

2

0,0

X

3

0,0

X

4

0,0

X

5

0,0

X

6

0,0

X

7

0,0

X

8

0,9

X

9

3,2

X

10

7,3

X

11

12,4

X

12

17,9

X

13

23,5

X

14

29,1

X

15

34,3

X

16

38,6

X

17

41,6

X

18

43,9

X

19

45,9

X

20

48,1

X

21

50,3

X

22

52,6

X

23

54,8

X

24

55,8

X

25

55,2

X

26

53,9

X

27

52,7

X

28

52,8

X

29

55,0

X

30

58,5

X

31

62,3

X

32

65,7

X

33

68,1

X

34

69,1

X

35

69,5

X

36

69,9

X

37

70,6

X

38

71,3

X

39

72,2

X

40

72,8

X

41

73,2

X

42

73,4

X

43

73,8

X

44

74,8

X

45

76,7

X

46

79,1

X

47

81,1

X

48

82,1

X

49

81,7

X

50

80,3

X

51

78,8

X

52

77,3

X

53

75,9

X

54

75,0

X

55

74,7

X

56

74,7

X

57

74,7

X

58

74,6

X

59

74,4

X

60

74,1

X

61

73,9

X

62

74,1

X

63

75,1

X

64

76,8

X

65

78,7

X

66

80,4

X

67

81,7

X

68

82,6

X

69

83,5

X

70

84,4

X

71

85,1

X

72

85,7

X

73

86,3

X

74

87,0

X

75

87,9

X

76

88,8

X

77

89,7

X

78

90,3

X

79

90,6

X

80

90,6

X

81

90,5

X

82

90,4

X

83

90,1

X

84

89,7

X

85

89,3

X

86

89,0

X

87

88,8

X

88

88,9

X

89

89,1

X

90

89,3

X

91

89,4

X

92

89,4

X

93

89,2

X

94

88,9

X

95

88,5

X

96

88,0

X

97

87,5

X

98

87,2

X

99

87,1

X

100

87,2

X

101

87,3

X

102

87,4

X

103

87,5

X

104

87,4

X

105

87,1

X

106

86,8

X

107

86,4

X

108

85,9

X

109

85,2

X

110

84,0

X

111

82,2

X

112

80,3

X

113

78,6

X

114

77,2

X

115

75,9

X

116

73,8

X

117

70,4

X

118

65,7

X

119

60,5

X

120

55,9

X

121

53,0

X

122

51,6

X

123

50,9

X

124

50,5

X

125

50,2

X

126

50,3

X

127

50,6

X

128

51,2

X

129

51,8

X

130

52,5

X

131

53,4

X

132

54,9

X

133

57,0

X

134

59,4

X

135

61,9

X

136

64,3

X

137

66,4

X

138

68,1

X

139

69,6

X

140

70,7

X

141

71,4

X

142

71,8

X

143

72,8

X

144

75,0

X

145

77,8

X

146

80,7

X

147

83,3

X

148

85,4

X

149

87,3

X

150

89,1

X

151

90,6

X

152

91,9

X

153

93,2

X

154

94,6

X

155

96,0

X

156

97,5

X

157

99,0

X

158

99,8

X

159

99,0

X

160

96,7

X

161

93,7

X

162

91,3

X

163

90,4

X

164

90,6

X

165

91,1

X

166

90,9

X

167

89,0

X

168

85,6

X

169

81,6

X

170

77,6

X

171

73,6

X

172

69,7

X

173

66,0

X

174

62,7

X

175

60,0

X

176

58,0

X

177

56,4

X

178

54,8

X

179

53,3

X

180

51,7

X

| 4.1.6. | Tabel Ap 6-24


  WMTC 2. etapi 3. tsükliosa sõidukiklassile 3-2, vahemikus 181–360 sekundit











  aeg (s) | rulli kiirus (km/h) | faasi indikaatorid |
| --- | --- | --- | --- |
| stopp | kiirend | püsik | aegl |
| 181 | 50,2 | | | | X |
| 182 | 48,7 | | | | X |
| 183 | 47,2 | | | X | |
| 184 | 47,1 | | | X | |
| 185 | 47,0 | | | X | |
| 186 | 46,9 | | | X | |
| 187 | 46,6 | | | X | |
| 188 | 46,3 | | | X | |
| 189 | 46,1 | | | X | |
| 190 | 46,1 | | X | | |
| 191 | 46,5 | | X | | |
| 192 | 47,1 | | X | | |
| 193 | 48,1 | | X | | |
| 194 | 49,8 | | X | | |
| 195 | 52,2 | | X | | |
| 196 | 54,8 | | X | | |
| 197 | 57,3 | | X | | |
| 198 | 59,5 | | X | | |
| 199 | 61,7 | | X | | |
| 200 | 64,4 | | X | | |
| 201 | 67,7 | | X | | |
| 202 | 71,4 | | X | | |
| 203 | 74,9 | | X | | |
| 204 | 78,2 | | X | | |
| 205 | 81,1 | | X | | |
| 206 | 83,9 | | X | | |
| 207 | 86,6 | | X | | |
| 208 | 89,1 | | X | | |
| 209 | 91,6 | | X | | |
| 210 | 94,0 | | X | | |
| 211 | 96,3 | | X | | |
| 212 | 98,4 | | X | | |
| 213 | 100,4 | | X | | |
| 214 | 102,1 | | X | | |
| 215 | 103,6 | | X | | |
| 216 | 104,9 | | X | | |
| 217 | 106,2 | | X | | |
| 218 | 107,5 | | X | | |
| 219 | 108,5 | | X | | |
| 220 | 109,3 | | X | | |
| 221 | 109,9 | | X | | |
| 222 | 110,5 | | X | | |
| 223 | 110,9 | | X | | |
| 224 | 111,2 | | X | | |
| 225 | 111,4 | | X | | |
| 226 | 111,7 | | X | | |
| 227 | 111,9 | | X | | |
| 228 | 112,3 | | X | | |
| 229 | 113,0 | | X | | |
| 230 | 114,1 | | X | | |
| 231 | 115,7 | | X | | |
| 232 | 117,5 | | X | | |
| 233 | 119,3 | | X | | |
| 234 | 121,0 | | X | | |
| 235 | 122,2 | | | X | |
| 236 | 122,9 | | | X | |
| 237 | 123,0 | | | X | |
| 238 | 122,9 | | | X | |
| 239 | 122,8 | | | X | |
| 240 | 122,6 | | | X | |
| 241 | 122,4 | | | X | |
| 242 | 122,3 | | | X | |
| 243 | 122,2 | | | X | |
| 244 | 122,2 | | | X | |
| 245 | 122,2 | | | X | |
| 246 | 122,2 | | | X | |
| 247 | 122,3 | | | X | |
| 248 | 122,4 | | | X | |
| 249 | 122,5 | | | X | |
| 250 | 122,5 | | | X | |
| 251 | 122,5 | | | X | |
| 252 | 122,5 | | | X | |
| 253 | 122,5 | | | X | |
| 254 | 122,7 | | | X | |
| 255 | 122,8 | | | X | |
| 256 | 123,0 | | | X | |
| 257 | 123,2 | | | X | |
| 258 | 123,3 | | | X | |
| 259 | 123,4 | | | X | |
| 260 | 123,5 | | | X | |
| 261 | 123,5 | | | X | |
| 262 | 123,6 | | | X | |
| 263 | 123,8 | | | X | |
| 264 | 124,0 | | | X | |
| 265 | 124,2 | | | X | |
| 266 | 124,5 | | | X | |
| 267 | 124,7 | | | X | |
| 268 | 125,0 | | | X | |
| 269 | 125,1 | | | X | |
| 270 | 125,2 | | | X | |
| 271 | 125,3 | | | X | |
| 272 | 125,3 | | | X | |
| 273 | 125,3 | | | X | |
| 274 | 125,2 | | | X | |
| 275 | 125,0 | | | X | |
| 276 | 124,8 | | | X | |
| 277 | 124,6 | | | X | |
| 278 | 124,4 | | | X | |
| 279 | 124,3 | | | X | |
| 280 | 123,9 | | | X | |
| 281 | 123,3 | | | | X |
| 282 | 122,1 | | | | X |
| 283 | 120,3 | | | | X |
| 284 | 118,0 | | | | X |
| 285 | 115,5 | | | | X |
| 286 | 113,2 | | | | X |
| 287 | 111,2 | | | | X |
| 288 | 110,1 | | | | X |
| 289 | 109,7 | | | X | |
| 290 | 109,8 | | | X | |
| 291 | 110,1 | | | X | |
| 292 | 110,4 | | | X | |
| 293 | 110,7 | | | X | |
| 294 | 110,9 | | | X | |
| 295 | 110,9 | | | X | |
| 296 | 110,8 | | | X | |
| 297 | 110,7 | | | X | |
| 298 | 110,4 | | | X | |
| 299 | 110,1 | | | X | |
| 300 | 109,9 | | | X | |
| 301 | 109,8 | | | X | |
| 302 | 109,9 | | | X | |
| 303 | 110,2 | | | X | |
| 304 | 110,4 | | | X | |
| 305 | 110,7 | | | X | |
| 306 | 110,7 | | | X | |
| 307 | 110,3 | | | X | |
| 308 | 109,3 | | | | X |
| 309 | 108,0 | | | | X |
| 310 | 106,5 | | | | X |
| 311 | 105,4 | | | | X |
| 312 | 104,9 | | | | X |
| 313 | 104,7 | | | | X |
| 314 | 104,3 | | | | X |
| 315 | 103,6 | | | | X |
| 316 | 102,6 | | | | X |
| 317 | 101,7 | | | | X |
| 318 | 100,8 | | | | X |
| 319 | 100,2 | | | | X |
| 320 | 99,8 | | | | X |
| 321 | 99,7 | | | | X |
| 322 | 99,7 | | | | X |
| 323 | 100,0 | | | X | |
| 324 | 100,7 | | | X | |
| 325 | 101,8 | | | X | |
| 326 | 103,2 | | | X | |
| 327 | 104,9 | | | X | |
| 328 | 106,6 | | | X | |
| 329 | 108,3 | | | X | |
| 330 | 109,9 | | | X | |
| 331 | 111,4 | | | X | |
| 332 | 112,7 | | | X | |
| 333 | 113,7 | | | X | |
| 334 | 114,3 | | | X | |
| 335 | 114,6 | | | X | |
| 336 | 115,0 | | | X | |
| 337 | 115,4 | | | X | |
| 338 | 115,8 | | | X | |
| 339 | 116,2 | | | X | |
| 340 | 116,5 | | | X | |
| 341 | 116,6 | | | X | |
| 342 | 116,7 | | | X | |
| 343 | 116,8 | | | X | |
| 344 | 117,0 | | | X | |
| 345 | 117,5 | | | X | |
| 346 | 118,3 | | | X | |
| 347 | 119,2 | | | X | |
| 348 | 120,1 | | | X | |
| 349 | 120,8 | | | X | |
| 350 | 121,1 | | | | X |
| 351 | 120,7 | | | | X |
| 352 | 119,0 | | | | X |
| 353 | 116,3 | | | | X |
| 354 | 113,1 | | | | X |
| 355 | 110,3 | | | | X |
| 356 | 109,0 | | | | X |
| 357 | 109,4 | | | | X |
| 358 | 110,4 | | | | X |
| 359 | 111,3 | | | | X |
| 360 | 111,5 | | | | X |

4.1.6.

Tabel Ap 6-24

WMTC 2. etapi 3. tsükliosa sõidukiklassile 3-2, vahemikus 181–360 sekundit

aeg (s)

rulli kiirus (km/h)

faasi indikaatorid

stopp

kiirend

püsik

aegl

181

50,2

X

182

48,7

X

183

47,2

X

184

47,1

X

185

47,0

X

186

46,9

X

187

46,6

X

188

46,3

X

189

46,1

X

190

46,1

X

191

46,5

X

192

47,1

X

193

48,1

X

194

49,8

X

195

52,2

X

196

54,8

X

197

57,3

X

198

59,5

X

199

61,7

X

200

64,4

X

201

67,7

X

202

71,4

X

203

74,9

X

204

78,2

X

205

81,1

X

206

83,9

X

207

86,6

X

208

89,1

X

209

91,6

X

210

94,0

X

211

96,3

X

212

98,4

X

213

100,4

X

214

102,1

X

215

103,6

X

216

104,9

X

217

106,2

X

218

107,5

X

219

108,5

X

220

109,3

X

221

109,9

X

222

110,5

X

223

110,9

X

224

111,2

X

225

111,4

X

226

111,7

X

227

111,9

X

228

112,3

X

229

113,0

X

230

114,1

X

231

115,7

X

232

117,5

X

233

119,3

X

234

121,0

X

235

122,2

X

236

122,9

X

237

123,0

X

238

122,9

X

239

122,8

X

240

122,6

X

241

122,4

X

242

122,3

X

243

122,2

X

244

122,2

X

245

122,2

X

246

122,2

X

247

122,3

X

248

122,4

X

249

122,5

X

250

122,5

X

251

122,5

X

252

122,5

X

253

122,5

X

254

122,7

X

255

122,8

X

256

123,0

X

257

123,2

X

258

123,3

X

259

123,4

X

260

123,5

X

261

123,5

X

262

123,6

X

263

123,8

X

264

124,0

X

265

124,2

X

266

124,5

X

267

124,7

X

268

125,0

X

269

125,1

X

270

125,2

X

271

125,3

X

272

125,3

X

273

125,3

X

274

125,2

X

275

125,0

X

276

124,8

X

277

124,6

X

278

124,4

X

279

124,3

X

280

123,9

X

281

123,3

X

282

122,1

X

283

120,3

X

284

118,0

X

285

115,5

X

286

113,2

X

287

111,2

X

288

110,1

X

289

109,7

X

290

109,8

X

291

110,1

X

292

110,4

X

293

110,7

X

294

110,9

X

295

110,9

X

296

110,8

X

297

110,7

X

298

110,4

X

299

110,1

X

300

109,9

X

301

109,8

X

302

109,9

X

303

110,2

X

304

110,4

X

305

110,7

X

306

110,7

X

307

110,3

X

308

109,3

X

309

108,0

X

310

106,5

X

311

105,4

X

312

104,9

X

313

104,7

X

314

104,3

X

315

103,6

X

316

102,6

X

317

101,7

X

318

100,8

X

319

100,2

X

320

99,8

X

321

99,7

X

322

99,7

X

323

100,0

X

324

100,7

X

325

101,8

X

326

103,2

X

327

104,9

X

328

106,6

X

329

108,3

X

330

109,9

X

331

111,4

X

332

112,7

X

333

113,7

X

334

114,3

X

335

114,6

X

336

115,0

X

337

115,4

X

338

115,8

X

339

116,2

X

340

116,5

X

341

116,6

X

342

116,7

X

343

116,8

X

344

117,0

X

345

117,5

X

346

118,3

X

347

119,2

X

348

120,1

X

349

120,8

X

350

121,1

X

351

120,7

X

352

119,0

X

353

116,3

X

354

113,1

X

355

110,3

X

356

109,0

X

357

109,4

X

358

110,4

X

359

111,3

X

360

111,5

X

| 4.1.7. | Tabel Ap 6-25


  WMTC 2. etapi 3. tsükliosa sõidukiklassile 3-2, vahemikus 361–540 sekundit











  aeg (s) | rulli kiirus (km/h) | faasi indikaatorid |
| --- | --- | --- | --- |
| stopp | kiirend | püsik | aegl |
| 361 | 110,1 | | | | X |
| 362 | 107,4 | | | | X |
| 363 | 104,4 | | | | X |
| 364 | 101,8 | | | | X |
| 365 | 100,0 | | | | X |
| 366 | 99,1 | | | | X |
| 367 | 98,7 | | | | X |
| 368 | 98,2 | | | X | |
| 369 | 99,0 | | | X | |
| 370 | 100,5 | | | X | |
| 371 | 102,3 | | | X | |
| 372 | 103,9 | | | X | |
| 373 | 105,0 | | | X | |
| 374 | 105,8 | | | X | |
| 375 | 106,5 | | | X | |
| 376 | 107,1 | | | X | |
| 377 | 107,7 | | | X | |
| 378 | 108,4 | | | X | |
| 379 | 109,0 | | | X | |
| 380 | 109,6 | | | X | |
| 381 | 110,3 | | | X | |
| 382 | 110,9 | | | X | |
| 383 | 111,5 | | | X | |
| 384 | 112,0 | | | X | |
| 385 | 112,3 | | | X | |
| 386 | 112,6 | | | X | |
| 387 | 112,9 | | | X | |
| 388 | 113,1 | | | X | |
| 389 | 113,3 | | | X | |
| 390 | 113,3 | | | X | |
| 391 | 113,2 | | | X | |
| 392 | 113,2 | | | X | |
| 393 | 113,3 | | | X | |
| 394 | 113,5 | | | X | |
| 395 | 113,9 | | | X | |
| 396 | 114,3 | | | X | |
| 397 | 114,6 | | | X | |
| 398 | 114,9 | | | X | |
| 399 | 115,1 | | | X | |
| 400 | 115,3 | | | X | |
| 401 | 115,4 | | | X | |
| 402 | 115,5 | | | X | |
| 403 | 115,6 | | | X | |
| 404 | 115,8 | | | X | |
| 405 | 115,9 | | | X | |
| 406 | 116,0 | | | X | |
| 407 | 116,0 | | | X | |
| 408 | 116,0 | | | X | |
| 409 | 116,0 | | | X | |
| 410 | 115,9 | | | X | |
| 411 | 115,9 | | | X | |
| 412 | 115,9 | | | X | |
| 413 | 115,8 | | | X | |
| 414 | 115,8 | | | X | |
| 415 | 115,8 | | | X | |
| 416 | 115,8 | | | X | |
| 417 | 115,8 | | | X | |
| 418 | 115,8 | | | X | |
| 419 | 115,9 | | | X | |
| 420 | 116,0 | | | X | |
| 421 | 116,2 | | | X | |
| 422 | 116,4 | | | X | |
| 423 | 116,6 | | | X | |
| 424 | 116,8 | | | X | |
| 425 | 117,1 | | | X | |
| 426 | 117,4 | | | X | |
| 427 | 117,9 | | | X | |
| 428 | 118,4 | | | X | |
| 429 | 118,9 | | | X | |
| 430 | 119,2 | | | X | |
| 431 | 119,5 | | | X | |
| 432 | 119,7 | | | X | |
| 433 | 119,9 | | | X | |
| 434 | 120,1 | | | X | |
| 435 | 120,3 | | | X | |
| 436 | 120,5 | | | X | |
| 437 | 120,8 | | | X | |
| 438 | 121,1 | | | X | |
| 439 | 121,5 | | | X | |
| 440 | 122,0 | | | X | |
| 441 | 122,3 | | | X | |
| 442 | 122,6 | | | X | |
| 443 | 122,9 | | | X | |
| 444 | 123,1 | | | X | |
| 445 | 123,2 | | | X | |
| 446 | 123,4 | | | X | |
| 447 | 123,5 | | | X | |
| 448 | 123,7 | | | X | |
| 449 | 123,9 | | | X | |
| 450 | 124,2 | | | X | |
| 451 | 124,5 | | | X | |
| 452 | 124,8 | | | X | |
| 453 | 125,0 | | | X | |
| 454 | 125,2 | | | X | |
| 455 | 125,3 | | | X | |
| 456 | 125,1 | | | X | |
| 457 | 124,4 | | | X | |
| 458 | 123,3 | | | X | |
| 459 | 122,1 | | | X | |
| 460 | 120,8 | | | X | |
| 461 | 119,5 | | | X | |
| 462 | 118,4 | | | X | |
| 463 | 117,8 | | | X | |
| 464 | 117,6 | | | X | |
| 465 | 117,5 | | | X | |
| 466 | 117,5 | | | X | |
| 467 | 117,4 | | | X | |
| 468 | 117,3 | | | X | |
| 469 | 117,1 | | | X | |
| 470 | 116,9 | | | X | |
| 471 | 116,6 | | | X | |
| 472 | 116,5 | | | X | |
| 473 | 116,4 | | | X | |
| 474 | 116,4 | | | X | |
| 475 | 116,5 | | | X | |
| 476 | 116,7 | | | X | |
| 477 | 117,0 | | | X | |
| 478 | 117,3 | | | X | |
| 479 | 117,7 | | | X | |
| 480 | 118,1 | | | X | |
| 481 | 118,5 | | | X | |
| 482 | 118,8 | | | X | |
| 483 | 118,9 | | | X | |
| 484 | 119,1 | | | X | |
| 485 | 119,1 | | | X | |
| 486 | 119,2 | | | X | |
| 487 | 119,2 | | | X | |
| 488 | 119,2 | | | X | |
| 489 | 119,3 | | | X | |
| 490 | 119,3 | | | X | |
| 491 | 119,4 | | | X | |
| 492 | 119,5 | | | X | |
| 493 | 119,5 | | | X | |
| 494 | 119,3 | | | X | |
| 495 | 119,1 | | | X | |
| 496 | 118,7 | | | X | |
| 497 | 118,2 | | | X | |
| 498 | 117,9 | | | X | |
| 499 | 117,6 | | | X | |
| 500 | 117,5 | | | X | |
| 501 | 117,5 | | | X | |
| 502 | 117,4 | | | X | |
| 503 | 117,3 | | | X | |
| 504 | 117,0 | | | X | |
| 505 | 116,7 | | | X | |
| 506 | 116,4 | | | X | |
| 507 | 116,1 | | | X | |
| 508 | 115,9 | | | X | |
| 509 | 115,7 | | | X | |
| 510 | 115,5 | | | X | |
| 511 | 115,3 | | | X | |
| 512 | 115,2 | | | X | |
| 513 | 115,0 | | | X | |
| 514 | 114,9 | | | X | |
| 515 | 114,9 | | | X | |
| 516 | 115,0 | | | X | |
| 517 | 115,2 | | | X | |
| 518 | 115,3 | | | X | |
| 519 | 115,4 | | | X | |
| 520 | 115,4 | | | X | |
| 521 | 115,2 | | | X | |
| 522 | 114,8 | | | X | |
| 523 | 114,4 | | | X | |
| 524 | 113,9 | | | X | |
| 525 | 113,6 | | | X | |
| 526 | 113,5 | | | X | |
| 527 | 113,5 | | | X | |
| 528 | 113,6 | | | X | |
| 529 | 113,7 | | | X | |
| 530 | 113,8 | | | X | |
| 531 | 113,9 | | | X | |
| 532 | 114,0 | | | X | |
| 533 | 114,0 | | | X | |
| 534 | 114,1 | | | X | |
| 535 | 114,2 | | | X | |
| 536 | 114,4 | | | X | |
| 537 | 114,5 | | | X | |
| 538 | 114,6 | | | X | |
| 539 | 114,7 | | | X | |
| 540 | 114,8 | | | X | |

4.1.7.

Tabel Ap 6-25

WMTC 2. etapi 3. tsükliosa sõidukiklassile 3-2, vahemikus 361–540 sekundit

aeg (s)

rulli kiirus (km/h)

faasi indikaatorid

stopp

kiirend

püsik

aegl

361

110,1

X

362

107,4

X

363

104,4

X

364

101,8

X

365

100,0

X

366

99,1

X

367

98,7

X

368

98,2

X

369

99,0

X

370

100,5

X

371

102,3

X

372

103,9

X

373

105,0

X

374

105,8

X

375

106,5

X

376

107,1

X

377

107,7

X

378

108,4

X

379

109,0

X

380

109,6

X

381

110,3

X

382

110,9

X

383

111,5

X

384

112,0

X

385

112,3

X

386

112,6

X

387

112,9

X

388

113,1

X

389

113,3

X

390

113,3

X

391

113,2

X

392

113,2

X

393

113,3

X

394

113,5

X

395

113,9

X

396

114,3

X

397

114,6

X

398

114,9

X

399

115,1

X

400

115,3

X

401

115,4

X

402

115,5

X

403

115,6

X

404

115,8

X

405

115,9

X

406

116,0

X

407

116,0

X

408

116,0

X

409

116,0

X

410

115,9

X

411

115,9

X

412

115,9

X

413

115,8

X

414

115,8

X

415

115,8

X

416

115,8

X

417

115,8

X

418

115,8

X

419

115,9

X

420

116,0

X

421

116,2

X

422

116,4

X

423

116,6

X

424

116,8

X

425

117,1

X

426

117,4

X

427

117,9

X

428

118,4

X

429

118,9

X

430

119,2

X

431

119,5

X

432

119,7

X

433

119,9

X

434

120,1

X

435

120,3

X

436

120,5

X

437

120,8

X

438

121,1

X

439

121,5

X

440

122,0

X

441

122,3

X

442

122,6

X

443

122,9

X

444

123,1

X

445

123,2

X

446

123,4

X

447

123,5

X

448

123,7

X

449

123,9

X

450

124,2

X

451

124,5

X

452

124,8

X

453

125,0

X

454

125,2

X

455

125,3

X

456

125,1

X

457

124,4

X

458

123,3

X

459

122,1

X

460

120,8

X

461

119,5

X

462

118,4

X

463

117,8

X

464

117,6

X

465

117,5

X

466

117,5

X

467

117,4

X

468

117,3

X

469

117,1

X

470

116,9

X

471

116,6

X

472

116,5

X

473

116,4

X

474

116,4

X

475

116,5

X

476

116,7

X

477

117,0

X

478

117,3

X

479

117,7

X

480

118,1

X

481

118,5

X

482

118,8

X

483

118,9

X

484

119,1

X

485

119,1

X

486

119,2

X

487

119,2

X

488

119,2

X

489

119,3

X

490

119,3

X

491

119,4

X

492

119,5

X

493

119,5

X

494

119,3

X

495

119,1

X

496

118,7

X

497

118,2

X

498

117,9

X

499

117,6

X

500

117,5

X

501

117,5

X

502

117,4

X

503

117,3

X

504

117,0

X

505

116,7

X

506

116,4

X

507

116,1

X

508

115,9

X

509

115,7

X

510

115,5

X

511

115,3

X

512

115,2

X

513

115,0

X

514

114,9

X

515

114,9

X

516

115,0

X

517

115,2

X

518

115,3

X

519

115,4

X

520

115,4

X

521

115,2

X

522

114,8

X

523

114,4

X

524

113,9

X

525

113,6

X

526

113,5

X

527

113,5

X

528

113,6

X

529

113,7

X

530

113,8

X

531

113,9

X

532

114,0

X

533

114,0

X

534

114,1

X

535

114,2

X

536

114,4

X

537

114,5

X

538

114,6

X

539

114,7

X

540

114,8

X

| 4.1.8. | Tabel Ap 6-26


  WMTC 2. etapi 3. tsükliosa sõidukiklassile 3-2, vahemikus 541–600 sekundit











  aeg (s) | rulli kiirus (km/h) | faasi indikaatorid |
| --- | --- | --- | --- |
| stopp | kiirend | püsik | aegl |
| 541 | 115,0 | | | X | |
| 542 | 115,3 | | | X | |
| 543 | 116,0 | | | X | |
| 544 | 116,7 | | | X | |
| 545 | 117,5 | | | X | |
| 546 | 118,2 | | | X | |
| 547 | 118,6 | | | X | |
| 548 | 118,7 | | | X | |
| 549 | 118,8 | | | X | |
| 550 | 118,8 | | | X | |
| 551 | 118,9 | | | X | |
| 552 | 119,1 | | | X | |
| 553 | 119,4 | | | X | |
| 554 | 119,7 | | | X | |
| 555 | 119,9 | | | X | |
| 556 | 120,0 | | | X | |
| 557 | 119,7 | | | | X |
| 558 | 118,4 | | | | X |
| 559 | 115,9 | | | | X |
| 560 | 113,2 | | | | X |
| 561 | 110,5 | | | | X |
| 562 | 107,2 | | | | X |
| 563 | 104,0 | | | | X |
| 564 | 100,4 | | | | X |
| 565 | 96,8 | | | | X |
| 566 | 92,8 | | | | X |
| 567 | 88,9 | | | | X |
| 568 | 84,9 | | | | X |
| 569 | 80,6 | | | | X |
| 570 | 76,3 | | | | X |
| 571 | 72,3 | | | | X |
| 572 | 68,7 | | | | X |
| 573 | 65,5 | | | | X |
| 574 | 63,0 | | | | X |
| 575 | 61,2 | | | | X |
| 576 | 60,5 | | | | X |
| 577 | 60,0 | | | | X |
| 578 | 59,7 | | | | X |
| 579 | 59,4 | | | | X |
| 580 | 59,4 | | | | X |
| 581 | 58,0 | | | | X |
| 582 | 55,0 | | | | X |
| 583 | 51,0 | | | | X |
| 584 | 46,0 | | | | X |
| 585 | 38,8 | | | | X |
| 586 | 31,6 | | | | X |
| 587 | 24,4 | | | | X |
| 588 | 17,2 | | | | X |
| 589 | 10,0 | | | | X |
| 590 | 5,0 | | | | X |
| 591 | 2,0 | | | | X |
| 592 | 0,0 | X | | | |
| 593 | 0,0 | X | | | |
| 594 | 0,0 | X | | | |
| 595 | 0,0 | X | | | |
| 596 | 0,0 | X | | | |
| 597 | 0,0 | X | | | |
| 598 | 0,0 | X | | | |
| 599 | 0,0 | X | | | |
| 600 | 0,0 | X | | | |

4.1.8.

Tabel Ap 6-26

WMTC 2. etapi 3. tsükliosa sõidukiklassile 3-2, vahemikus 541–600 sekundit

aeg (s)

rulli kiirus (km/h)

faasi indikaatorid

stopp

kiirend

püsik

aegl

541

115,0

X

542

115,3

X

543

116,0

X

544

116,7

X

545

117,5

X

546

118,2

X

547

118,6

X

548

118,7

X

549

118,8

X

550

118,8

X

551

118,9

X

552

119,1

X

553

119,4

X

554

119,7

X

555

119,9

X

556

120,0

X

557

119,7

X

558

118,4

X

559

115,9

X

560

113,2

X

561

110,5

X

562

107,2

X

563

104,0

X

564

100,4

X

565

96,8

X

566

92,8

X

567

88,9

X

568

84,9

X

569

80,6

X

570

76,3

X

571

72,3

X

572

68,7

X

573

65,5

X

574

63,0

X

575

61,2

X

576

60,5

X

577

60,0

X

578

59,7

X

579

59,4

X

580

59,4

X

581

58,0

X

582

55,0

X

583

51,0

X

584

46,0

X

585

38,8

X

586

31,6

X

587

24,4

X

588

17,2

X

589

10,0

X

590

5,0

X

591

2,0

X

592

0,0

X

593

0,0

X

594

0,0

X

595

0,0

X

596

0,0

X

597

0,0

X

598

0,0

X

599

0,0

X

600

0,0

X

4)   Mootorrataste ülemaailmselt ühtlustatud katsetsükli (WMTC) 3. etapp (läbivaadatud WMTC)

1.   L3e-, L4e-, L5e-A-, L7e-A-, L7e-B- ja L7e-C-(alam)kategooria sõidukite WMTC 3. etapi katsetsükli kirjeldus

L3e-, L4e-, L5e-A-, L7e-A-, L7e-B- ja L7e-C-(alam)kategooria sõidukite WMTC 3. etapp viiakse läbi šassiidünamomeetril vastavalt allpool esitatud graafikule:

Joonis Ap 6-9

L3e-, L4e-, L5e-A-, L7e-A-, L7e-B- ja L7e-C-kategooria sõidukite WMTC 3. etapp.

Image

L3e-, L4e-, L5e-A-, L7e-A-, L7e-B- ja L7e-C-kategooria sõidukite puhul kohaldatakse läbivaadatud WMTCd, mida nimetatakse ka „WMTC 3. etapiks” ning WMTC 3. etapis on sõiduki kiirusgraafik samasugune kui WMTC 1. ja 2. etapis. WMTC 3. etapp kestab 1 800 sekundit ja koosneb kahest osast sõidukite jaoks, mille maksimaalne valmistajakiirus on madal, muude L-kategooria sõidukite jaoks kolmest osast, mis järgnevad üksteisele katkestuseta, kui sõiduki suurima kiiruse piirang seda lubab. WMTC 3. etapi iseloomulikud sõidutingimused (tühikäik, kiirendamine, püsikiirus, aeglustamine vms) on kindlaks määratud 3. peatükis, kus on esitatud sõiduki üksikasjalik kiirusgraafik WMTC 2. etapi jaoks.

2.   L1e-A-, L1e-B-, L2e-, L5e-B-, L6e-A- ja L6e-B-(alam)kategooria sõidukite WMTC 3. etapi katsetsükli kirjeldus

Madala maksimaalse valmistajakiirusega L1e-A-, L1e-B-, L2e-, L6e-A- ja L6e-B-(alam)kategooria sõidukite WMTC 3. etapp viiakse läbi šassiidünamomeetril vastavalt järgmisele graafikule:

Joonis Ap 6-10

L1e-A-, L1e-B-, L2e-, L5e-B-, L6e-A- ja L6e-B-kategooria sõidukite WMTC 3. etapp. L1e-A- ja L1e-B-kategooria sõidukite puhul, mille maksimaalne valmistajakiirus on 25 km/h, on kohaldatav suurima kiiruseni 25 km/h kärbitud kiirusgraafik.

Image

2.1   Sõiduki külma ja sooja faasi kiirusgraafikud on identsed.

3.   L1e-A-, L1e-B-, L2e-, L5e-B-, L6e-A- ja L6e-B-(alam)kategooria sõidukite WMTC 3. etapi katsetsükli kirjeldus

Joonis Ap 6-11

L1e-A-, L1e-B-, L2e-, L5e-B-, L6e-A- ja L6e-B-(alam)kategooria sõidukite WMTC 3. etapp. L1e-A- ja L1e-B-kategooria sõidukite puhul, mille maksimaalne valmistajakiirus on 25 km/h, on kohaldatav suurima kiiruseni 25 km/h kärbitud kiirusgraafik

Image

3.1.   Joonisel Ap 6-10 esitatud WMTC 3. etapi kiirusgraafik on kohaldatav L1e-A-, L1e-B-, L2e-, L5e-B-, L6e-A- ja L6e-B-(alam)kategooria sõidukitele ning vastab WMTC 1. ja 2. etapi 1. klassi sõidukite jaoks ette nähtud 1. osa sõidugraafikutele, ning läbitakse üks kord külma ja seejärel samal sõidukil sooja mootoriga. L1e-A-, L1e-B-, L2e-, L5e-B-, L6e-A- ja L6e-B-(alam)kategooria sõidukitel kestab WMTC 3. etapp 1 200 sekundit ja koosneb kahest võrdsest osast, mis läbitakse katkestuseta.

3.2.   WMTC 3. etapi iseloomulikud sõidutingimused (tühikäik, kiirendamine, püsikiirus, aeglustamine vms) on L1e-A-, L1e-B-, L2e-, L5e-B-, L6e-A- ja L6e-B-(alam)kategooria sõidukite puhul kindlaks määratud järgmistes punktides ja tabelites.

| 3.2.1. | Tabel Ap 6-27


  WMTC 3. etapi 1. osa, 1. klass, kohaldatav L1e-A- ja L1e-B (vmax ≤ 25 km/h)-alamkategooria sõidukitele, külma või sooja mootoriga, vahemikus 0–180 sekundit











  aeg (s) | rulli kiirus (km/h) | faasi indikaatorid |
| --- | --- | --- | --- |
| stopp | kiirend | püsik | aegl |
| 0 | 0 | X | | | |
| 1 | 0 | X | | | |
| 2 | 0 | X | | | |
| 3 | 0 | X | | | |
| 4 | 0 | X | | | |
| 5 | 0 | X | | | |
| 6 | 0 | X | | | |
| 7 | 0 | X | | | |
| 8 | 0 | X | | | |
| 9 | 0 | X | | | |
| 10 | 0 | X | | | |
| 11 | 0 | X | | | |
| 12 | 0 | X | | | |
| 13 | 0 | X | | | |
| 14 | 0 | X | | | |
| 15 | 0 | X | | | |
| 16 | 0 | X | | | |
| 17 | 0 | X | | | |
| 18 | 0 | X | | | |
| 19 | 0 | X | | | |
| 20 | 0 | X | | | |
| 21 | 0 | X | | | |
| 22 | 1 | | X | | |
| 23 | 2,6 | | X | | |
| 24 | 4,8 | | X | | |
| 25 | 7,2 | | X | | |
| 26 | 9,6 | | X | | |
| 27 | 12 | | X | | |
| 28 | 14,3 | | X | | |
| 29 | 16,6 | | X | | |
| 30 | 18,9 | | X | | |
| 31 | 21,2 | | X | | |
| 32 | 23,5 | | X | | |
| 33 | 25 | | | | |
| 34 | 25 | | | | |
| 35 | 25 | | | | |
| 36 | 25 | | | | |
| 37 | 25 | | | | |
| 38 | 25 | | | | |
| 39 | 25 | | | X | |
| 40 | 25 | | | X | |
| 41 | 25 | | | X | |
| 42 | 25 | | | X | |
| 43 | 25 | | | X | |
| 44 | 25 | | | X | |
| 45 | 25 | | | X | |
| 46 | 25 | | | X | |
| 47 | 25 | | | X | |
| 48 | 25 | | | X | |
| 49 | 25 | | | X | |
| 50 | 25 | | | X | |
| 51 | 25 | | | X | |
| 52 | 25 | | | X | |
| 53 | 25 | | | X | |
| 54 | 25 | | | X | |
| 55 | 25 | | | X | |
| 56 | 25 | | | X | |
| 57 | 25 | | | X | |
| 58 | 25 | | | X | |
| 59 | 25 | | | X | |
| 60 | 25 | | | | X |
| 61 | 25 | | | | |
| 62 | 25 | | | | |
| 63 | 23 | | | | X |
| 64 | 18,6 | | | | X |
| 65 | 14,1 | | | | X |
| 66 | 9,3 | | | | X |
| 67 | 4,8 | | | | X |
| 68 | 1,9 | | | | X |
| 69 | 0 | X | | | |
| 70 | 0 | X | | | |
| 71 | 0 | X | | | |
| 72 | 0 | X | | | |
| 73 | 0 | X | | | |
| 74 | 1,7 | | X | | |
| 75 | 5,8 | | X | | |
| 76 | 11,8 | | X | | |
| 77 | 17,3 | | X | | |
| 78 | 22 | | X | | |
| 79 | 25 | | | | |
| 80 | 25 | | | | |
| 81 | 25 | | | | |
| 82 | 25 | | | | |
| 83 | 25 | | | | |
| 84 | 25 | | | | |
| 85 | 25 | | | | |
| 86 | 25 | | | | |
| 87 | 25 | | | | |
| 88 | 25 | | | | |
| 89 | 25 | | | | |
| 90 | 25 | | | | |
| 91 | 25 | | | X | |
| 92 | 25 | | | X | |
| 93 | 25 | | | X | |
| 94 | 25 | | | X | |
| 95 | 25 | | | X | |
| 96 | 25 | | | X | |
| 97 | 25 | | | X | |
| 98 | 25 | | | X | |
| 99 | 25 | | | X | |
| 100 | 25 | | | X | |
| 101 | 25 | | | X | |
| 102 | 25 | | | X | |
| 103 | 25 | | | X | |
| 104 | 25 | | | X | |
| 105 | 25 | | | X | |
| 106 | 25 | | | X | |
| 107 | 25 | | | X | |
| 108 | 25 | | | X | |
| 109 | 25 | | | X | |
| 110 | 25 | | | | |
| 111 | 25 | | | | |
| 112 | 25 | | | | |
| 113 | 25 | | | | |
| 114 | 25 | | | | |
| 115 | 25 | | | | |
| 116 | 24,7 | | | X | |
| 117 | 25 | | | X | |
| 118 | 25 | | | X | |
| 119 | 25 | | | X | |
| 120 | 25 | | | X | |
| | | | | | |
| 121 | 25 | | | X | |
| 122 | 25 | | | X | |
| 123 | 25 | | | X | |
| 124 | 25 | | | X | |
| 125 | 25 | | | | |
| 126 | 25 | | | | |
| 127 | 25 | | | | |
| 128 | 25 | | | | |
| 129 | 25 | | | | |
| 130 | 25 | | | | |
| 131 | 25 | | | | |
| 132 | 22,1 | | | | X |
| 133 | 18,6 | | | | X |
| 134 | 16,8 | | X | | |
| 135 | 17,7 | | X | | |
| 136 | 21,1 | | X | | |
| 137 | 25 | | | | |
| 138 | 25 | | | | |
| 139 | 25 | | | | |
| 140 | 25 | | | | |
| 141 | 25 | | | | |
| 142 | 25 | | | | |
| 143 | 25 | | | | |
| 144 | 25 | | | | |
| 145 | 25 | | | | |
| 146 | 20,3 | | | | X |
| 147 | 15 | | | | X |
| 148 | 9,7 | | | | X |
| 149 | 5 | | | | X |
| 150 | 1,6 | | | | X |
| 151 | 0 | X | | | |
| 152 | 0 | X | | | |
| 153 | 0 | X | | | |
| 154 | 0 | X | | | |
| 155 | 0 | X | | | |
| 156 | 0 | X | | | |
| 157 | 0 | X | | | |
| 158 | 0 | X | | | |
| 159 | 0 | X | | | |
| 160 | 0 | X | | | |
| 161 | 0 | X | | | |
| 162 | 0 | X | | | |
| 163 | 0 | X | | | |
| 164 | 0 | X | | | |
| 165 | 0 | X | | | |
| 166 | 0 | X | | | |
| 167 | 0 | X | | | |
| 168 | 0 | X | | | |
| 169 | 0 | X | | | |
| 170 | 0 | X | | | |
| 171 | 0 | X | | | |
| 172 | 0 | X | | | |
| 173 | 0 | X | | | |
| 174 | 0 | X | | | |
| 175 | 0 | X | | | |
| 176 | 0 | X | | | |
| 177 | 0 | X | | | |
| 178 | 0 | X | | | |
| 179 | 0 | X | | | |
| 180 | 0 | X | | | |
| | | | | | |

3.2.1.

Tabel Ap 6-27

WMTC 3. etapi 1. osa, 1. klass, kohaldatav L1e-A- ja L1e-B (vmax ≤ 25 km/h)-alamkategooria sõidukitele, külma või sooja mootoriga, vahemikus 0–180 sekundit

aeg (s)

rulli kiirus (km/h)

faasi indikaatorid

stopp

kiirend

püsik

aegl

0

0

X

1

0

X

2

0

X

3

0

X

4

0

X

5

0

X

6

0

X

7

0

X

8

0

X

9

0

X

10

0

X

11

0

X

12

0

X

13

0

X

14

0

X

15

0

X

16

0

X

17

0

X

18

0

X

19

0

X

20

0

X

21

0

X

22

1

X

23

2,6

X

24

4,8

X

25

7,2

X

26

9,6

X

27

12

X

28

14,3

X

29

16,6

X

30

18,9

X

31

21,2

X

32

23,5

X

33

25

34

25

35

25

36

25

37

25

38

25

39

25

X

40

25

X

41

25

X

42

25

X

43

25

X

44

25

X

45

25

X

46

25

X

47

25

X

48

25

X

49

25

X

50

25

X

51

25

X

52

25

X

53

25

X

54

25

X

55

25

X

56

25

X

57

25

X

58

25

X

59

25

X

60

25

X

61

25

62

25

63

23

X

64

18,6

X

65

14,1

X

66

9,3

X

67

4,8

X

68

1,9

X

69

0

X

70

0

X

71

0

X

72

0

X

73

0

X

74

1,7

X

75

5,8

X

76

11,8

X

77

17,3

X

78

22

X

79

25

80

25

81

25

82

25

83

25

84

25

85

25

86

25

87

25

88

25

89

25

90

25

91

25

X

92

25

X

93

25

X

94

25

X

95

25

X

96

25

X

97

25

X

98

25

X

99

25

X

100

25

X

101

25

X

102

25

X

103

25

X

104

25

X

105

25

X

106

25

X

107

25

X

108

25

X

109

25

X

110

25

111

25

112

25

113

25

114

25

115

25

116

24,7

X

117

25

X

118

25

X

119

25

X

120

25

X

121

25

X

122

25

X

123

25

X

124

25

X

125

25

126

25

127

25

128

25

129

25

130

25

131

25

132

22,1

X

133

18,6

X

134

16,8

X

135

17,7

X

136

21,1

X

137

25

138

25

139

25

140

25

141

25

142

25

143

25

144

25

145

25

146

20,3

X

147

15

X

148

9,7

X

149

5

X

150

1,6

X

151

0

X

152

0

X

153

0

X

154

0

X

155

0

X

156

0

X

157

0

X

158

0

X

159

0

X

160

0

X

161

0

X

162

0

X

163

0

X

164

0

X

165

0

X

166

0

X

167

0

X

168

0

X

169

0

X

170

0

X

171

0

X

172

0

X

173

0

X

174

0

X

175

0

X

176

0

X

177

0

X

178

0

X

179

0

X

180

0

X

| 3.2.2. | Tabel Ap 6-28


  WMTC 3. etapi 1. osa, 1. klass, kohaldatav L1e-A- ja L1e-B (vmax ≤ 25 km/h)-alamkategooria sõidukitele, külma või sooja mootoriga, vahemikus 181–360 sekundit











  aeg (s) | rulli kiirus (km/h) | faasi indikaatorid |
| --- | --- | --- | --- |
| stopp | kiirend | püsik | aegl |
| 181 | 0 | X | | | |
| 182 | 0 | X | | | |
| 183 | 0 | X | | | |
| 184 | 0 | X | | | |
| 185 | 0,4 | | X | | |
| 186 | 1,8 | | X | | |
| 187 | 5,4 | | X | | |
| 188 | 11,1 | | X | | |
| 189 | 16,7 | | X | | |
| 190 | 21,3 | | X | | |
| 191 | 24,8 | | X | | |
| 192 | 25 | | | | |
| 193 | 25 | | | | |
| 194 | 25 | | | | |
| 195 | 25 | | | | |
| 196 | 25 | | | | |
| 197 | 25 | | | | |
| 198 | 25 | | | | |
| 199 | 25 | | | | |
| 200 | 25 | | | | |
| 201 | 25 | | | | |
| 202 | 25 | | | | |
| 203 | 25 | | | X | |
| 204 | 25 | | | X | |
| 205 | 25 | | | X | |
| 206 | 25 | | | X | |
| 207 | 25 | | | X | |
| 208 | 25 | | | X | |
| 209 | 25 | | | X | |
| 210 | 25 | | | X | |
| 211 | 25 | | | X | |
| 212 | 25 | | | X | |
| 213 | 25 | | | X | |
| 214 | 25 | | | X | |
| 215 | 25 | | | X | |
| 216 | 25 | | | X | |
| 217 | 25 | | | X | |
| 218 | 25 | | | X | |
| 219 | 25 | | | X | |
| 220 | 25 | | | X | |
| 221 | 25 | | | X | |
| 222 | 25 | | | X | |
| 223 | 25 | | | X | |
| 224 | 25 | | | X | |
| 225 | 25 | | | X | |
| 226 | 25 | | | X | |
| 227 | 25 | | | X | |
| 228 | 25 | | | X | |
| 229 | 25 | | | X | |
| 230 | 25 | | | X | |
| 231 | 25 | | | X | |
| 232 | 25 | | | X | |
| 233 | 25 | | | X | |
| 234 | 25 | | | X | |
| 235 | 25 | | | X | |
| 236 | 25 | | | X | |
| 237 | 25 | | | X | |
| 238 | 25 | | | X | |
| 239 | 25 | | | X | |
| 240 | 25 | | | X | |
| 241 | 25 | | | X | |
| 242 | 25 | | | | |
| 243 | 25 | | | | |
| 244 | 25 | | | | |
| 245 | 25 | | | | |
| 246 | 25 | | | | |
| 247 | 25 | | | | |
| 248 | 21,8 | | | | X |
| 249 | 17,2 | | | | X |
| 250 | 13,7 | | | | X |
| 251 | 10,3 | | | | X |
| 252 | 7 | | | | X |
| 253 | 3,5 | | | | X |
| 254 | 0 | X | | | |
| 255 | 0 | X | | | |
| 256 | 0 | X | | | |
| 257 | 0 | X | | | |
| 258 | 0 | X | | | |
| 259 | 0 | X | | | |
| 260 | 0 | X | | | |
| 261 | 0 | X | | | |
| 262 | 0 | X | | | |
| 263 | 0 | X | | | |
| 264 | 0 | X | | | |
| 265 | 0 | X | | | |
| 266 | 0 | X | | | |
| 267 | 0,5 | | X | | |
| 268 | 2,9 | | X | | |
| 269 | 8,2 | | X | | |
| 270 | 13,2 | | X | | |
| 271 | 17,8 | | X | | |
| 272 | 21,4 | | X | | |
| 273 | 24,1 | | X | | |
| 274 | 25 | | | | |
| 275 | 25 | | | | |
| 276 | 25 | | | | |
| 277 | 25 | | | X | |
| 278 | 25 | | | X | |
| 279 | 25 | | | X | |
| 280 | 25 | | | X | |
| 281 | 25 | | | X | |
| 282 | 25 | | | X | |
| 283 | 25 | | | X | |
| 284 | 25 | | | X | |
| 285 | 25 | | | X | |
| 286 | 25 | | | X | |
| 287 | 25 | | | X | |
| 288 | 25 | | | X | |
| 289 | 25 | | | X | |
| 290 | 25 | | | X | |
| 291 | 25 | | | X | |
| 292 | 25 | | | X | |
| 293 | 25 | | | X | |
| 294 | 25 | | | X | |
| 295 | 25 | | | X | |
| 296 | 25 | | | X | |
| 297 | 25 | | | X | |
| 298 | 25 | | | X | |
| 299 | 25 | | | X | |
| 300 | 25 | | | X | |
| 301 | 25 | | | X | |
| 302 | 25 | | | X | |
| 303 | 25 | | | X | |
| 304 | 25 | | | X | |
| 305 | 25 | | | X | |
| 306 | 25 | | | X | |
| 307 | 25 | | | X | |
| 308 | 25 | | | X | |
| 309 | 25 | | | X | |
| 310 | 25 | | | X | |
| 311 | 25 | | | X | |
| 312 | 25 | | | X | |
| 313 | 25 | | | X | |
| 314 | 25 | | | | |
| 315 | 25 | | | | |
| 316 | 22,7 | | | | X |
| 317 | 19 | | | | X |
| 318 | 16 | | | | X |
| 319 | 14,6 | | X | | |
| 320 | 15,2 | | X | | |
| 321 | 16,9 | | X | | |
| 322 | 19,3 | | X | | |
| 323 | 22 | | X | | |
| 324 | 24,6 | | X | | |
| 325 | 25 | | | | |
| 326 | 25 | | | | |
| 327 | 25 | | | X | |
| 328 | 25 | | | X | |
| 329 | 25 | | | X | |
| 330 | 25 | | | X | |
| 331 | 25 | | | X | |
| 332 | 25 | | | X | |
| 333 | 25 | | | X | |
| 334 | 25 | | | X | |
| 335 | 25 | | | X | |
| 336 | 25 | | | X | |
| 337 | 25 | | | X | |
| 338 | 25 | | | X | |
| 339 | 25 | | | X | |
| 340 | 25 | | | X | |
| 341 | 25 | | | X | |
| 342 | 25 | | | X | |
| 343 | 25 | | | X | |
| 344 | 25 | | | X | |
| 345 | 25 | | | X | |
| 346 | 25 | | | X | |
| 347 | 25 | | | X | |
| 348 | 25 | | | X | |
| 349 | 25 | | | X | |
| 350 | 25 | | | X | |
| 351 | 25 | | | X | |
| 352 | 25 | | | X | |
| 353 | 25 | | | X | |
| 354 | 25 | | | X | |
| 355 | 25 | | | X | |
| 356 | 25 | | | X | |
| 357 | 25 | | | X | |
| 358 | 25 | | | X | |
| 359 | 25 | | | X | |
| 360 | 25 | | | X | |

3.2.2.

Tabel Ap 6-28

WMTC 3. etapi 1. osa, 1. klass, kohaldatav L1e-A- ja L1e-B (vmax ≤ 25 km/h)-alamkategooria sõidukitele, külma või sooja mootoriga, vahemikus 181–360 sekundit

aeg (s)

rulli kiirus (km/h)

faasi indikaatorid

stopp

kiirend

püsik

aegl

181

0

X

182

0

X

183

0

X

184

0

X

185

0,4

X

186

1,8

X

187

5,4

X

188

11,1

X

189

16,7

X

190

21,3

X

191

24,8

X

192

25

193

25

194

25

195

25

196

25

197

25

198

25

199

25

200

25

201

25

202

25

203

25

X

204

25

X

205

25

X

206

25

X

207

25

X

208

25

X

209

25

X

210

25

X

211

25

X

212

25

X

213

25

X

214

25

X

215

25

X

216

25

X

217

25

X

218

25

X

219

25

X

220

25

X

221

25

X

222

25

X

223

25

X

224

25

X

225

25

X

226

25

X

227

25

X

228

25

X

229

25

X

230

25

X

231

25

X

232

25

X

233

25

X

234

25

X

235

25

X

236

25

X

237

25

X

238

25

X

239

25

X

240

25

X

241

25

X

242

25

243

25

244

25

245

25

246

25

247

25

248

21,8

X

249

17,2

X

250

13,7

X

251

10,3

X

252

7

X

253

3,5

X

254

0

X

255

0

X

256

0

X

257

0

X

258

0

X

259

0

X

260

0

X

261

0

X

262

0

X

263

0

X

264

0

X

265

0

X

266

0

X

267

0,5

X

268

2,9

X

269

8,2

X

270

13,2

X

271

17,8

X

272

21,4

X

273

24,1

X

274

25

275

25

276

25

277

25

X

278

25

X

279

25

X

280

25

X

281

25

X

282

25

X

283

25

X

284

25

X

285

25

X

286

25

X

287

25

X

288

25

X

289

25

X

290

25

X

291

25

X

292

25

X

293

25

X

294

25

X

295

25

X

296

25

X

297

25

X

298

25

X

299

25

X

300

25

X

301

25

X

302

25

X

303

25

X

304

25

X

305

25

X

306

25

X

307

25

X

308

25

X

309

25

X

310

25

X

311

25

X

312

25

X

313

25

X

314

25

315

25

316

22,7

X

317

19

X

318

16

X

319

14,6

X

320

15,2

X

321

16,9

X

322

19,3

X

323

22

X

324

24,6

X

325

25

326

25

327

25

X

328

25

X

329

25

X

330

25

X

331

25

X

332

25

X

333

25

X

334

25

X

335

25

X

336

25

X

337

25

X

338

25

X

339

25

X

340

25

X

341

25

X

342

25

X

343

25

X

344

25

X

345

25

X

346

25

X

347

25

X

348

25

X

349

25

X

350

25

X

351

25

X

352

25

X

353

25

X

354

25

X

355

25

X

356

25

X

357

25

X

358

25

X

359

25

X

360

25

X

| 3.2.3. | Tabel Ap 6-29


  WMTC 3. etapi 1. osa, 1. klass, kohaldatav L1e-A- ja L1e-B (vmax ≤ 25 km/h)-alamkategooria sõidukitele, külma või sooja mootoriga, vahemikus 361–540 sekundit











  aeg (s) | rulli kiirus (km/h) | faasi indikaatorid |
| --- | --- | --- | --- |
| stopp | kiirend | püsik | aegl |
| 361 | 25 | | | X | |
| 362 | 25 | | | X | |
| 363 | 25 | | | X | |
| 364 | 25 | | | X | |
| 365 | 25 | | | X | |
| 366 | 25 | | | X | |
| 367 | 25 | | | X | |
| 368 | 25 | | | X | |
| 369 | 25 | | | X | |
| 370 | 25 | | | X | |
| 371 | 25 | | | X | |
| 372 | 25 | | | X | |
| 373 | 25 | | | X | |
| 374 | 25 | | | X | |
| 375 | 25 | | | X | |
| 376 | 25 | | | X | |
| 377 | 25 | | | X | |
| 378 | 25 | | | X | |
| 379 | 25 | | | X | |
| 380 | 25 | | | X | |
| 381 | 25 | | | X | |
| 382 | 25 | | | X | |
| 383 | 25 | | | X | |
| 384 | 25 | | | X | |
| 385 | 25 | | | X | |
| 386 | 25 | | | X | |
| 387 | 25 | | | X | |
| 388 | 25 | | | X | |
| 389 | 25 | | | X | |
| 390 | 25 | | | X | |
| 391 | 25 | | | X | |
| 392 | 25 | | | | |
| 393 | 25 | | | | |
| 394 | 25 | | | | |
| 395 | 24,9 | | | | X |
| 396 | 21,4 | | | | X |
| 397 | 15,9 | | | | X |
| 398 | 9,9 | | | | X |
| 399 | 4,9 | | | | X |
| 400 | 2,1 | | | | X |
| 401 | 0,9 | | | | X |
| 402 | 0 | X | | | |
| 403 | 0 | X | | | |
| 404 | 0 | X | | | |
| 405 | 0 | X | | | |
| 406 | 0 | X | | | |
| 407 | 0 | X | | | |
| 408 | 1,2 | | X | | |
| 409 | 3,2 | | X | | |
| 410 | 5,9 | | X | | |
| 411 | 8,8 | | X | | |
| 412 | 12 | | X | | |
| 413 | 15,4 | | X | | |
| 414 | 18,9 | | X | | |
| 415 | 22,1 | | X | | |
| 416 | 24,7 | | X | | |
| 417 | 25 | | | | |
| 418 | 25 | | | | |
| 419 | 25 | | | | |
| 420 | 25 | | | | |
| 421 | 25 | | X | | |
| 422 | 25 | | X | | |
| 423 | 25 | | X | | |
| 424 | 25 | | X | | |
| 425 | 25 | | X | | |
| 426 | 25 | | X | | |
| 427 | 25 | | X | | |
| 428 | 25 | | X | | |
| 429 | 25 | | | X | |
| 430 | 25 | | | X | |
| 431 | 25 | | | X | |
| 432 | 25 | | | X | |
| 433 | 25 | | | X | |
| 434 | 25 | | | X | |
| 435 | 25 | | | X | |
| 436 | 25 | | | | |
| 437 | 25 | | | | |
| 438 | 25 | | | | |
| 439 | 25 | | | | |
| 440 | 25 | | | | |
| 441 | 25 | | | | |
| 442 | 25 | | | | |
| 443 | 25 | | | | |
| 444 | 25 | | | | |
| 445 | 25 | | | | |
| 446 | 25 | | | | |
| 447 | 23,4 | | | | X |
| 448 | 21,8 | | | | X |
| 449 | 20,3 | | | | X |
| 450 | 19,3 | | | | X |
| 451 | 18,7 | | | | X |
| 452 | 18,3 | | | | X |
| 453 | 17,8 | | | | X |
| 454 | 17,4 | | | | X |
| 455 | 16,8 | | | | X |
| 456 | 16,3 | | | X | |
| 457 | 16,5 | | | X | |
| 458 | 17,6 | | | X | |
| 459 | 19,2 | | | X | |
| 460 | 20,8 | | | X | |
| 461 | 22,2 | | | X | |
| 462 | 23 | | | X | |
| 463 | 23 | | | | X |
| 464 | 22 | | | | X |
| 465 | 20,1 | | | | X |
| 466 | 17,7 | | | | X |
| 467 | 15 | | | | X |
| 468 | 12,1 | | | | X |
| 469 | 9,1 | | | | X |
| 470 | 6,2 | | | | X |
| 471 | 3,6 | | | | X |
| 472 | 1,8 | | | | X |
| 473 | 0,8 | | | | X |
| 474 | 0 | X | | | |
| 475 | 0 | X | | | |
| 476 | 0 | X | | | |
| 477 | 0 | X | | | |
| 478 | 0 | X | | | |
| 479 | 0 | X | | | |
| 480 | 0 | X | | | |
| 481 | 0 | X | | | |
| 482 | 0 | X | | | |
| 483 | 0 | X | | | |
| 484 | 0 | X | | | |
| 485 | 0 | X | | | |
| 486 | 1,4 | | X | | |
| 487 | 4,5 | | X | | |
| 488 | 8,8 | | X | | |
| 489 | 13,4 | | X | | |
| 490 | 17,3 | | X | | |
| 491 | 19,2 | | X | | |
| 492 | 19,7 | | X | | |
| 493 | 19,8 | | X | | |
| 494 | 20,7 | | X | | |
| 495 | 23,7 | | X | | |
| 496 | 25 | | | | |
| 497 | 25 | | | | |
| 498 | 25 | | | | |
| 499 | 25 | | | | |
| 500 | 25 | | | | |
| 501 | 25 | | | | |
| 502 | 25 | | | | |
| 503 | 25 | | | | |
| 504 | 25 | | | | |
| 505 | 25 | | | | |
| 506 | 25 | | | | |
| 507 | 25 | | | | |
| 508 | 25 | | | | |
| 509 | 25 | | | | |
| 510 | 23,1 | | | | X |
| 511 | 16,7 | | | | X |
| 512 | 10,7 | | | | X |
| 513 | 4,7 | | | | X |
| 514 | 1,2 | | | | X |
| 515 | 0 | X | | | |
| 516 | 0 | X | | | |
| 517 | 0 | X | | | |
| 518 | 0 | X | | | |
| 519 | 3 | | X | | |
| 520 | 8,2 | | X | | |
| 521 | 14,3 | | X | | |
| 522 | 19,3 | | X | | |
| 523 | 23,5 | | X | | |
| 524 | 25 | | | | |
| 525 | 25 | | | | |
| 526 | 25 | | | | |
| 527 | 25 | | | | |
| 528 | 25 | | | | |
| 529 | 25 | | | | |
| 530 | 25 | | | | |
| 531 | 23,2 | | | | X |
| 532 | 18,5 | | | | X |
| 533 | 13,8 | | | | X |
| 534 | 9,1 | | | | X |
| 535 | 4,5 | | | | X |
| 536 | 2,3 | | | | X |
| 537 | 0 | X | | | |
| 538 | 0 | X | | | |
| 539 | 0 | X | | | |
| 540 | 0 | | | | |

3.2.3.

Tabel Ap 6-29

WMTC 3. etapi 1. osa, 1. klass, kohaldatav L1e-A- ja L1e-B (vmax ≤ 25 km/h)-alamkategooria sõidukitele, külma või sooja mootoriga, vahemikus 361–540 sekundit

aeg (s)

rulli kiirus (km/h)

faasi indikaatorid

stopp

kiirend

püsik

aegl

361

25

X

362

25

X

363

25

X

364

25

X

365

25

X

366

25

X

367

25

X

368

25

X

369

25

X

370

25

X

371

25

X

372

25

X

373

25

X

374

25

X

375

25

X

376

25

X

377

25

X

378

25

X

379

25

X

380

25

X

381

25

X

382

25

X

383

25

X

384

25

X

385

25

X

386

25

X

387

25

X

388

25

X

389

25

X

390

25

X

391

25

X

392

25

393

25

394

25

395

24,9

X

396

21,4

X

397

15,9

X

398

9,9

X

399

4,9

X

400

2,1

X

401

0,9

X

402

0

X

403

0

X

404

0

X

405

0

X

406

0

X

407

0

X

408

1,2

X

409

3,2

X

410

5,9

X

411

8,8

X

412

12

X

413

15,4

X

414

18,9

X

415

22,1

X

416

24,7

X

417

25

418

25

419

25

420

25

421

25

X

422

25

X

423

25

X

424

25

X

425

25

X

426

25

X

427

25

X

428

25

X

429

25

X

430

25

X

431

25

X

432

25

X

433

25

X

434

25

X

435

25

X

436

25

437

25

438

25

439

25

440

25

441

25

442

25

443

25

444

25

445

25

446

25

447

23,4

X

448

21,8

X

449

20,3

X

450

19,3

X

451

18,7

X

452

18,3

X

453

17,8

X

454

17,4

X

455

16,8

X

456

16,3

X

457

16,5

X

458

17,6

X

459

19,2

X

460

20,8

X

461

22,2

X

462

23

X

463

23

X

464

22

X

465

20,1

X

466

17,7

X

467

15

X

468

12,1

X

469

9,1

X

470

6,2

X

471

3,6

X

472

1,8

X

473

0,8

X

474

0

X

475

0

X

476

0

X

477

0

X

478

0

X

479

0

X

480

0

X

481

0

X

482

0

X

483

0

X

484

0

X

485

0

X

486

1,4

X

487

4,5

X

488

8,8

X

489

13,4

X

490

17,3

X

491

19,2

X

492

19,7

X

493

19,8

X

494

20,7

X

495

23,7

X

496

25

497

25

498

25

499

25

500

25

501

25

502

25

503

25

504

25

505

25

506

25

507

25

508

25

509

25

510

23,1

X

511

16,7

X

512

10,7

X

513

4,7

X

514

1,2

X

515

0

X

516

0

X

517

0

X

518

0

X

519

3

X

520

8,2

X

521

14,3

X

522

19,3

X

523

23,5

X

524

25

525

25

526

25

527

25

528

25

529

25

530

25

531

23,2

X

532

18,5

X

533

13,8

X

534

9,1

X

535

4,5

X

536

2,3

X

537

0

X

538

0

X

539

0

X

540

0

| 3.2.4. | Tabel Ap 6-30


  WMTC 3. etapi 1. osa, 1. klass, kohaldatav L1e-A- ja L1e-B (vmax≤25 km/h)-alamkategooria külma või sooja mootoriga sõidukite suhtes, vahemikus 541–600 sekundit











  aeg (s) | rulli kiirus (km/h) | faasi indikaatorid |
| --- | --- | --- | --- |
| stopp | kiirend | püsik | aegl |
| 541 | 0 | X | | | |
| 542 | 2,8 | | X | | |
| 543 | 8,1 | | X | | |
| 544 | 14,3 | | X | | |
| 545 | 19,2 | | X | | |
| 546 | 23,5 | | X | | |
| 547 | 25 | | | | |
| 548 | 25 | | | | |
| 549 | 25 | | | | |
| 550 | 25 | | | | |
| 551 | 25 | | | | |
| 552 | 25 | | | | |
| 553 | 25 | | | X | |
| 554 | 25 | | | X | |
| 555 | 25 | | | X | |
| 556 | 25 | | | X | |
| 557 | 25 | | | X | |
| 558 | 25 | | | X | |
| 559 | 25 | | | X | |
| 560 | 25 | | | X | |
| 561 | 25 | | | X | |
| 562 | 25 | | | X | |
| 563 | 25 | | | X | |
| 564 | 25 | | | X | |
| 565 | 25 | | | X | |
| 566 | 25 | | | X | |
| 567 | 25 | | | X | |
| 568 | 25 | | | X | |
| 569 | 25 | | | X | |
| 570 | 25 | | | X | |
| 571 | 25 | | | X | |
| 572 | 25 | | | X | |
| 573 | 25 | | | | |
| 574 | 25 | | | | |
| 575 | 25 | | | | |
| 576 | 25 | | | | |
| 577 | 25 | | | | |
| 578 | 25 | | | | |
| 579 | 25 | | | | |
| 580 | 25 | | | | |
| 581 | 25 | | | | |
| 582 | 21,8 | | | | X |
| 583 | 17,7 | | | | X |
| 584 | 13,5 | | | | X |
| 585 | 9,4 | | | | X |
| 586 | 5,6 | | | | X |
| 587 | 2,1 | | | | X |
| 588 | 0 | X | | | |
| 589 | 0 | X | | | |
| 590 | 0 | X | | | |
| 591 | 0 | X | | | |
| 592 | 0 | X | | | |
| 593 | 0 | X | | | |
| 594 | 0 | X | | | |
| 595 | 0 | X | | | |
| 596 | 0 | X | | | |
| 597 | 0 | X | | | |
| 598 | 0 | X | | | |
| 599 | 0 | X | | | |
| 600 | 0 | X | | | |

3.2.4.

Tabel Ap 6-30

WMTC 3. etapi 1. osa, 1. klass, kohaldatav L1e-A- ja L1e-B (vmax≤25 km/h)-alamkategooria külma või sooja mootoriga sõidukite suhtes, vahemikus 541–600 sekundit

aeg (s)

rulli kiirus (km/h)

faasi indikaatorid

stopp

kiirend

püsik

aegl

541

0

X

542

2,8

X

543

8,1

X

544

14,3

X

545

19,2

X

546

23,5

X

547

25

548

25

549

25

550

25

551

25

552

25

553

25

X

554

25

X

555

25

X

556

25

X

557

25

X

558

25

X

559

25

X

560

25

X

561

25

X

562

25

X

563

25

X

564

25

X

565

25

X

566

25

X

567

25

X

568

25

X

569

25

X

570

25

X

571

25

X

572

25

X

573

25

574

25

575

25

576

25

577

25

578

25

579

25

580

25

581

25

582

21,8

X

583

17,7

X

584

13,5

X

585

9,4

X

586

5,6

X

587

2,1

X

588

0

X

589

0

X

590

0

X

591

0

X

592

0

X

593

0

X

594

0

X

595

0

X

596

0

X

597

0

X

598

0

X

599

0

X

600

0

X

| 3.2.5. | Tabel Ap 6-31


  WMTC 3. etapi 1. osa, 1. klass, kohaldatav L1e-A- ja L1e-B (vmax ≤ 45 km/h)-alamkategooria külma või sooja mootoriga sõidukite suhtes, vahemikus 0–180 sekundit











  aeg (s) | rulli kiirus (km/h) | faasi indikaatorid |
| --- | --- | --- | --- |
| stopp | kiirend | püsik | aegl |
| 0 | 0 | X | | | |
| 1 | 0 | X | | | |
| 2 | 0 | X | | | |
| 3 | 0 | X | | | |
| 4 | 0 | X | | | |
| 5 | 0 | X | | | |
| 6 | 0 | X | | | |
| 7 | 0 | X | | | |
| 8 | 0 | X | | | |
| 9 | 0 | X | | | |
| 10 | 0 | X | | | |
| 11 | 0 | X | | | |
| 12 | 0 | X | | | |
| 13 | 0 | X | | | |
| 14 | 0 | X | | | |
| 15 | 0 | X | | | |
| 16 | 0 | X | | | |
| 17 | 0 | X | | | |
| 18 | 0 | X | | | |
| 19 | 0 | X | | | |
| 20 | 0 | X | | | |
| 21 | 0 | X | | | |
| 22 | 1 | | X | | |
| 23 | 2,6 | | X | | |
| 24 | 4,8 | | X | | |
| 25 | 7,2 | | X | | |
| 26 | 9,6 | | X | | |
| 27 | 12 | | X | | |
| 28 | 14,3 | | X | | |
| 29 | 16,6 | | X | | |
| 30 | 18,9 | | X | | |
| 31 | 21,2 | | X | | |
| 32 | 23,5 | | X | | |
| 33 | 25,6 | | X | | |
| 34 | 27,1 | | X | | |
| 35 | 28 | | X | | |
| 36 | 28,7 | | X | | |
| 37 | 29,2 | | X | | |
| 38 | 29,8 | | X | | |
| 39 | 30,3 | | | X | |
| 40 | 29,6 | | | X | |
| 41 | 28,7 | | | X | |
| 42 | 27,9 | | | X | |
| 43 | 27,4 | | | X | |
| 44 | 27,3 | | | X | |
| 45 | 27,3 | | | X | |
| 46 | 27,4 | | | X | |
| 47 | 27,5 | | | X | |
| 48 | 27,6 | | | X | |
| 49 | 27,6 | | | X | |
| 50 | 27,6 | | | X | |
| 51 | 27,8 | | | X | |
| 52 | 28,1 | | | X | |
| 53 | 28,5 | | | X | |
| 54 | 28,9 | | | X | |
| 55 | 29,2 | | | X | |
| 56 | 29,4 | | | X | |
| 57 | 29,7 | | | X | |
| 58 | 30 | | | X | |
| 59 | 30,5 | | | X | |
| 60 | 30,6 | | | | X |
| 61 | 29,6 | | | | X |
| 62 | 26,9 | | | | X |
| 63 | 23 | | | | X |
| 64 | 18,6 | | | | X |
| 65 | 14,1 | | | | X |
| 66 | 9,3 | | | | X |
| 67 | 4,8 | | | | X |
| 68 | 1,9 | | | | X |
| 69 | 0 | X | | | |
| 70 | 0 | X | | | |
| 71 | 0 | X | | | |
| 72 | 0 | X | | | |
| 73 | 0 | X | | | |
| 74 | 1,7 | | X | | |
| 75 | 5,8 | | X | | |
| 76 | 11,8 | | X | | |
| 77 | 17,3 | | X | | |
| 78 | 22 | | X | | |
| 79 | 26,2 | | X | | |
| 80 | 29,4 | | X | | |
| 81 | 31,1 | | X | | |
| 82 | 32,9 | | X | | |
| 83 | 34,7 | | X | | |
| 84 | 34,8 | | X | | |
| 85 | 34,8 | | X | | |
| 86 | 34,9 | | X | | |
| 87 | 35,4 | | X | | |
| 88 | 36,2 | | X | | |
| 89 | 37,1 | | X | | |
| 90 | 38 | | X | | |
| 91 | 38,7 | | | X | |
| 92 | 38,9 | | | X | |
| 93 | 38,9 | | | X | |
| 94 | 38,8 | | | X | |
| 95 | 38,5 | | | X | |
| 96 | 38,1 | | | X | |
| 97 | 37,5 | | | X | |
| 98 | 37 | | | X | |
| 99 | 36,7 | | | X | |
| 100 | 36,5 | | | X | |
| 101 | 36,5 | | | X | |
| 102 | 36,6 | | | X | |
| 103 | 36,8 | | | X | |
| 104 | 37 | | | X | |
| 105 | 37,1 | | | X | |
| 106 | 37,3 | | | X | |
| 107 | 37,4 | | | X | |
| 108 | 37,5 | | | X | |
| 109 | 37,4 | | | X | |
| 110 | 36,9 | | | | X |
| 111 | 36 | | | | X |
| 112 | 34,8 | | | | X |
| 113 | 31,9 | | | | X |
| 114 | 29 | | | | X |
| 115 | 26,9 | | | | X |
| 116 | 24,7 | | | X | |
| 117 | 25,4 | | | X | |
| 118 | 26,4 | | | X | |
| 119 | 27,7 | | | X | |
| 120 | 29,4 | | | X | |
| | | | | | |
| 121 | 31,2 | | | X | |
| 122 | 33 | | | X | |
| 123 | 34,4 | | | X | |
| 124 | 35,2 | | | X | |
| 125 | 35,4 | | | | X |
| 126 | 35,2 | | | | X |
| 127 | 34,7 | | | | X |
| 128 | 33,9 | | | | X |
| 129 | 32,4 | | | | X |
| 130 | 29,8 | | | | X |
| 131 | 26,1 | | | | X |
| 132 | 22,1 | | | | X |
| 133 | 18,6 | | | | X |
| 134 | 16,8 | | X | | |
| 135 | 17,7 | | X | | |
| 136 | 21,1 | | X | | |
| 137 | 25,4 | | X | | |
| 138 | 29,2 | | X | | |
| 139 | 31,6 | | X | | |
| 140 | 32,1 | | | | X |
| 141 | 31,6 | | | | X |
| 142 | 30,7 | | | | X |
| 143 | 29,7 | | | | X |
| 144 | 28,1 | | | | X |
| 145 | 25 | | | | X |
| 146 | 20,3 | | | | X |
| 147 | 15 | | | | X |
| 148 | 9,7 | | | | X |
| 149 | 5 | | | | X |
| 150 | 1,6 | | | | X |
| 151 | 0 | X | | | |
| 152 | 0 | X | | | |
| 153 | 0 | X | | | |
| 154 | 0 | X | | | |
| 155 | 0 | X | | | |
| 156 | 0 | X | | | |
| 157 | 0 | X | | | |
| 158 | 0 | X | | | |
| 159 | 0 | X | | | |
| 160 | 0 | X | | | |
| 161 | 0 | X | | | |
| 162 | 0 | X | | | |
| 163 | 0 | X | | | |
| 164 | 0 | X | | | |
| 165 | 0 | X | | | |
| 166 | 0 | X | | | |
| 167 | 0 | X | | | |
| 168 | 0 | X | | | |
| 169 | 0 | X | | | |
| 170 | 0 | X | | | |
| 171 | 0 | X | | | |
| 172 | 0 | X | | | |
| 173 | 0 | X | | | |
| 174 | 0 | X | | | |
| 175 | 0 | X | | | |
| 176 | 0 | X | | | |
| 177 | 0 | X | | | |
| 178 | 0 | X | | | |
| 179 | 0 | X | | | |
| 180 | 0 | X | | | |
| | | | | | |

3.2.5.

Tabel Ap 6-31

WMTC 3. etapi 1. osa, 1. klass, kohaldatav L1e-A- ja L1e-B (vmax ≤ 45 km/h)-alamkategooria külma või sooja mootoriga sõidukite suhtes, vahemikus 0–180 sekundit

aeg (s)

rulli kiirus (km/h)

faasi indikaatorid

stopp

kiirend

püsik

aegl

0

0

X

1

0

X

2

0

X

3

0

X

4

0

X

5

0

X

6

0

X

7

0

X

8

0

X

9

0

X

10

0

X

11

0

X

12

0

X

13

0

X

14

0

X

15

0

X

16

0

X

17

0

X

18

0

X

19

0

X

20

0

X

21

0

X

22

1

X

23

2,6

X

24

4,8

X

25

7,2

X

26

9,6

X

27

12

X

28

14,3

X

29

16,6

X

30

18,9

X

31

21,2

X

32

23,5

X

33

25,6

X

34

27,1

X

35

28

X

36

28,7

X

37

29,2

X

38

29,8

X

39

30,3

X

40

29,6

X

41

28,7

X

42

27,9

X

43

27,4

X

44

27,3

X

45

27,3

X

46

27,4

X

47

27,5

X

48

27,6

X

49

27,6

X

50

27,6

X

51

27,8

X

52

28,1

X

53

28,5

X

54

28,9

X

55

29,2

X

56

29,4

X

57

29,7

X

58

30

X

59

30,5

X

60

30,6

X

61

29,6

X

62

26,9

X

63

23

X

64

18,6

X

65

14,1

X

66

9,3

X

67

4,8

X

68

1,9

X

69

0

X

70

0

X

71

0

X

72

0

X

73

0

X

74

1,7

X

75

5,8

X

76

11,8

X

77

17,3

X

78

22

X

79

26,2

X

80

29,4

X

81

31,1

X

82

32,9

X

83

34,7

X

84

34,8

X

85

34,8

X

86

34,9

X

87

35,4

X

88

36,2

X

89

37,1

X

90

38

X

91

38,7

X

92

38,9

X

93

38,9

X

94

38,8

X

95

38,5

X

96

38,1

X

97

37,5

X

98

37

X

99

36,7

X

100

36,5

X

101

36,5

X

102

36,6

X

103

36,8

X

104

37

X

105

37,1

X

106

37,3

X

107

37,4

X

108

37,5

X

109

37,4

X

110

36,9

X

111

36

X

112

34,8

X

113

31,9

X

114

29

X

115

26,9

X

116

24,7

X

117

25,4

X

118

26,4

X

119

27,7

X

120

29,4

X

121

31,2

X

122

33

X

123

34,4

X

124

35,2

X

125

35,4

X

126

35,2

X

127

34,7

X

128

33,9

X

129

32,4

X

130

29,8

X

131

26,1

X

132

22,1

X

133

18,6

X

134

16,8

X

135

17,7

X

136

21,1

X

137

25,4

X

138

29,2

X

139

31,6

X

140

32,1

X

141

31,6

X

142

30,7

X

143

29,7

X

144

28,1

X

145

25

X

146

20,3

X

147

15

X

148

9,7

X

149

5

X

150

1,6

X

151

0

X

152

0

X

153

0

X

154

0

X

155

0

X

156

0

X

157

0

X

158

0

X

159

0

X

160

0

X

161

0

X

162

0

X

163

0

X

164

0

X

165

0

X

166

0

X

167

0

X

168

0

X

169

0

X

170

0

X

171

0

X

172

0

X

173

0

X

174

0

X

175

0

X

176

0

X

177

0

X

178

0

X

179

0

X

180

0

X

| 3.2.6. | Tabel Ap 6-32


  WMTC 3. etapi 1. osa, 1. klass, kohaldatav L1e-A- ja L1e-B (vmax ≤45 km/h)-alamkategooria sõidukitele, külma või sooja mootoriga, vahemikus 181–360 sekundit











  aeg (s) | rulli kiirus (km/h) | faasi indikaatorid |
| --- | --- | --- | --- |
| stopp | kiirend | püsik | aegl |
| 181 | 0 | X | | | |
| 182 | 0 | X | | | |
| 183 | 0 | X | | | |
| 184 | 0 | X | | | |
| 185 | 0,4 | | X | | |
| 186 | 1,8 | | X | | |
| 187 | 5,4 | | X | | |
| 188 | 11,1 | | X | | |
| 189 | 16,7 | | X | | |
| 190 | 21,3 | | X | | |
| 191 | 24,8 | | X | | |
| 192 | 28,4 | | X | | |
| 193 | 31,8 | | X | | |
| 194 | 34,6 | | X | | |
| 195 | 36,3 | | X | | |
| 196 | 37,8 | | X | | |
| 197 | 39,6 | | X | | |
| 198 | 41,3 | | X | | |
| 199 | 43,3 | | X | | |
| 200 | 45 | | | | |
| 201 | 45 | | | | |
| 202 | 45 | | | | |
| 203 | 45 | | | X | |
| 204 | 45 | | | X | |
| 205 | 45 | | | X | |
| 206 | 45 | | | X | |
| 207 | 45 | | | X | |
| 208 | 45 | | | X | |
| 209 | 45 | | | X | |
| 210 | 45 | | | X | |
| 211 | 45 | | | X | |
| 212 | 45 | | | X | |
| 213 | 45 | | | X | |
| 214 | 45 | | | X | |
| 215 | 45 | | | X | |
| 216 | 45 | | | X | |
| 217 | 45 | | | X | |
| 218 | 45 | | | X | |
| 219 | 45 | | | X | |
| 220 | 45 | | | X | |
| 221 | 45 | | | X | |
| 222 | 45 | | | X | |
| 223 | 45 | | | X | |
| 224 | 45 | | | X | |
| 225 | 45 | | | X | |
| 226 | 45 | | | X | |
| 227 | 45 | | | X | |
| 228 | 45 | | | X | |
| 229 | 45 | | | X | |
| 230 | 45 | | | X | |
| 231 | 45 | | | X | |
| 232 | 45 | | | X | |
| 233 | 45 | | | X | |
| 234 | 45 | | | X | |
| 235 | 45 | | | X | |
| 236 | 44,4 | | | X | |
| 237 | 43,5 | | | X | |
| 238 | 43,2 | | | X | |
| 239 | 43,3 | | | X | |
| 240 | 43,7 | | | X | |
| 241 | 43,9 | | | X | |
| 242 | 43,8 | | | | X |
| 243 | 43 | | | | X |
| 244 | 40,9 | | | | X |
| 245 | 36,9 | | | | X |
| 246 | 32,1 | | | | X |
| 247 | 26,6 | | | | X |
| 248 | 21,8 | | | | X |
| 249 | 17,2 | | | | X |
| 250 | 13,7 | | | | X |
| 251 | 10,3 | | | | X |
| 252 | 7 | | | | X |
| 253 | 3,5 | | | | X |
| 254 | 0 | X | | | |
| 255 | 0 | X | | | |
| 256 | 0 | X | | | |
| 257 | 0 | X | | | |
| 258 | 0 | X | | | |
| 259 | 0 | X | | | |
| 260 | 0 | X | | | |
| 261 | 0 | X | | | |
| 262 | 0 | X | | | |
| 263 | 0 | X | | | |
| 264 | 0 | X | | | |
| 265 | 0 | X | | | |
| 266 | 0 | X | | | |
| 267 | 0,5 | | X | | |
| 268 | 2,9 | | X | | |
| 269 | 8,2 | | X | | |
| 270 | 13,2 | | X | | |
| 271 | 17,8 | | X | | |
| 272 | 21,4 | | X | | |
| 273 | 24,1 | | X | | |
| 274 | 26,4 | | X | | |
| 275 | 28,4 | | X | | |
| 276 | 29,9 | | X | | |
| 277 | 30,5 | | | X | |
| 278 | 30,5 | | | X | |
| 279 | 30,3 | | | X | |
| 280 | 30,2 | | | X | |
| 281 | 30,1 | | | X | |
| 282 | 30,1 | | | X | |
| 283 | 30,1 | | | X | |
| 284 | 30,2 | | | X | |
| 285 | 30,2 | | | X | |
| 286 | 30,2 | | | X | |
| 287 | 30,2 | | | X | |
| 288 | 30,5 | | | X | |
| 289 | 31 | | | X | |
| 290 | 31,9 | | | X | |
| 291 | 32,8 | | | X | |
| 292 | 33,7 | | | X | |
| 293 | 34,5 | | | X | |
| 294 | 35,1 | | | X | |
| 295 | 35,5 | | | X | |
| 296 | 35,6 | | | X | |
| 297 | 35,4 | | | X | |
| 298 | 35 | | | X | |
| 299 | 34 | | | X | |
| 300 | 32,4 | | | X | |
| 301 | 30,6 | | | X | |
| 302 | 29 | | | X | |
| 303 | 27,8 | | | X | |
| 304 | 27,2 | | | X | |
| 305 | 26,9 | | | X | |
| 306 | 26,5 | | | X | |
| 307 | 26,1 | | | X | |
| 308 | 25,7 | | | X | |
| 309 | 25,5 | | | X | |
| 310 | 25,7 | | | X | |
| 311 | 26,4 | | | X | |
| 312 | 27,3 | | | X | |
| 313 | 28,1 | | | X | |
| 314 | 27,9 | | | | X |
| 315 | 26 | | | | X |
| 316 | 22,7 | | | | X |
| 317 | 19 | | | | X |
| 318 | 16 | | | | X |
| 319 | 14,6 | | X | | |
| 320 | 15,2 | | X | | |
| 321 | 16,9 | | X | | |
| 322 | 19,3 | | X | | |
| 323 | 22 | | X | | |
| 324 | 24,6 | | X | | |
| 325 | 26,8 | | X | | |
| 326 | 27,9 | | X | | |
| 327 | 28 | | | X | |
| 328 | 27,7 | | | X | |
| 329 | 27,1 | | | X | |
| 330 | 26,8 | | | X | |
| 331 | 26,6 | | | X | |
| 332 | 26,8 | | | X | |
| 333 | 27 | | | X | |
| 334 | 27,2 | | | X | |
| 335 | 27,4 | | | X | |
| 336 | 27,5 | | | X | |
| 337 | 27,7 | | | X | |
| 338 | 27,9 | | | X | |
| 339 | 28,1 | | | X | |
| 340 | 28,3 | | | X | |
| 341 | 28,6 | | | X | |
| 342 | 29,1 | | | X | |
| 343 | 29,6 | | | X | |
| 344 | 30,1 | | | X | |
| 345 | 30,6 | | | X | |
| 346 | 30,8 | | | X | |
| 347 | 30,8 | | | X | |
| 348 | 30,8 | | | X | |
| 349 | 30,8 | | | X | |
| 350 | 30,8 | | | X | |
| 351 | 30,8 | | | X | |
| 352 | 30,8 | | | X | |
| 353 | 30,8 | | | X | |
| 354 | 30,9 | | | X | |
| 355 | 30,9 | | | X | |
| 356 | 30,9 | | | X | |
| 357 | 30,8 | | | X | |
| 358 | 30,4 | | | X | |
| 359 | 29,6 | | | X | |
| 360 | 28,4 | | | X | |

3.2.6.

Tabel Ap 6-32

WMTC 3. etapi 1. osa, 1. klass, kohaldatav L1e-A- ja L1e-B (vmax ≤45 km/h)-alamkategooria sõidukitele, külma või sooja mootoriga, vahemikus 181–360 sekundit

aeg (s)

rulli kiirus (km/h)

faasi indikaatorid

stopp

kiirend

püsik

aegl

181

0

X

182

0

X

183

0

X

184

0

X

185

0,4

X

186

1,8

X

187

5,4

X

188

11,1

X

189

16,7

X

190

21,3

X

191

24,8

X

192

28,4

X

193

31,8

X

194

34,6

X

195

36,3

X

196

37,8

X

197

39,6

X

198

41,3

X

199

43,3

X

200

45

201

45

202

45

203

45

X

204

45

X

205

45

X

206

45

X

207

45

X

208

45

X

209

45

X

210

45

X

211

45

X

212

45

X

213

45

X

214

45

X

215

45

X

216

45

X

217

45

X

218

45

X

219

45

X

220

45

X

221

45

X

222

45

X

223

45

X

224

45

X

225

45

X

226

45

X

227

45

X

228

45

X

229

45

X

230

45

X

231

45

X

232

45

X

233

45

X

234

45

X

235

45

X

236

44,4

X

237

43,5

X

238

43,2

X

239

43,3

X

240

43,7

X

241

43,9

X

242

43,8

X

243

43

X

244

40,9

X

245

36,9

X

246

32,1

X

247

26,6

X

248

21,8

X

249

17,2

X

250

13,7

X

251

10,3

X

252

7

X

253

3,5

X

254

0

X

255

0

X

256

0

X

257

0

X

258

0

X

259

0

X

260

0

X

261

0

X

262

0

X

263

0

X

264

0

X

265

0

X

266

0

X

267

0,5

X

268

2,9

X

269

8,2

X

270

13,2

X

271

17,8

X

272

21,4

X

273

24,1

X

274

26,4

X

275

28,4

X

276

29,9

X

277

30,5

X

278

30,5

X

279

30,3

X

280

30,2

X

281

30,1

X

282

30,1

X

283

30,1

X

284

30,2

X

285

30,2

X

286

30,2

X

287

30,2

X

288

30,5

X

289

31

X

290

31,9

X

291

32,8

X

292

33,7

X

293

34,5

X

294

35,1

X

295

35,5

X

296

35,6

X

297

35,4

X

298

35

X

299

34

X

300

32,4

X

301

30,6

X

302

29

X

303

27,8

X

304

27,2

X

305

26,9

X

306

26,5

X

307

26,1

X

308

25,7

X

309

25,5

X

310

25,7

X

311

26,4

X

312

27,3

X

313

28,1

X

314

27,9

X

315

26

X

316

22,7

X

317

19

X

318

16

X

319

14,6

X

320

15,2

X

321

16,9

X

322

19,3

X

323

22

X

324

24,6

X

325

26,8

X

326

27,9

X

327

28

X

328

27,7

X

329

27,1

X

330

26,8

X

331

26,6

X

332

26,8

X

333

27

X

334

27,2

X

335

27,4

X

336

27,5

X

337

27,7

X

338

27,9

X

339

28,1

X

340

28,3

X

341

28,6

X

342

29,1

X

343

29,6

X

344

30,1

X

345

30,6

X

346

30,8

X

347

30,8

X

348

30,8

X

349

30,8

X

350

30,8

X

351

30,8

X

352

30,8

X

353

30,8

X

354

30,9

X

355

30,9

X

356

30,9

X

357

30,8

X

358

30,4

X

359

29,6

X

360

28,4

X

| 3.2.7. | Tabel Ap 6-33


  WMTC 3. etapi 1. osa, 1. klass, kohaldatav L1e-A- ja L1e-B (vmax ≤ 45 km/h)-alamkategooria külma või sooja mootoriga sõidukite suhtes, vahemikus 361–540 sekundit











  aeg (s) | rulli kiirus (km/h) | faasi indikaatorid |
| --- | --- | --- | --- |
| stopp | kiirend | püsik | aegl |
| 361 | 27,1 | | | X | |
| 362 | 26 | | | X | |
| 363 | 25,4 | | | X | |
| 364 | 25,5 | | | X | |
| 365 | 26,3 | | | X | |
| 366 | 27,3 | | | X | |
| 367 | 28,3 | | | X | |
| 368 | 29,2 | | | X | |
| 369 | 29,5 | | | X | |
| 370 | 29,4 | | | X | |
| 371 | 28,9 | | | X | |
| 372 | 28,1 | | | X | |
| 373 | 27,1 | | | X | |
| 374 | 26,3 | | | X | |
| 375 | 25,7 | | | X | |
| 376 | 25,5 | | | X | |
| 377 | 25,6 | | | X | |
| 378 | 25,9 | | | X | |
| 379 | 26,3 | | | X | |
| 380 | 26,9 | | | X | |
| 381 | 27,6 | | | X | |
| 382 | 28,4 | | | X | |
| 383 | 29,3 | | | X | |
| 384 | 30,1 | | | X | |
| 385 | 30,4 | | | X | |
| 386 | 30,2 | | | X | |
| 387 | 29,5 | | | X | |
| 388 | 28,6 | | | X | |
| 389 | 27,9 | | | X | |
| 390 | 27,5 | | | X | |
| 391 | 27,2 | | | X | |
| 392 | 26,9 | | | | X |
| 393 | 26,4 | | | | X |
| 394 | 25,7 | | | | X |
| 395 | 24,9 | | | | X |
| 396 | 21,4 | | | | X |
| 397 | 15,9 | | | | X |
| 398 | 9,9 | | | | X |
| 399 | 4,9 | | | | X |
| 400 | 2,1 | | | | X |
| 401 | 0,9 | | | | X |
| 402 | 0 | X | | | |
| 403 | 0 | X | | | |
| 404 | 0 | X | | | |
| 405 | 0 | X | | | |
| 406 | 0 | X | | | |
| 407 | 0 | X | | | |
| 408 | 1,2 | | X | | |
| 409 | 3,2 | | X | | |
| 410 | 5,9 | | X | | |
| 411 | 8,8 | | X | | |
| 412 | 12 | | X | | |
| 413 | 15,4 | | X | | |
| 414 | 18,9 | | X | | |
| 415 | 22,1 | | X | | |
| 416 | 24,7 | | X | | |
| 417 | 26,8 | | X | | |
| 418 | 28,7 | | X | | |
| 419 | 30,6 | | X | | |
| 420 | 32,4 | | X | | |
| 421 | 34 | | X | | |
| 422 | 35,4 | | X | | |
| 423 | 36,5 | | X | | |
| 424 | 37,5 | | X | | |
| 425 | 38,6 | | X | | |
| 426 | 39,6 | | X | | |
| 427 | 40,7 | | X | | |
| 428 | 41,4 | | X | | |
| 429 | 41,7 | | | X | |
| 430 | 41,4 | | | X | |
| 431 | 40,9 | | | X | |
| 432 | 40,5 | | | X | |
| 433 | 40,2 | | | X | |
| 434 | 40,1 | | | X | |
| 435 | 40,1 | | | X | |
| 436 | 39,8 | | | | X |
| 437 | 38,9 | | | | X |
| 438 | 37,4 | | | | X |
| 439 | 35,8 | | | | X |
| 440 | 34,1 | | | | X |
| 441 | 32,5 | | | | X |
| 442 | 30,9 | | | | X |
| 443 | 29,4 | | | | X |
| 444 | 27,9 | | | | X |
| 445 | 26,5 | | | | X |
| 446 | 25 | | | | X |
| 447 | 23,4 | | | | X |
| 448 | 21,8 | | | | X |
| 449 | 20,3 | | | | X |
| 450 | 19,3 | | | | X |
| 451 | 18,7 | | | | X |
| 452 | 18,3 | | | | X |
| 453 | 17,8 | | | | X |
| 454 | 17,4 | | | | X |
| 455 | 16,8 | | | | X |
| 456 | 16,3 | | | X | |
| 457 | 16,5 | | | X | |
| 458 | 17,6 | | | X | |
| 459 | 19,2 | | | X | |
| 460 | 20,8 | | | X | |
| 461 | 22,2 | | | X | |
| 462 | 23 | | | X | |
| 463 | 23 | | | | X |
| 464 | 22 | | | | X |
| 465 | 20,1 | | | | X |
| 466 | 17,7 | | | | X |
| 467 | 15 | | | | X |
| 468 | 12,1 | | | | X |
| 469 | 9,1 | | | | X |
| 470 | 6,2 | | | | X |
| 471 | 3,6 | | | | X |
| 472 | 1,8 | | | | X |
| 473 | 0,8 | | | | X |
| 474 | 0 | X | | | |
| 475 | 0 | X | | | |
| 476 | 0 | X | | | |
| 477 | 0 | X | | | |
| 478 | 0 | X | | | |
| 479 | 0 | X | | | |
| 480 | 0 | X | | | |
| 481 | 0 | X | | | |
| 482 | 0 | X | | | |
| 483 | 0 | X | | | |
| 484 | 0 | X | | | |
| 485 | 0 | X | | | |
| 486 | 1,4 | | X | | |
| 487 | 4,5 | | X | | |
| 488 | 8,8 | | X | | |
| 489 | 13,4 | | X | | |
| 490 | 17,3 | | X | | |
| 491 | 19,2 | | X | | |
| 492 | 19,7 | | X | | |
| 493 | 19,8 | | X | | |
| 494 | 20,7 | | X | | |
| 495 | 23,7 | | X | | |
| 496 | 27,9 | | X | | |
| 497 | 31,9 | | X | | |
| 498 | 35,4 | | X | | |
| 499 | 36,2 | | | | X |
| 500 | 34,2 | | | | X |
| 501 | 30,2 | | | | X |
| 502 | 27,1 | | | | X |
| 503 | 26,6 | | X | | |
| 504 | 28,6 | | X | | |
| 505 | 32,6 | | X | | |
| 506 | 35,5 | | X | | |
| 507 | 36,6 | | | | X |
| 508 | 34,6 | | | | X |
| 509 | 30 | | | | X |
| 510 | 23,1 | | | | X |
| 511 | 16,7 | | | | X |
| 512 | 10,7 | | | | X |
| 513 | 4,7 | | | | X |
| 514 | 1,2 | | | | X |
| 515 | 0 | X | | | |
| 516 | 0 | X | | | |
| 517 | 0 | X | | | |
| 518 | 0 | X | | | |
| 519 | 3 | | X | | |
| 520 | 8,2 | | X | | |
| 521 | 14,3 | | X | | |
| 522 | 19,3 | | X | | |
| 523 | 23,5 | | X | | |
| 524 | 27,3 | | X | | |
| 525 | 30,8 | | X | | |
| 526 | 33,7 | | X | | |
| 527 | 35,2 | | X | | |
| 528 | 35,2 | | | | X |
| 529 | 32,5 | | | | X |
| 530 | 27,9 | | | | X |
| 531 | 23,2 | | | | X |
| 532 | 18,5 | | | | X |
| 533 | 13,8 | | | | X |
| 534 | 9,1 | | | | X |
| 535 | 4,5 | | | | X |
| 536 | 2,3 | | | | X |
| 537 | 0 | X | | | |
| 538 | 0 | X | | | |
| 539 | 0 | X | | | |
| 540 | 0 | X | | | |

3.2.7.

Tabel Ap 6-33

WMTC 3. etapi 1. osa, 1. klass, kohaldatav L1e-A- ja L1e-B (vmax ≤ 45 km/h)-alamkategooria külma või sooja mootoriga sõidukite suhtes, vahemikus 361–540 sekundit

aeg (s)

rulli kiirus (km/h)

faasi indikaatorid

stopp

kiirend

püsik

aegl

361

27,1

X

362

26

X

363

25,4

X

364

25,5

X

365

26,3

X

366

27,3

X

367

28,3

X

368

29,2

X

369

29,5

X

370

29,4

X

371

28,9

X

372

28,1

X

373

27,1

X

374

26,3

X

375

25,7

X

376

25,5

X

377

25,6

X

378

25,9

X

379

26,3

X

380

26,9

X

381

27,6

X

382

28,4

X

383

29,3

X

384

30,1

X

385

30,4

X

386

30,2

X

387

29,5

X

388

28,6

X

389

27,9

X

390

27,5

X

391

27,2

X

392

26,9

X

393

26,4

X

394

25,7

X

395

24,9

X

396

21,4

X

397

15,9

X

398

9,9

X

399

4,9

X

400

2,1

X

401

0,9

X

402

0

X

403

0

X

404

0

X

405

0

X

406

0

X

407

0

X

408

1,2

X

409

3,2

X

410

5,9

X

411

8,8

X

412

12

X

413

15,4

X

414

18,9

X

415

22,1

X

416

24,7

X

417

26,8

X

418

28,7

X

419

30,6

X

420

32,4

X

421

34

X

422

35,4

X

423

36,5

X

424

37,5

X

425

38,6

X

426

39,6

X

427

40,7

X

428

41,4

X

429

41,7

X

430

41,4

X

431

40,9

X

432

40,5

X

433

40,2

X

434

40,1

X

435

40,1

X

436

39,8

X

437

38,9

X

438

37,4

X

439

35,8

X

440

34,1

X

441

32,5

X

442

30,9

X

443

29,4

X

444

27,9

X

445

26,5

X

446

25

X

447

23,4

X

448

21,8

X

449

20,3

X

450

19,3

X

451

18,7

X

452

18,3

X

453

17,8

X

454

17,4

X

455

16,8

X

456

16,3

X

457

16,5

X

458

17,6

X

459

19,2

X

460

20,8

X

461

22,2

X

462

23

X

463

23

X

464

22

X

465

20,1

X

466

17,7

X

467

15

X

468

12,1

X

469

9,1

X

470

6,2

X

471

3,6

X

472

1,8

X

473

0,8

X

474

0

X

475

0

X

476

0

X

477

0

X

478

0

X

479

0

X

480

0

X

481

0

X

482

0

X

483

0

X

484

0

X

485

0

X

486

1,4

X

487

4,5

X

488

8,8

X

489

13,4

X

490

17,3

X

491

19,2

X

492

19,7

X

493

19,8

X

494

20,7

X

495

23,7

X

496

27,9

X

497

31,9

X

498

35,4

X

499

36,2

X

500

34,2

X

501

30,2

X

502

27,1

X

503

26,6

X

504

28,6

X

505

32,6

X

506

35,5

X

507

36,6

X

508

34,6

X

509

30

X

510

23,1

X

511

16,7

X

512

10,7

X

513

4,7

X

514

1,2

X

515

0

X

516

0

X

517

0

X

518

0

X

519

3

X

520

8,2

X

521

14,3

X

522

19,3

X

523

23,5

X

524

27,3

X

525

30,8

X

526

33,7

X

527

35,2

X

528

35,2

X

529

32,5

X

530

27,9

X

531

23,2

X

532

18,5

X

533

13,8

X

534

9,1

X

535

4,5

X

536

2,3

X

537

0

X

538

0

X

539

0

X

540

0

X

| 3.2.8. | Tabel Ap 6-34


  WMTC 3. etapi 1. osa, 1. klass, kohaldatav L1e-A- ja L1e-B (vmax ≤ 45 km/h)-alamkategooria külma või sooja mootoriga sõidukite suhtes, vahemikus 541–600 sekundit











  aeg (s) | rulli kiirus (km/h) | faasi indikaatorid |
| --- | --- | --- | --- |
| stopp | kiirend | püsik | aegl |
| 541 | 0 | X | | | |
| 542 | 2,8 | | X | | |
| 543 | 8,1 | | X | | |
| 544 | 14,3 | | X | | |
| 545 | 19,2 | | X | | |
| 546 | 23,5 | | X | | |
| 547 | 27,2 | | X | | |
| 548 | 30,5 | | X | | |
| 549 | 33,1 | | X | | |
| 550 | 35,7 | | X | | |
| 551 | 38,3 | | X | | |
| 552 | 41 | | X | | |
| 553 | 43,6 | | | X | |
| 554 | 43,7 | | | X | |
| 555 | 43,8 | | | X | |
| 556 | 43,9 | | | X | |
| 557 | 44 | | | X | |
| 558 | 44,1 | | | X | |
| 559 | 44,2 | | | X | |
| 560 | 44,3 | | | X | |
| 561 | 44,4 | | | X | |
| 562 | 44,5 | | | X | |
| 563 | 44,6 | | | X | |
| 564 | 44,9 | | | X | |
| 565 | 45 | | | X | |
| 566 | 45 | | | X | |
| 567 | 45 | | | X | |
| 568 | 45 | | | X | |
| 569 | 45 | | | X | |
| 570 | 45 | | | X | |
| 571 | 45 | | | X | |
| 572 | 45 | | | X | |
| 573 | 45 | | | | |
| 574 | 45 | | | | |
| 575 | 45 | | | | |
| 576 | 42,3 | | | | X |
| 577 | 39,5 | | | | X |
| 578 | 36,6 | | | | X |
| 579 | 33,7 | | | | X |
| 580 | 30,1 | | | | X |
| 581 | 26 | | | | X |
| 582 | 21,8 | | | | X |
| 583 | 17,7 | | | | X |
| 584 | 13,5 | | | | X |
| 585 | 9,4 | | | | X |
| 586 | 5,6 | | | | X |
| 587 | 2,1 | | | | X |
| 588 | 0 | X | | | |
| 589 | 0 | X | | | |
| 590 | 0 | X | | | |
| 591 | 0 | X | | | |
| 592 | 0 | X | | | |
| 593 | 0 | X | | | |
| 594 | 0 | X | | | |
| 595 | 0 | X | | | |
| 596 | 0 | X | | | |
| 597 | 0 | X | | | |
| 598 | 0 | X | | | |
| 599 | 0 | X | | | |
| 600 | 0 | X | | | |

3.2.8.

Tabel Ap 6-34

WMTC 3. etapi 1. osa, 1. klass, kohaldatav L1e-A- ja L1e-B (vmax ≤ 45 km/h)-alamkategooria külma või sooja mootoriga sõidukite suhtes, vahemikus 541–600 sekundit

aeg (s)

rulli kiirus (km/h)

faasi indikaatorid

stopp

kiirend

püsik

aegl

541

0

X

542

2,8

X

543

8,1

X

544

14,3

X

545

19,2

X

546

23,5

X

547

27,2

X

548

30,5

X

549

33,1

X

550

35,7

X

551

38,3

X

552

41

X

553

43,6

X

554

43,7

X

555

43,8

X

556

43,9

X

557

44

X

558

44,1

X

559

44,2

X

560

44,3

X

561

44,4

X

562

44,5

X

563

44,6

X

564

44,9

X

565

45

X

566

45

X

567

45

X

568

45

X

569

45

X

570

45

X

571

45

X

572

45

X

573

45

574

45

575

45

576

42,3

X

577

39,5

X

578

36,6

X

579

33,7

X

580

30,1

X

581

26

X

582

21,8

X

583

17,7

X

584

13,5

X

585

9,4

X

586

5,6

X

587

2,1

X

588

0

X

589

0

X

590

0

X

591

0

X

592

0

X

593

0

X

594

0

X

595

0

X

596

0

X

597

0

X

598

0

X

599

0

X

600

0

X

---

(1)  PM = käik neutraalasendis ning sidur ühendatud K = sidur lahutatud.

7. liide

Vedava telje ühe rattaga või topeltratastega L-kategooria sõidukite teekatsed katsestendi seadistuste määramiseks

1.   Sõidukijuhile esitatavad nõuded

| 1.1. | Sõidukijuht peab kandma liibuvat ülikonda (ühes tükis) või samalaadset riietust, kaitsekiivrit, silmakaitseid, saapaid ja kindaid. |
| --- | --- |

1.1.

Sõidukijuht peab kandma liibuvat ülikonda (ühes tükis) või samalaadset riietust, kaitsekiivrit, silmakaitseid, saapaid ja kindaid.

| 1.2. | Punktis 1.1 kirjeldatud riietuse ja varustusega juhi mass peab olema 75 ± 5 kg ja pikkus 1,75 ± 0,05 m. |
| --- | --- |

1.2.

Punktis 1.1 kirjeldatud riietuse ja varustusega juhi mass peab olema 75 ± 5 kg ja pikkus 1,75 ± 0,05 m.

| 1.3. | Sõidukijuht istub ettenähtud istmel, jalad jalatugedel ja käsivarred tavapäraselt ette sirutatud. See asend võimaldab juhil säilitada sõiduki üle nõuetekohast kontrolli kõigi katsete ajal. |
| --- | --- |

1.3.

Sõidukijuht istub ettenähtud istmel, jalad jalatugedel ja käsivarred tavapäraselt ette sirutatud. See asend võimaldab juhil säilitada sõiduki üle nõuetekohast kontrolli kõigi katsete ajal.

2.   Nõuded teele ja keskkonnatingimustele

| 2.1. | Katsetamiseks ette nähtud tee peab olema sile, tasane, sirge ja ühtlase kattega. Teepind peab olema kuiv, sellel ei tohi olla takistusi ega tuuletõkkeid, mis võivad raskendada sõidutakistuse mõõtmist. Teepinna kalle ei tohi olla suurem kui 0,5 % mis tahes kahe üksteisest vähemalt 2 m kaugusel oleva punkti vahel. |
| --- | --- |

2.1.

Katsetamiseks ette nähtud tee peab olema sile, tasane, sirge ja ühtlase kattega. Teepind peab olema kuiv, sellel ei tohi olla takistusi ega tuuletõkkeid, mis võivad raskendada sõidutakistuse mõõtmist. Teepinna kalle ei tohi olla suurem kui 0,5 % mis tahes kahe üksteisest vähemalt 2 m kaugusel oleva punkti vahel.

| 2.2. | Andmete kogumise ajal ei või olla tuulepuhanguid. Tuule kiirust ja suunda mõõdetakse pidevalt või piisava sagedusega kohtades, kus tuule tugevus vabakäigu ajal on representatiivne. |
| --- | --- |

2.2.

Andmete kogumise ajal ei või olla tuulepuhanguid. Tuule kiirust ja suunda mõõdetakse pidevalt või piisava sagedusega kohtades, kus tuule tugevus vabakäigu ajal on representatiivne.

| 2.3. | Keskkonnatingimuste suhtes kehtivad järgmised piirväärtused:






  — | maksimaalne tuulekiirus: 3 m/s; |
| --- | --- | --- |

2.3.

Keskkonnatingimuste suhtes kehtivad järgmised piirväärtused:

—

maksimaalne tuulekiirus: 3 m/s;

| — | maksimaalne tuulekiirus puhangute korral: 5 m/s; |
| --- | --- |

—

maksimaalne tuulekiirus puhangute korral: 5 m/s;

| — | keskmine tuulekiirus paralleelselt liikumissuunaga: 3 m/s; |
| --- | --- |

—

keskmine tuulekiirus paralleelselt liikumissuunaga: 3 m/s;

| — | keskmine tuulekiirus külgsuunas: 2 m/s; |
| --- | --- |

—

keskmine tuulekiirus külgsuunas: 2 m/s;

| — | maksimaalne suhteline õhuniiskus: 95 %; |
| --- | --- |

—

maksimaalne suhteline õhuniiskus: 95 %;

| — | õhutemperatuur: 278,2–308,2 K; |
| --- | --- |

—

õhutemperatuur: 278,2–308,2 K;

| 2.4. | Ümbritseva keskkonna standardtingimused on järgmised:






  — | rõhk: P0: 100 kPa; |
| --- | --- | --- |

2.4.

Ümbritseva keskkonna standardtingimused on järgmised:

—

rõhk: P0: 100 kPa;

| — | temperatuur: T0: 293,2 K; |
| --- | --- |

—

temperatuur: T0: 293,2 K;

| — | suhteline õhutihedus: d0: 0,9197; |
| --- | --- |

—

suhteline õhutihedus: d0: 0,9197;

| — | õhutihedus: ρ0: 1,189 kg/m3. |
| --- | --- |

—

õhutihedus: ρ0: 1,189 kg/m3.

| 2.5. | Suhteline õhutihedus sõiduki katsetamise ajal, arvutatuna valemi Ap 7-1 abil, ei tohi õhutihedusest standardtingimustes erineda üle 7,5 %. |
| --- | --- |

2.5.

Suhteline õhutihedus sõiduki katsetamise ajal, arvutatuna valemi Ap 7-1 abil, ei tohi õhutihedusest standardtingimustes erineda üle 7,5 %.

| 2.6. | Suhteline õhutihedus dT arvutatakse järgmise valemi abil:

  valem Ap 7-1:




  kus: | d0 = arvestuslik suhteline õhutihedus võrdlustingimustel (1,189 kg/m3); |
| --- | --- | --- |

2.6.

Suhteline õhutihedus dT arvutatakse järgmise valemi abil:

valem Ap 7-1:

Formula

kus:

d0 = arvestuslik suhteline õhutihedus võrdlustingimustel (1,189 kg/m3);

| | pT = keskmine ümbritseva õhu rõhk katse ajal (kPa); |
| --- | --- |

pT = keskmine ümbritseva õhu rõhk katse ajal (kPa);

| | p0 = ümbritseva õhu võrdlusrõhk (101,3 kPa); |
| --- | --- |

p0 = ümbritseva õhu võrdlusrõhk (101,3 kPa);

| | TT = keskmine ümbritseva õhu temperatuur katse ajal (K); |
| --- | --- |

TT = keskmine ümbritseva õhu temperatuur katse ajal (K);

| | T0 = keskkonna temperatuur normaaltingimustel (293,2 K). |
| --- | --- |

T0 = keskkonna temperatuur normaaltingimustel (293,2 K).

3.   Katsesõiduki seisund

3.1.   Katsesõiduk peab vastama 8. liite punktis 1 sätestatud tingimustele.

3.2.   Mõõtevahendite paigaldamisel katsekatsesõidukile püütakse vähendada nende toimet koormuste jaotumisele rataste vahel. Kiirussensori paigaldamisel sõiduki välispinnale püütakse tagada, et täiendav aerodünaamiline kadu oleks minimaalne.

3.3.   Kontroll

Kontrollitakse, kas sõiduk vastab tootja esitatud kavandatud kasutuse spetsifikatsioonidele järgmistes valdkondades: rattad, veljed, rehvid (mark, tüüp, rõhk), esisilla geomeetria, piduri seadistus (parasiittakistuse kõrvaldamine), esi- ja tagasilla määrimine, vedrustuse seadistus ja sõiduki kliirens jne. Kontrollitakse, et vabakäigu ajal ei oleks elektrilist pidurdamist.

4.   Määratud vabakäigu kiirus

| 4.1. | Vabakäigu aega mõõdetakse v1 ja v2 vahel tabeli Ap 7-1 kohaselt vastavalt II lisa punktis 4.3 määratletud sõiduki klassile. |
| --- | --- |

4.1.

Vabakäigu aega mõõdetakse v1 ja v2 vahel tabeli Ap 7-1 kohaselt vastavalt II lisa punktis 4.3 määratletud sõiduki klassile.

| 4.2 | Tabel Ap 7-1


  Kiirus vabakäigu aja mõõtmise alguses ja lõpus









  Maksimaalne valmistajakiirus (km/h) | Sõiduki määratud piirkiirus
  vj (km/h) | v1 (km/h) | v2 (km/h) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ≤ 25 km/h |
| | 20 | 25 | 15 |
| | 15 | 20 | 10 |
| | 10 | 15 | 5 |
| ≤ 45 km/h |
| | 40 | 45 | 35 |
| | 30 | 35 | 25 |
| | 20 | 25 | 15 |
| 45 < maksimaalne valmistajakiirus ≤ 130 km/h ja > 130 km/h |
| | 120 | 130*/ | 110 |
| | 100 | 110*/ | 90 |
| | 80 | 90*/ | 70 |
| | 60 | 70 | 50 |
| | 40 | 45 | 35 |
| | 20 | 25 | 15 |

4.2

Tabel Ap 7-1

Kiirus vabakäigu aja mõõtmise alguses ja lõpus

Maksimaalne valmistajakiirus (km/h)

Sõiduki määratud piirkiirus

vj (km/h)

v1 (km/h)

v2 (km/h)

≤ 25 km/h

20

25

15

15

20

10

10

15

5

≤ 45 km/h

40

45

35

30

35

25

20

25

15

45 < maksimaalne valmistajakiirus ≤ 130 km/h ja > 130 km/h

120

130*/

110

100

110*/

90

80

90*/

70

60

70

50

40

45

35

20

25

15

| 4.3. | Kui punkti 5.2.2.3.2 kohaselt on kontrollitud sõidutakistust, võib katse läbi viia kiirusega vj ± 5 km/h, tingimusel et II lisa punktis 4.5.7 osutatud vabakäigu aja täpsus on tagatud. |
| --- | --- |

4.3.

Kui punkti 5.2.2.3.2 kohaselt on kontrollitud sõidutakistust, võib katse läbi viia kiirusega vj ± 5 km/h, tingimusel et II lisa punktis 4.5.7 osutatud vabakäigu aja täpsus on tagatud.

5.   Vabakäigu aja mõõtmine

| 5.1. | Pärast soojendusperioodi tuleb sõiduk kiirendada vabakäigu alustamise kiirusele ja kui see on saavutatud, alustada vabakäigu mõõtmise menetlust. |
| --- | --- |

5.1.

Pärast soojendusperioodi tuleb sõiduk kiirendada vabakäigu alustamise kiirusele ja kui see on saavutatud, alustada vabakäigu mõõtmise menetlust.

| 5.2. | Kui sõiduki konstruktsiooni tõttu võib käigu neutraalasendisse viimine olla ohtlik ja keerukas, võib vabakäigu sooritada üksnes lahutatud siduriga. Sõidukeid, millel puuduvad vahendid jõuülekande väljalülitamiseks enne vabakäiku, võib pukseerida, kuni nad saavutavad vabakäigu alustamise kiiruse. Kui vabakäigu katse tehakse šassiidünamomeetril, peavad jõuülekanne ja sidur olema samas asendis nagu teekatsel. |
| --- | --- |

5.2.

Kui sõiduki konstruktsiooni tõttu võib käigu neutraalasendisse viimine olla ohtlik ja keerukas, võib vabakäigu sooritada üksnes lahutatud siduriga. Sõidukeid, millel puuduvad vahendid jõuülekande väljalülitamiseks enne vabakäiku, võib pukseerida, kuni nad saavutavad vabakäigu alustamise kiiruse. Kui vabakäigu katse tehakse šassiidünamomeetril, peavad jõuülekanne ja sidur olema samas asendis nagu teekatsel.

| 5.3. | Rooli keeratakse võimalikult vähe ja pidureid ei kasutata enne vabakäigu mõõtmise lõppu. |
| --- | --- |

5.3.

Rooli keeratakse võimalikult vähe ja pidureid ei kasutata enne vabakäigu mõõtmise lõppu.

| 5.4. | Esimene vabakäigu aeg Δtai, mis vastab määratud kiirusele vj, mõõdetakse ajana, mis sõidukil kulub aeglustamisele kiiruselt vj + Δv kiirusele vj – Δv. |
| --- | --- |

5.4.

Esimene vabakäigu aeg Δtai, mis vastab määratud kiirusele vj, mõõdetakse ajana, mis sõidukil kulub aeglustamisele kiiruselt vj + Δv kiirusele vj – Δv.

| 5.5. | Punktides 5.1–5.4 kirjeldatud menetlust korratakse vastupidises suunas teise vabakäigu aja Δtbi mõõtmiseks. |
| --- | --- |

5.5.

Punktides 5.1–5.4 kirjeldatud menetlust korratakse vastupidises suunas teise vabakäigu aja Δtbi mõõtmiseks.

| 5.6. | Vabakäigu aegade Δtai ja Δtbi keskmine väärtus Δti arvutatakse järgmise valemi abil:

  valem Ap 7-2: |
| --- | --- |

5.6.

Vabakäigu aegade Δtai ja Δtbi keskmine väärtus Δti arvutatakse järgmise valemi abil:

valem Ap 7-2:

Formula

| 5.7. | Tehakse vähemalt neli katset ning keskmine vabakäigu aeg ΔTj arvutatakse järgmise valemi abil:

  valem Ap 7-3: |
| --- | --- |

5.7.

Tehakse vähemalt neli katset ning keskmine vabakäigu aeg ΔTj arvutatakse järgmise valemi abil:

valem Ap 7-3:

Formula

| 5.8. | Katset jätkatakse seni, kuni statistiline viga P on 3 % või sellest väiksem (P ≤ 3 %).
  Statistiline viga P (protsentides) arvutatakse järgmise valemi abil: | Valem Ap 7-4:




  kus: | t = koefitsient, mille väärus on esitatud tabelis Ap 7-2; |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.

Katset jätkatakse seni, kuni statistiline viga P on 3 % või sellest väiksem (P ≤ 3 %).

Statistiline viga P (protsentides) arvutatakse järgmise valemi abil:

Valem Ap 7-4:

Formula

kus:

t = koefitsient, mille väärus on esitatud tabelis Ap 7-2;

| | s = standardhälve, mille saab arvutada järgmise valemiga: |
| --- | --- |

s = standardhälve, mille saab arvutada järgmise valemiga:

| | Valem Ap 7-5:




  kus:
  n = katsete arv.

  Tabel Ap 7-2


  Statistilise vea koefitsiendid








  n | t | |
| --- | --- | --- | --- |
| 4 | 3,2 | 1,60 |
| 5 | 2,8 | 1,25 |
| 6 | 2,6 | 1,06 |
| 7 | 2,5 | 0,94 |
| 8 | 2,4 | 0,85 |
| 9 | 2,3 | 0,77 |
| 10 | 2,3 | 0,73 |
| 11 | 2,2 | 0,66 |
| 12 | 2,2 | 0,64 |
| 13 | 2,2 | 0,61 |
| 14 | 2,2 | 0,59 |
| 15 | 2,2 | 0,57 |

Valem Ap 7-5:

Formula

kus:

n = katsete arv.

Tabel Ap 7-2

Statistilise vea koefitsiendid

n

t

Formula

4

3,2

1,60

5

2,8

1,25

6

2,6

1,06

7

2,5

0,94

8

2,4

0,85

9

2,3

0,77

10

2,3

0,73

11

2,2

0,66

12

2,2

0,64

13

2,2

0,61

14

2,2

0,59

15

2,2

0,57

| 5.9. | Katset korrates pööratakse tähelepanu sellele, et vabakäigu alustamisel oleksid täidetud eespool nimetatud soojendamistingimused ning vabakäigu algkiirus oleks sama. |
| --- | --- |

5.9.

Katset korrates pööratakse tähelepanu sellele, et vabakäigu alustamisel oleksid täidetud eespool nimetatud soojendamistingimused ning vabakäigu algkiirus oleks sama.

| 5.10. | Vabakäigu aegu mitmelt määratud kiiruselt võib mõõta pideval vabakäigul. Sel juhul korratakse vabakäiku pärast sama soojendamismenetluse läbiviimist ning samalt vabakäigu algkiiruselt. |
| --- | --- |

5.10.

Vabakäigu aegu mitmelt määratud kiiruselt võib mõõta pideval vabakäigul. Sel juhul korratakse vabakäiku pärast sama soojendamismenetluse läbiviimist ning samalt vabakäigu algkiiruselt.

| 5.11. | Vabakäigu aeg registreeritakse. Näidisvorm registreerimise jaoks on esitatud haldusnõudeid käsitlevas määruses. |
| --- | --- |

5.11.

Vabakäigu aeg registreeritakse. Näidisvorm registreerimise jaoks on esitatud haldusnõudeid käsitlevas määruses.

6.   Andmetöötlus

6.1.   Sõidutakistusjõu arvutamine

| 6.1.1. | Kiirusel vj määratud sõidutakistusjõud Fj (N) arvutatakse järgmise valemi abil:

  valem Ap 7-6:




  kus:
  mref= tuletatud mass (kg);
  Δv= sõiduki kiiruse kõrvalekalle (km/h);
  Δt= arvutatud vabakäigu aja erinevus (s). |
| --- | --- |

6.1.1.

Kiirusel vj määratud sõidutakistusjõud Fj (N) arvutatakse järgmise valemi abil:

valem Ap 7-6:

Formula

kus:

mref= tuletatud mass (kg);

Δv= sõiduki kiiruse kõrvalekalle (km/h);

Δt= arvutatud vabakäigu aja erinevus (s).

| 6.1.2. | Sõidutakistusjõud Fj korrigeeritakse vastavalt punktile 6.2. |
| --- | --- |

6.1.2.

Sõidutakistusjõud Fj korrigeeritakse vastavalt punktile 6.2.

6.2.   Sõidutakistuskõvera moodustamine

Sõidutakistusjõud F arvutatakse järgmiselt:

| 6.2.1. | Koefitsientide f0 ja f2 määramiseks kohandatakse vastavalt punktidele 4 ja 6.1 lineaarse regressiooni abil saadud Fj ja vj andmekogumiga järgmist valemit:

  valem Ap 7-7: |
| --- | --- |

6.2.1.

Koefitsientide f0 ja f2 määramiseks kohandatakse vastavalt punktidele 4 ja 6.1 lineaarse regressiooni abil saadud Fj ja vj andmekogumiga järgmist valemit:

valem Ap 7-7:

Formula

| 6.2.2. | Selliselt määratud koefitsiendid f0 ja f2 korrigeeritakse vastavalt ümbritsevatele standardtingimustele järgmiste valemite abil: | valem Ap 7-8:


  ja |
| --- | --- | --- |

6.2.2.

Selliselt määratud koefitsiendid f0 ja f2 korrigeeritakse vastavalt ümbritsevatele standardtingimustele järgmiste valemite abil:

valem Ap 7-8:

Formula ja

| | valem Ap 7-9:


  ,
  kus:
  K0 määratakse konkreetse sõiduki empiiriliste andmete ja rehvikatsete põhjal või kui see teave ei ole kättesaadav, siis arvutatakse see järgmiselt: . |
| --- | --- |

valem Ap 7-9:

Formula,

kus:

K0 määratakse konkreetse sõiduki empiiriliste andmete ja rehvikatsete põhjal või kui see teave ei ole kättesaadav, siis arvutatakse see järgmiselt: Formula.

6.3.   Sõidutakistusjõu sihtväärtus F* šassiidünamomeetri seadistusel

Sõidutakistusjõu sihtväärtus F*(v0) šassiidünamomeetri võrdluskiirusel v0 (N) määratakse järgmise valemi abil:

valem Ap 7-10:

Formula

8. liide

Vedava telje kahe või enama rattaga L-kategooria sõidukite teekatsed katsestendi seadistuste määramiseks

1.   Sõiduki ettevalmistamine

1.1.   Sõiduki sissesõitmine

Sõiduk peab olema tavakasutusele vastavas seisukorras ja seadistuses ning läbinud vähemalt 300 km. Rehvid peavad olema sisse sõidetud koos sõidukiga või mustri sügavus peab olema esialgsest sügavusest 90–50 %.

1.2.   Kontroll

Kontrollitakse, kas sõiduk vastab tootja esitatud kavandatud kasutuse spetsifikatsioonidele järgmistes valdkondades: rattad, veljed, rehvid (mark, tüüp, rõhk), esisilla geomeetria, piduri seadistus (parasiittakistuse kõrvaldamine), esi- ja tagasilla määrimine, vedrustuse seadistus ja sõiduki kliirens jne. Kontrollitakse, et vabakäigul ei oleks elektrilist pidurdamist.

1.3.   Katse ettevalmistamine

| 1.3.1. | Sõiduki koormus peab vastama tema katsemassile, kaasa arvatud juht ja mõõteseadmed, ning koormus peab olema koormaalal ühtlaselt jaotatud. |
| --- | --- |

1.3.1.

Sõiduki koormus peab vastama tema katsemassile, kaasa arvatud juht ja mõõteseadmed, ning koormus peab olema koormaalal ühtlaselt jaotatud.

| 1.3.2. | Sõiduki aknad peavad olema suletud. Kõik kliimaseadmete, esilaternate jne katted peavad olema suletud. |
| --- | --- |

1.3.2.

Sõiduki aknad peavad olema suletud. Kõik kliimaseadmete, esilaternate jne katted peavad olema suletud.

| 1.3.3. | Katsesõiduk peab olema puhas, nõuetekohaselt hooldatud ja kasutatud. |
| --- | --- |

1.3.3.

Katsesõiduk peab olema puhas, nõuetekohaselt hooldatud ja kasutatud.

| 1.3.4. | Vahetult enne katset tuleb sõiduk viia normaalsele töötemperatuurile, tehes seda asjakohasel viisil. |
| --- | --- |

1.3.4.

Vahetult enne katset tuleb sõiduk viia normaalsele töötemperatuurile, tehes seda asjakohasel viisil.

| 1.3.5. | Mõõtevahendite paigaldamisel katsekatsesõidukile püütakse vähendada nende toimet koormuste jaotumisele rataste vahel. Kiirusanduri paigaldamisel sõiduki välispinnale püütakse tagada, et täiendav aerodünaamiline kadu oleks minimaalne. |
| --- | --- |

1.3.5.

Mõõtevahendite paigaldamisel katsekatsesõidukile püütakse vähendada nende toimet koormuste jaotumisele rataste vahel. Kiirusanduri paigaldamisel sõiduki välispinnale püütakse tagada, et täiendav aerodünaamiline kadu oleks minimaalne.

2.   Sõiduki määratud kiirus v

Määratud kiirus on vajalik sõidutakistuse kõveral võrdluskiiruse sõidutakistuse kindlaksmääramiseks. Sõidutakistuse kindlaksmääramiseks sõidukiiruse funktsioonina võrdluskiiruse v0 läheduses tuleb sõidutakistusi mõõta määratud kiirusel v. Tuleb mõõta vähemalt neli kuni viis punkti, mis näitavad määratud kiirusi koos võrdluskiirustega. 3. Liite 3 punktis 2.2 osutatud koormusnäidiku kalibreerimine toimub tabelis Ap 8-1 osutatud kohaldataval võrdluskiirusel (vj). Tabelis Ap 8-1 on esitatud sõiduki määratud kiirused vabakäigu katsetamiseks vastavalt sõiduki maksimaalsele valmistajakiirusele (vmax). Tabelis on võrdluskiirused tähistatud tärniga (*).

Tabel Ap 8-1

Sõiduki määratud kiirused vabakäigu katsel ja sõiduki määratud võrdluskiirus vj vastavalt sõiduki maksimaalsele valmistajakiirusele (vmax)

| Kategooria
  vmax. | Sõiduki kiirus (km/h) |
| --- | --- |
| > 130 | 120 (2) | 100 | 80 (1) | 60 | 40 | 20 |
| 130-100 | 90 | 80 (1) | 60 | 40 | 20 | — |
| 100-70 | 60 | 50 (1) | 40 | 30 | 20 | — |
| 70-45 | 50 (2) | 40 (1) | 30 | 20 | — | — |
| 45-25 | | 40 | 30 (1) | 20 | | |
| ≤ 25 km/h | | | | 20 | 15 (1) | 10 |

Kategooria

vmax.

Sõiduki kiirus (km/h)

> 130

120 (2)

100

80 (1)

60

40

20

130-100

90

80 (1)

60

40

20

—

100-70

60

50 (1)

40

30

20

—

70-45

50 (2)

40 (1)

30

20

—

—

45-25

40

30 (1)

20

≤ 25 km/h

20

15 (1)

10

3.   Energia muutumine vabakäigu jooksul

3.1.   Summaarse teekoormusvõimsuse määramine

3.1.1.   Mõõteseadmed ja -täpsus

Mõõteviga peab aja mõõtmisel olema väiksem kui 0,1 s ja kiiruse mõõtmisel väiksem kui ± 0,5 km/h. Teetingimustele lähendamiseks viiakse sõiduk ja šassiidünamomeeter stabiilsele töötemperatuurile.

3.1.2.   Katsemenetlus

3.1.2.1.   Sõiduk kiirendatakse kiiruseni, mis on 5 km/h võrra suurem kui kiirus katsemõõtmise alustamisel.

3.1.2.2.   Käik lülitatakse neutraalasendisse või katkestatakse toiteallika ühendus.

3.1.2.3.   Mõõdetakse aeg t1, mis kulub sõidukil aeglustumiseks kiiruselt

Formula kuni Formula

kus:

| | Δv < 5 km/h kui sõiduki nimikiirus < 50 km/h; |
| --- | --- |

Δv < 5 km/h kui sõiduki nimikiirus < 50 km/h;

| | Δv < 10 km/h kui sõiduki nimikiirus > 50 km/h. |
| --- | --- |

Δv < 10 km/h kui sõiduki nimikiirus > 50 km/h.

3.1.2.4.   Tehakse sama katse, sõites vastassuunas ja mõõtes aja t2.

3.1.2.5.   Leitakse aegade t1 ja t2 keskmine väärtus ti.

3.1.2.6.   Korratakse katseid, kuni keskväärtuse statistiline viga (p):

Valem Ap 8-1:

Formula

Statistiline viga (p) määratakse järgmise valemi abil:

Valem Ap 8-2:

Formula ei oleks suurem kui 4 % (p ≤ 4 %)

kus:

| | t = koefitsient, mille väärus on esitatud tabelis Ap 8-2; |
| --- | --- |

t = koefitsient, mille väärus on esitatud tabelis Ap 8-2;

| | s = standardhälve. |
| --- | --- |

s = standardhälve.

Valem Ap 8-3:

Formula

n = katsete arv.

Tabel Ap 8-2

Tegurid t ja t/√n sõltuvalt sooritatud vabakäigu katsete arvust

| n | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| t | 3,2 | 2,8 | 2,6 | 2,5 | 2,4 | 2,3 | 2,3 |
| t/√n | 1,6 | 1,25 | 1,06 | 0,94 | 0,85 | 0,77 | 0,73 |

n

4

5

6

7

8

9

10

t

3,2

2,8

2,6

2,5

2,4

2,3

2,3

t/√n

1,6

1,25

1,06

0,94

0,85

0,77

0,73

3.1.2.7.   Sõidutakistusjõu arvutamine

Sõidutakistusjõud F sõiduki määratud kiirusel v arvutatakse järgmiselt:

valem Ap 8-4:

Formula

kus:

m
  ref
  = tuletatud mass (kg);

Δv= sõiduki kiiruse muut (km/h);

Δt= arvutatud vabakäigu aja erinevus (s).

3.1.2.8.   Katserajal määratud sõidutakistust tuleb korrigeerida keskkonna normaaltingimustele vastavaks järgmiselt.

Valem Ap 8-5:

Formula

Valem Ap 8-6:

Formula

kus:

RRR= veeretakistus kiirusel v (N);

RAERO= aerodünaamiline takistus kiirusel v (N);

RT= Formula (N);

KR= veeretakistusjõu temperatuuriparandustegur, mis loetakse võrdseks: Formula;

t= ümbritseva keskkonna temperatuur (K) teekatsel;

T0= keskkonna temperatuur normaaltingimustel (293,2 K);

dt= katsekeskkonna õhutihedus (kg/m3);

d0= õhutihedus normaaltingimustel (293,2 K, 101,3 kPa) = 1,189 kg/m3.

Sõiduki tootja määrab kindlaks suhted RR/RT ja RAERO/RT tavaliselt ettevõtte käsutuses olevate andmete alusel kokkuleppel tehnilise teenistusega. Kui need väärtused ei ole kättesaadavad või tehniline teenistus või kinnitusasutus nende väärtustega ei nõustu, tuleb veeretakistuse ja kogutakistuse suhte leidmiseks kasutada järgmist valemit:

Valem Ap 8-7:

Formula

kus:

m
  HP on katsemass ning koefitsiendid a ja b iga kiiruse kohta on esitatud järgmises tabelis:

Tabel Ap 8-3

Koefitsiendid a ja b veeretakistuse suhte arvutamiseks

| v (km/h) | a | b |
| --- | --- | --- |
| 20 | 7,24 · 10–5 | 0,82 |
| 40 | 1,59 · 10–4 | 0,54 |
| 60 | 1,96 · 10–4 | 0,33 |
| 80 | 1,85 · 10–4 | 0,23 |
| 100 | 1,63 · 10–4 | 0,18 |
| 120 | 1,57 · 10–4 | 0,14 |

v (km/h)

a

b

20

7,24 · 10–5

0,82

40

1,59 · 10–4

0,54

60

1,96 · 10–4

0,33

80

1,85 · 10–4

0,23

100

1,63 · 10–4

0,18

120

1,57 · 10–4

0,14

3.2.   Šassiidünamomeetri seadistamine

Menetluse eesmärk on simuleerida dünamomeetri abil summaarset teekoormusvõimsust etteantud kiirusel.

3.2.1.   Mõõteseadmed ja -täpsus

Mõõteseadmed peavad olema sarnased katserajal kasutatavatele mõõteseadmetele ning vastama II lisa punktis 4.5.7 ja käesoleva liite punktis 1.3.5 esitatud nõuetele.

3.2.2.   Katsemenetlus

| 3.2.2.1 | Sõiduk paigaldatakse šassiidünamomeetrile. |
| --- | --- |

3.2.2.1

Sõiduk paigaldatakse šassiidünamomeetrile.

| 3.2.2.2. | Veorataste rehvirõhk (külmalt) reguleeritakse vastavalt šassiidünamomeetri nõuetele. |
| --- | --- |

3.2.2.2.

Veorataste rehvirõhk (külmalt) reguleeritakse vastavalt šassiidünamomeetri nõuetele.

| 3.2.2.3. | Šassiidünamomeetri ekvivalentne inertsmass reguleeritakse vastavalt tabelile Ap 8-4.






  3.2.2.3.1. | Tabel Ap 8-4


  Ekvivalentse inertsmassi määramine L-kategooria sõidukil, mille veotelgedel on kaks või enam ratast







  Tuletatud mass (mref)
  (kg) | Ekvivalentne inertsmass (mi)
  (kg) |
| --- | --- | --- | --- |
| mref ≤ 105 | 100 |
| 105 < mref ≤ 115 | 110 |
| 115 < mref ≤ 125 | 120 |
| 125 < mref ≤ 135 | 130 |
| 135 < mref ≤ 150 | 140 |
| 150 < mref ≤ 165 | 150 |
| 165 < mref ≤ 185 | 170 |
| 185 < mref ≤ 205 | 190 |
| 205 < mref ≤ 225 | 210 |
| 225 < mref ≤ 245 | 230 |
| 245 < mref ≤ 270 | 260 |
| 270 < mref ≤ 300 | 280 |
| 300 < mref ≤ 330 | 310 |
| 330 < mref ≤ 360 | 340 |
| 360 < mref ≤ 395 | 380 |
| 395 < mref ≤ 435 | 410 |
| 435 < mref ≤ 480 | 450 |
| 480 < mref ≤ 540 | 510 |
| 540 < mref ≤ 600 | 570 |
| 600 < mref ≤ 650 | 620 |
| 650 < mref ≤ 710 | 680 |
| 710 < mref ≤ 770 | 740 |
| 770 < mref ≤ 820 | 800 |
| 820 < mref ≤ 880 | 850 |
| 880 < mref ≤ 940 | 910 |
| 940 < mref ≤ 990 | 960 |
| 990 < mref ≤ 1 050 | 1 020 |
| 1 050 < mref ≤ 1 110 | 1 080 |
| 1 110 < mref ≤ 1 160 | 1 130 |
| 1 160 < mref ≤ 1 220 | 1 190 |
| 1 220 < mref ≤ 1 280 | 1 250 |
| 1 280 < mref ≤ 1 330 | 1 300 |
| 1 330 < mref ≤ 1 390 | 1 360 |
| 1 390 < mref ≤ 1 450 | 1 420 |
| 1 450 < mref ≤ 1 500 | 1 470 |
| 1 500 < mref ≤ 1 560 | 1 530 |
| 1 560 < mref ≤ 1 620 | 1 590 |
| 1 620 < mref ≤ 1 670 | 1 640 |
| 1 670 < mref ≤ 1 730 | 1 700 |
| 1 730 < mref ≤ 1 790 | 1 760 |
| 1 790 < mref ≤ 1 870 | 1 810 |
| 1 870 < mref ≤ 1 980 | 1 930 |
| 1 980 < mref ≤ 2 100 | 2 040 |
| 2 100 < mref ≤ 2 210 | 2 150 |
| 2 210 < mref ≤ 2 320 | 2 270 |
| 2 320 < mref ≤ 2 440 | 2 380 |
| 2 440 < RM | 2 490 |

3.2.2.3.

Šassiidünamomeetri ekvivalentne inertsmass reguleeritakse vastavalt tabelile Ap 8-4.

3.2.2.3.1.

Tabel Ap 8-4

Ekvivalentse inertsmassi määramine L-kategooria sõidukil, mille veotelgedel on kaks või enam ratast

Tuletatud mass (mref)

(kg)

Ekvivalentne inertsmass (mi)

(kg)

mref ≤ 105

100

105 < mref ≤ 115

110

115 < mref ≤ 125

120

125 < mref ≤ 135

130

135 < mref ≤ 150

140

150 < mref ≤ 165

150

165 < mref ≤ 185

170

185 < mref ≤ 205

190

205 < mref ≤ 225

210

225 < mref ≤ 245

230

245 < mref ≤ 270

260

270 < mref ≤ 300

280

300 < mref ≤ 330

310

330 < mref ≤ 360

340

360 < mref ≤ 395

380

395 < mref ≤ 435

410

435 < mref ≤ 480

450

480 < mref ≤ 540

510

540 < mref ≤ 600

570

600 < mref ≤ 650

620

650 < mref ≤ 710

680

710 < mref ≤ 770

740

770 < mref ≤ 820

800

820 < mref ≤ 880

850

880 < mref ≤ 940

910

940 < mref ≤ 990

960

990 < mref ≤ 1 050

1 020

1 050 < mref ≤ 1 110

1 080

1 110 < mref ≤ 1 160

1 130

1 160 < mref ≤ 1 220

1 190

1 220 < mref ≤ 1 280

1 250

1 280 < mref ≤ 1 330

1 300

1 330 < mref ≤ 1 390

1 360

1 390 < mref ≤ 1 450

1 420

1 450 < mref ≤ 1 500

1 470

1 500 < mref ≤ 1 560

1 530

1 560 < mref ≤ 1 620

1 590

1 620 < mref ≤ 1 670

1 640

1 670 < mref ≤ 1 730

1 700

1 730 < mref ≤ 1 790

1 760

1 790 < mref ≤ 1 870

1 810

1 870 < mref ≤ 1 980

1 930

1 980 < mref ≤ 2 100

2 040

2 100 < mref ≤ 2 210

2 150

2 210 < mref ≤ 2 320

2 270

2 320 < mref ≤ 2 440

2 380

2 440 < RM

2 490

| 3.2.2.4. | Teetingimustele lähendamiseks viiakse sõiduk ja šassiidünamomeeter stabiilsele töötemperatuurile. |
| --- | --- |

3.2.2.4.

Teetingimustele lähendamiseks viiakse sõiduk ja šassiidünamomeeter stabiilsele töötemperatuurile.

| 3.2.2.5. | Viiakse läbi muud punktis 3.1.2 ette nähtud toimingud kui need, mis on sätestatud punktides 3.1.2.4 ja 3.1.2.5. |
| --- | --- |

3.2.2.5.

Viiakse läbi muud punktis 3.1.2 ette nähtud toimingud kui need, mis on sätestatud punktides 3.1.2.4 ja 3.1.2.5.

| 3.2.2.6. | Reguleeritakse pidurit, et saada nõuetekohast sõidutakistust (vt punkt 3.1.2.8) ja võtta arvesse tuletatud massi. Seda võib teha, arvutades keskmise korrigeeritud vabakäigu aja kiiruselt v1 kiirusele v2 ja esitades sama aja dünamomeetril järgmiselt:

  valem Ap 8-8: |
| --- | --- |

3.2.2.6.

Reguleeritakse pidurit, et saada nõuetekohast sõidutakistust (vt punkt 3.1.2.8) ja võtta arvesse tuletatud massi. Seda võib teha, arvutades keskmise korrigeeritud vabakäigu aja kiiruselt v1 kiirusele v2 ja esitades sama aja dünamomeetril järgmiselt:

valem Ap 8-8:

Formula

| 3.2.2.7. | Selleks, et taastekitada sama summaarset teekoormusvõimsust sama sõidukiga erinevatel päevadel või erinevate sama tüüpi šassiidünamomeetritega, tuleb määrata katsestendis neelduv võimsus Pa. |
| --- | --- |

3.2.2.7.

Selleks, et taastekitada sama summaarset teekoormusvõimsust sama sõidukiga erinevatel päevadel või erinevate sama tüüpi šassiidünamomeetritega, tuleb määrata katsestendis neelduv võimsus Pa.

---

(1)  kohaldatav võrdluskiirus vj

(2)  kui sõiduki kiirust on võimalik saavutada sõiduki abil.

9. liide

Selgitav märkus I katsetüübi käiguvahetusmenetluse kohta

0.   Sissejuhatus

Käesolev selgitav märkus selgitab käesolevas määruses, sealhulgas selle lisades või liidetes määratletud või kirjeldatud teemasid, samuti käiguvahetusega seotud küsimusi.

1.   Lähenemisviis

| 1.1. | Käiguvahetusmenetluse väljatöötamise aluseks oli sõiduki tööandmete käiguvahetuspunktide analüüs. Sõidukite tehniliste spetsifikatsioonide ja käiguvahetuskiiruse vaheliste üldistatud korrelatsioonide määramiseks normaliseeriti sõiduki kiirus nimikiiruse ja mootori tühikäigul töötamise kiiruse vahelisele kasulikule vahemikule. |
| --- | --- |

1.1.

Käiguvahetusmenetluse väljatöötamise aluseks oli sõiduki tööandmete käiguvahetuspunktide analüüs. Sõidukite tehniliste spetsifikatsioonide ja käiguvahetuskiiruse vaheliste üldistatud korrelatsioonide määramiseks normaliseeriti sõiduki kiirus nimikiiruse ja mootori tühikäigul töötamise kiiruse vahelisele kasulikule vahemikule.

| 1.2. | Järgmise sammuna määrati kindlaks lõppkiirused käigu üles- ja allapoole vahetamisel (sõiduki kiirus ja normaliseeritud mootori pöörete arv) ja märgiti need eraldi tabelisse. Arvutati välja nende kiiruste keskmine väärtus iga käigu ja sõiduki kohta ning viidi see vastavusse sõiduki tehniliste spetsifikatsioonidega. |
| --- | --- |

1.2.

Järgmise sammuna määrati kindlaks lõppkiirused käigu üles- ja allapoole vahetamisel (sõiduki kiirus ja normaliseeritud mootori pöörete arv) ja märgiti need eraldi tabelisse. Arvutati välja nende kiiruste keskmine väärtus iga käigu ja sõiduki kohta ning viidi see vastavusse sõiduki tehniliste spetsifikatsioonidega.

| 1.3. | Sellised analüüsi- ja arvutamistulemused võib kokku võtta järgmiselt:






  a) | käiguvahetuskäitumine on seotud pigem mootori pöörlemiskiiruse kui sõiduki kiirusega; |
| --- | --- | --- |

1.3.

Sellised analüüsi- ja arvutamistulemused võib kokku võtta järgmiselt:

a)

käiguvahetuskäitumine on seotud pigem mootori pöörlemiskiiruse kui sõiduki kiirusega;

| b) | leiti, et käiguvahetuskiiruste ja tehniliste andmete vaheline korrelatsioon on parim mootori normaliseeritud pöörlemiskiiruste ning võimsuse/massi suhte vahel (suurim püsivõimsus/(töökorras sõiduki mass + 75 kg)); |
| --- | --- |

b)

leiti, et käiguvahetuskiiruste ja tehniliste andmete vaheline korrelatsioon on parim mootori normaliseeritud pöörlemiskiiruste ning võimsuse/massi suhte vahel (suurim püsivõimsus/(töökorras sõiduki mass + 75 kg));

| c) | ülejäänud hälbeid ei ole võimalik selgitada muude tehniliste andmete või erinevate jõuülekandesuhetega. Kõige tõenäolisemalt on nende põhjuseks liiklustingimuste erinevus ja juhtide individuaalne käitumine; |
| --- | --- |

c)

ülejäänud hälbeid ei ole võimalik selgitada muude tehniliste andmete või erinevate jõuülekandesuhetega. Kõige tõenäolisemalt on nende põhjuseks liiklustingimuste erinevus ja juhtide individuaalne käitumine;

| d) | käiguvahetuskiiruste ning võimsuse/massi vahelise korrelatsiooni parim lähend eksponentfunktsioonide puhul; |
| --- | --- |

d)

käiguvahetuskiiruste ning võimsuse/massi vahelise korrelatsiooni parim lähend eksponentfunktsioonide puhul;

| e) | esimese käigu puhul on matemaatiline käiguvahetusfunktsioon oluliselt madalam kõigi teiste käikude omast; |
| --- | --- |

e)

esimese käigu puhul on matemaatiline käiguvahetusfunktsioon oluliselt madalam kõigi teiste käikude omast;

| f) | kõigi teiste käikude käiguvahetuskiirusi saab lähendada ühe ühise matemaatilise funktsiooni abil; |
| --- | --- |

f)

kõigi teiste käikude käiguvahetuskiirusi saab lähendada ühe ühise matemaatilise funktsiooni abil;

| g) | viie- ja kuuekäiguliste käigukastide vahel erinevusi ei leitud; |
| --- | --- |

g)

viie- ja kuuekäiguliste käigukastide vahel erinevusi ei leitud;

| h) | käiguvahetuskäitumine Jaapanis erineb oluliselt samalaadsest käiguvahetuskäitumisest Euroopa Liidus (EL) ja Ameerika Ühendriikides (USA). |
| --- | --- |

h)

käiguvahetuskäitumine Jaapanis erineb oluliselt samalaadsest käiguvahetuskäitumisest Euroopa Liidus (EL) ja Ameerika Ühendriikides (USA).

| 1.4. | Kolme piirkonna vahel tasakaalustatud kompromissi leidmiseks arvutati normaliseeritud ülesvahetamiskiiruste ning mootori võimsuse ja täismassi suhte korrelatsiooni jaoks välja uus lähendusfunktsioon, mis on ELi/USA kõvera ( 2/3 kaaluosa) ja Jaapani kõvera (1/3 kaaluosa) kaalutud keskmine, millega saab koostada järgmised normaliseeritud käigu ülesvahetamiskiiruste valemid: | valem Ap 9-1: Normaliseeritud esimese käigu ülesvahetamiskiirus (esimene käik) |
| --- | --- | --- |

1.4.

Kolme piirkonna vahel tasakaalustatud kompromissi leidmiseks arvutati normaliseeritud ülesvahetamiskiiruste ning mootori võimsuse ja täismassi suhte korrelatsiooni jaoks välja uus lähendusfunktsioon, mis on ELi/USA kõvera ( 2/3 kaaluosa) ja Jaapani kõvera (1/3 kaaluosa) kaalutud keskmine, millega saab koostada järgmised normaliseeritud käigu ülesvahetamiskiiruste valemid:

valem Ap 9-1: Normaliseeritud esimese käigu ülesvahetamiskiirus (esimene käik)

Formula

| | valem Ap 9-2: Normaliseeritud käikude > 1 ülesvahetamise kiirus |
| --- | --- |

valem Ap 9-2: Normaliseeritud käikude > 1 ülesvahetamise kiirus

Formula

2.   Arvutusnäide

2.1   Joonisel Ap 9-1 on esitatud näide väikese sõiduki käiguvahetuse kohta:

| a) | paksus kirjas jooned näitavad käikude kasutamist kiirendusfaasis; |
| --- | --- |

a)

paksus kirjas jooned näitavad käikude kasutamist kiirendusfaasis;

| b) | punktiirjooned näitavad käigu allavahetamise punkte aeglustusfaasis; |
| --- | --- |

b)

punktiirjooned näitavad käigu allavahetamise punkte aeglustusfaasis;

| c) | sõidufaasides võib kasutada kogu üles- ja allavahetamiskiiruste vahelist vahemikku. |
| --- | --- |

c)

sõidufaasides võib kasutada kogu üles- ja allavahetamiskiiruste vahelist vahemikku.

2.2   Kui sõiduki kiirus püsikiiruse faasides aja jooksul suureneb, tuleb käikude ülesvahetamiskiirused (v1→2, v2→3 ja vi→i+1) arvutada järgmiste valemitega:

| | valem Ap 9-3:


  , |
| --- | --- |

valem Ap 9-3:

Formula,

| | valem Ap 9-4:


  ja |
| --- | --- |

valem Ap 9-4:

Formula ja

| | valem Ap 9-5:


  , i = 3 kuni ng |
| --- | --- |

valem Ap 9-5:

Formula, i = 3 kuni ng

Joonis Ap 9-1:

Näide käiguvahetusskeemi kohta – käigu valik aeglustuse ja püsikiiruse faasis

Image

Käikude valik kiirendusfaasides:

Image

Et võimaldada tehnilisele teenistusele suuremat paindlikkust ja tagada juhitavus, tuleb käiguvahetuse regressioonifunktsioonid lugeda madalaimaks piirväärtuseks. Kõrgem mootori pöörete arv on lubatud tsükli kõikides faasides.

3.   Faasiindikaatorid

3.1   Et vältida käiguvahetusvalemite erinevat tõlgendamist ja parandada võrreldavust, on tsüklite kiirusrežiimidele määratud faasikohased indikaatorid. Faasiindikaatorite spetsifikatsiooni koostamisel on aluseks võetud Jaapani Auto-uuringute Instituudi (JARI) nelja sõidurežiimi määratlused, mis on esitatud järgmises tabelis:

Tabel Ap 9-1:

Sõidurežiimide määratlused

| 4 režiimi | Määratlus |
| --- | --- |
| Tühikäigurežiim | sõiduki kiirus < 5 km/h ja
  -0,5 km/h/s (-0,139 m/s2) < kiirendus < 0,5 km/h/s (0,139 m/s2) |
| Kiirendusrežiim | kiirendus > 0,5 km/h/s (0,139 m/s2) |
| Aeglustusrežiim | kiirendus < - 0,5 km/h/s (- 0,139 m/s2) |
| Püsikiiruserežiim | sõiduki kiirus ≥ 5 km/h ja
  -0,5 km/h/s (-0,139 m/s2) < kiirendus < 0,5 km/h/s (0,139 m/s2) |

4 režiimi

Määratlus

Tühikäigurežiim

sõiduki kiirus < 5 km/h ja

-0,5 km/h/s (-0,139 m/s2) < kiirendus < 0,5 km/h/s (0,139 m/s2)

Kiirendusrežiim

kiirendus > 0,5 km/h/s (0,139 m/s2)

Aeglustusrežiim

kiirendus < - 0,5 km/h/s (- 0,139 m/s2)

Püsikiiruserežiim

sõiduki kiirus ≥ 5 km/h ja

-0,5 km/h/s (-0,139 m/s2) < kiirendus < 0,5 km/h/s (0,139 m/s2)

3.2   Seejärel indikaatoreid muudeti, et vältida sagedasi muutusi suhteliselt homogeensetes tsükliosades ja parandada seeläbi juhitavust. Joonisel Ap 9-2 on esitatud üks näide 1. tsükliosa kohta.

Joonis Ap 9-2:

Näide muudetud faasiindikaatorite kohta

Image

4.   Arvutusnäide

| 4.1. | Tabelis Ap 9-2 on esitatud näide käiguvahetuskiiruste arvutamisel vajalike sisendandmete kohta. Esimese ja kõrgemate käikude ülesvahetamiskiirused kiirendusfaasis arvutatakse valemite 9-1 ja 9-2 kohaselt. Mootori pöörlemiskiiruse denormaliseerimiseks võib kasutada valemit

  . |
| --- | --- |

4.1.

Formula

| 4.2. | Käikude allavahetamisekiirused aeglustusfaasis saab arvutada valemite 9-3 ja 9-4 kohaselt. Tabeli Ap 9-2 ndv-väärtusi võib kasutada ülekandearvudena. Neid väärtusi võib kasutada ka vastavate sõidukikiiruste arvutamiseks (

  ). Tulemused on esitatud tabelites Ap 9-3 ja Ap 9-4. |
| --- | --- |

4.2.

Formula

| 4.3. | Tehti täiendavaid analüüse ja arvutusi, et uurida selliste käiguvahetuse algoritmide lihtsustamise võimalusi ja eriti seda, kas mootori käiguvahetuskiirusi saab asendada sõiduki käiguvahetuskiirustega. Analüüs tõestas, et sõiduki kiirusi ei saa võrdsustada selle sõiduki tööandmetel põhineva käiguvahetuskäitumisega. |
| --- | --- |

4.3.

Tehti täiendavaid analüüse ja arvutusi, et uurida selliste käiguvahetuse algoritmide lihtsustamise võimalusi ja eriti seda, kas mootori käiguvahetuskiirusi saab asendada sõiduki käiguvahetuskiirustega. Analüüs tõestas, et sõiduki kiirusi ei saa võrdsustada selle sõiduki tööandmetel põhineva käiguvahetuskäitumisega.

| 4.3.1. | Tabel Ap 9-2:


  Sisendandmed mootori ja sõiduki käiguvahetuskiiruste arvutamiseks







  Objekt | Sisendandmed |
| --- | --- | --- |
| Mootori töömaht (cm3) | 600 |
| Pn (kW) | 72 |
| mk (kg) | 199 |
| s (min-1) | 11 800 |
| nidle (min-1) | 1 150 |
| ndv1
   (1) | 133,66 |
| ndv2 | 94,91 |
| ndv3 | 76,16 |
| ndv4 | 65,69 |
| ndv5 | 58,85 |
| ndv6 | 54,04 |
| pmr (2) (kW/t) | 262,8 |

4.3.1.

Tabel Ap 9-2:

Sisendandmed mootori ja sõiduki käiguvahetuskiiruste arvutamiseks

Objekt

Sisendandmed

Mootori töömaht (cm3)

600

Pn (kW)

72

mk (kg)

199

s (min-1)

11 800

nidle (min-1)

1 150

ndv1
   (1)

133,66

ndv2

94,91

ndv3

76,16

ndv4

65,69

ndv5

58,85

ndv6

54,04

pmr (2) (kW/t)

262,8

| 4.3.2. | Tabel Ap 9-3:


  Esimese käigu ja kõrgemate käikude käiguvahetuskiirused kiirendusfaasis (vt tabel Ap 9-1) | EL/USA/JAAPANI SÕITMISKÄITUMINE |
| --- | --- | --- |
| EL/USA/Jaapani sõitmiskäitumine | n_acc_max (1) n_acc_max (i) |
| n_norm (3) (%) | 24,9 | 34,9 |
| n (min-1) | 3 804 | 4 869 |

4.3.2.

Tabel Ap 9-3:

Esimese käigu ja kõrgemate käikude käiguvahetuskiirused kiirendusfaasis (vt tabel Ap 9-1)

EL/USA/JAAPANI SÕITMISKÄITUMINE

EL/USA/Jaapani sõitmiskäitumine

n_acc_max (1) n_acc_max (i)

n_norm (3) (%)

24,9

34,9

n (min-1)

3 804

4 869

| 4.3.3. | Tabel Ap 9-4:


  Mootori ja sõiduki käiguvahetuskiirused tabeli Ap 9-2 põhjal.










  Käiguvahetus | EL/USA/Jaapani sõitmiskäitumine |
| --- | --- | --- |
| v (km/h) | n_norm (i)
  (%) | n (min-1) |
| Ülesvahetus | 1→2 | 28,5 | 24,9 | 3 804 |
| 2→3 | 51,3 | 34,9 | 4 869 |
| 3→4 | 63,9 | 34,9 | 4 869 |
| 4→5 | 74,1 | 34,9 | 4 869 |
| 5→6 | 82,7 | 34,9 | 4 869 |
| Allavahetus | 2→cl (4) | 15,5 | 3,0 | 1 470 |
| 3→2 | 28,5 | 9,6 | 2 167 |
| 4→3 | 51,3 | 20,8 | 3 370 |
| 5→4 | 63,9 | 24,5 | 3 762 |
| 6→5 | 74,1 | 26,8 | 4 005 |

4.3.3.

Tabel Ap 9-4:

Mootori ja sõiduki käiguvahetuskiirused tabeli Ap 9-2 põhjal.

Käiguvahetus

EL/USA/Jaapani sõitmiskäitumine

v (km/h)

n_norm (i)

(%)

n (min-1)

Ülesvahetus

1→2

28,5

24,9

3 804

2→3

51,3

34,9

4 869

3→4

63,9

34,9

4 869

4→5

74,1

34,9

4 869

5→6

82,7

34,9

4 869

Allavahetus

2→cl (4)

15,5

3,0

1 470

3→2

28,5

9,6

2 167

4→3

51,3

20,8

3 370

5→4

63,9

24,5

3 762

6→5

74,1

26,8

4 005

---

(1)  ndv on suhe mootori kiiruse (min-1) ja sõiduki kiiruse (km/h) vahel

(2)  pmr tähendab võimsuse ja täismassi suhet, mis arvutatakse järgmiselt:

| 1. | Pn / (mk+75) · 1 000; Pn (kW), mk (kg) |
| --- | --- |

1.

Pn / (mk+75) · 1 000; Pn (kW), mk (kg)

(3)  n_norm on valemite Ap 9-1 ja Ap 9-2 abil arvutatud väärtus.

(4)  „cl” on siduri lahtiühendamise ajastus.

10. liide

L-kategooria sõidukite varu-saastetõrjeseadme kui eraldi seadmestiku tüübikinnituskatsed

1.   Liite reguleerimisala

Käesolevat liidet kohaldatakse ühele või mitmele L-kategooria sõidukitüübile paigaldatavale varu-saastetõrjeseadmele eraldi tehnilise seadmestikuna tüübikinnituse andmise suhtes määruse (EL) nr 168/2013 artikli 23 lõike 10 tähenduses.

2.   Mõisted

2.1.   „Originaal-saastetõrjeseadmed”– saastetõrjeseadmed, sealhulgas hapnikuandurid, katalüüsmuundurite tüübid, katalüüsmuundurite osad, tahkete osakeste filtrid või süsinikukanistrid kütuseaurude kontrollimiseks, mis on tüübikinnitusega hõlmatud ja millega tüübikinnituse saanud sõiduk on algselt varustatud;

2.2.   „varu-saastetõrjeseadmed”– saastetõrjeseadmed, sealhulgas hapnikuandurid, katalüüsmuundurite tüübid, katalüüsmuundurite osad, tahkete osakeste filtrid või süsinikukanistrid kütuseaurude kontrollimiseks, mis on ette nähtud sõidukitüübi originaal-saastetõrjeseadme asendamiseks seoses käesoleva liite kohaselt heaks kiidetud keskkonnamõju ja mootori võimsusega ja millele saab anda tüübikinnituse eraldi seadmestikuna vastavalt määrusele (EL) nr 168/2013.

3.   Tüübikinnituse taotlemine seoses keskkonnamõjuga

| 3.1. | Taotluse varu-saastetõrjeseadmele tüübikinnituse saamiseks eraldi seadmestikuna esitab süsteemi tootja või tema volitatud esindaja. |
| --- | --- |

3.1.

Taotluse varu-saastetõrjeseadmele tüübikinnituse saamiseks eraldi seadmestikuna esitab süsteemi tootja või tema volitatud esindaja.

| 3.2. | Teatise näidis on esitatud määruse (EL) nr 168/2013 artikli 27 lõikes 4. |
| --- | --- |

3.2.

Teatise näidis on esitatud määruse (EL) nr 168/2013 artikli 27 lõikes 4.

| 3.3. | Iga varu-saastetõrjeseadme tüübi puhul, millele tüübikinnitust taotletakse, tuleb tüübikinnituse taotlusele lisada kolmes eksemplaris järgmised dokumendid ja andmed:






  3.3.1. | sõidukitüüpide kirjeldus (tehnilised näitajad), millele seade on mõeldud; |
| --- | --- | --- |

3.3.

Iga varu-saastetõrjeseadme tüübi puhul, millele tüübikinnitust taotletakse, tuleb tüübikinnituse taotlusele lisada kolmes eksemplaris järgmised dokumendid ja andmed:

3.3.1.

sõidukitüüpide kirjeldus (tehnilised näitajad), millele seade on mõeldud;

| 3.3.2. | mootori- ja sõidukitüüpi iseloomustavad arvud ja/või tunnused; |
| --- | --- |

3.3.2.

mootori- ja sõidukitüüpi iseloomustavad arvud ja/või tunnused;

| 3.3.3. | varu-katalüüsmuunduri tüübi kirjeldus, milles esitatakse iga tema osise suhteline asend, ja paigaldusjuhend; |
| --- | --- |

3.3.3.

varu-katalüüsmuunduri tüübi kirjeldus, milles esitatakse iga tema osise suhteline asend, ja paigaldusjuhend;

| 3.3.4. | kõigi osiste joonised, mis võimaldavad määratleda nende asukohta ja neid identifitseerida, samuti andmed kasutatud materjalide kohta. Joonistel peab olema ära näidatud ka kohustuslikule tüübikinnitustähisele ette nähtud asukoht. |
| --- | --- |

3.3.4.

kõigi osiste joonised, mis võimaldavad määratleda nende asukohta ja neid identifitseerida, samuti andmed kasutatud materjalide kohta. Joonistel peab olema ära näidatud ka kohustuslikule tüübikinnitustähisele ette nähtud asukoht.

| 3.4. | Tüübikatsetuste tegemise eest vastutavale tehnilisele teenistusele tuleb esitada:






  3.4.1. | käesoleva liite kohaselt tüübikinnituse saanud sõiduk, millele on paigaldatud uus originaal-saastetõrjeseade. Sellise sõiduki valib taotluse esitaja välja tehnilise teenistuse nõusolekul ja kinnitusasutuse heakskiidul. Sõiduk peab vastama II lisa I tüübi katsenõuetele; |
| --- | --- | --- |

3.4.

Tüübikatsetuste tegemise eest vastutavale tehnilisele teenistusele tuleb esitada:

3.4.1.

käesoleva liite kohaselt tüübikinnituse saanud sõiduk, millele on paigaldatud uus originaal-saastetõrjeseade. Sellise sõiduki valib taotluse esitaja välja tehnilise teenistuse nõusolekul ja kinnitusasutuse heakskiidul. Sõiduk peab vastama II lisa I tüübi katsenõuetele;

| 3.4.2 | katsesõiduki heitekontrollisüsteem peab olema töökorras ning nõuetekohaselt hooldatud ja kasutatud; ülemäära kulunud või rikkis, heitkoguseid mõjutav mis tahes originaalosa tuleb parandada või asendada. Katsesõiduk peab olema nõuetekohaselt reguleeritud ning enne heitkoguste mõõtmise katset tootja spetsifikatsioonide kohaselt seadistatud; |
| --- | --- |

3.4.2

katsesõiduki heitekontrollisüsteem peab olema töökorras ning nõuetekohaselt hooldatud ja kasutatud; ülemäära kulunud või rikkis, heitkoguseid mõjutav mis tahes originaalosa tuleb parandada või asendada. Katsesõiduk peab olema nõuetekohaselt reguleeritud ning enne heitkoguste mõõtmise katset tootja spetsifikatsioonide kohaselt seadistatud;

| 3.4.3. | üks varu-saastetõrjeseadme tüübi näidis. Näidisele tuleb selgelt ja kustutamatult märkida taotleja kaubamärk ja toote nimetus. |
| --- | --- |

3.4.3.

üks varu-saastetõrjeseadme tüübi näidis. Näidisele tuleb selgelt ja kustutamatult märkida taotleja kaubamärk ja toote nimetus.

4.   Nõuded

4.1.   Üldnõuded

Varu-saastetõrjeseade peab olema projekteeritud, valmistatud ja paigaldatud nii, et:

| 4.1.1. | sõiduk vastab tavalistes kasutustingimustes käesoleva määruse nõuetele, sõltumata eelkõige vibratsioonist, mis võib sõidukile mõjuda; |
| --- | --- |

4.1.1.

sõiduk vastab tavalistes kasutustingimustes käesoleva määruse nõuetele, sõltumata eelkõige vibratsioonist, mis võib sõidukile mõjuda;

| 4.1.2. | varu-saastetõrjeseade omab sõiduki normaalseid kasutustingimusi arvestades piisavat vastupidavust sõidukile mõjuvale korrosioonile; |
| --- | --- |

4.1.2.

varu-saastetõrjeseade omab sõiduki normaalseid kasutustingimusi arvestades piisavat vastupidavust sõidukile mõjuvale korrosioonile;

| 4.1.3. | esialgselt paigaldatud originaal-saastetõrjeseadme tüübi korral ettenähtud kliirens ja sõiduki võimalik kallutusnurk ei vähene; |
| --- | --- |

4.1.3.

esialgselt paigaldatud originaal-saastetõrjeseadme tüübi korral ettenähtud kliirens ja sõiduki võimalik kallutusnurk ei vähene;

| 4.1.4. | seadme pinnal ei esine liiga kõrget temperatuuri; |
| --- | --- |

4.1.4.

seadme pinnal ei esine liiga kõrget temperatuuri;

| 4.1.5. | seadme välispinnal ei ole väljaulatuvaid osi ega teravaid servi; |
| --- | --- |

4.1.5.

seadme välispinnal ei ole väljaulatuvaid osi ega teravaid servi;

| 4.1.6. | amortisaatoritel ja vedrustusel on piisav vahemaa; |
| --- | --- |

4.1.6.

amortisaatoritel ja vedrustusel on piisav vahemaa;

| 4.1.7. | torude jaoks on ette nähtud piisav ja ohutu kaugus; |
| --- | --- |

4.1.7.

torude jaoks on ette nähtud piisav ja ohutu kaugus;

| 4.1.8. | varu-saastetõrjeseade on selgelt määratletud hooldus- ja paigaldusnõuetega ühilduval viisil löögikindel; |
| --- | --- |

4.1.8.

varu-saastetõrjeseade on selgelt määratletud hooldus- ja paigaldusnõuetega ühilduval viisil löögikindel;

| 4.1.9. | kui originaal-saastetõrjeseadmel on temperatuurikaitsed, peavad samaväärsed kaitsed olema ka varu-saastetõrjeseadmel; |
| --- | --- |

4.1.9.

kui originaal-saastetõrjeseadmel on temperatuurikaitsed, peavad samaväärsed kaitsed olema ka varu-saastetõrjeseadmel;

| 4.1.10. | kui heitgaasisüsteemi on esialgselt paigaldatud hapniku proovivõttur(id) ning muud andurid või täiturseadmed, tuleb varu-saastetõrjeseade paigaldada täpselt samasse asendisse, milles oli originaal-saastetõrjeseade, ning hapniku proovivõtturi(te) ning muude andurite või täiturseadmete heitgaasisüsteemi asendit ei tohi muuta. |
| --- | --- |

4.1.10.

kui heitgaasisüsteemi on esialgselt paigaldatud hapniku proovivõttur(id) ning muud andurid või täiturseadmed, tuleb varu-saastetõrjeseade paigaldada täpselt samasse asendisse, milles oli originaal-saastetõrjeseade, ning hapniku proovivõtturi(te) ning muude andurite või täiturseadmete heitgaasisüsteemi asendit ei tohi muuta.

4.2.   Heitkogustega seotud nõuded

| 4.2.1. | Punktis 3.4.1 osutatud sõidukiga, mis on varustatud selle tüübi varu-saastetõrjeseadmega, millele taotletakse tüübikinnitust, tehakse II ja IV lisas ette nähtud katsed (vastavalt sõiduki tüübikinnitusele) (1).






  4.2.1.1. | Varu-saastetõrjeseadmega varustatud sõidukite saasteainete heitkoguste mõõtmine
  Summutitorust väljuvaid heitgaase või kütuseaurusid käsitlevad nõuded loetakse täidetuks, kui varu-saastekontrolliseadmega varustatud katsesõiduk vastab määruse (EL) nr 168/2013 VI lisas sätestatud piirnormidele (vastavalt sõiduki tüübikinnitusele) (1). |
| --- | --- | --- |

4.2.1.

Punktis 3.4.1 osutatud sõidukiga, mis on varustatud selle tüübi varu-saastetõrjeseadmega, millele taotletakse tüübikinnitust, tehakse II ja IV lisas ette nähtud katsed (vastavalt sõiduki tüübikinnitusele) (1).

4.2.1.1.

Varu-saastetõrjeseadmega varustatud sõidukite saasteainete heitkoguste mõõtmine

Summutitorust väljuvaid heitgaase või kütuseaurusid käsitlevad nõuded loetakse täidetuks, kui varu-saastekontrolliseadmega varustatud katsesõiduk vastab määruse (EL) nr 168/2013 VI lisas sätestatud piirnormidele (vastavalt sõiduki tüübikinnitusele) (1).

| 4.2.1.2. | Kui sama tootja on esitanud tüübikinnitustaotluse erinevat tüüpi sõidukite kohta, võib I tüübi katse piirduda vaid kahe sõidukiga, mis on tehnilise teenistuse nõusolekul ja kinnitusasutuse heakskiidul välja valitud, kuid vaid tingimusel, et erinevat tüüpi sõidukitele on paigaldatud sama tüüpi originaal-saastetõrjeseade. |
| --- | --- |

4.2.1.2.

Kui sama tootja on esitanud tüübikinnitustaotluse erinevat tüüpi sõidukite kohta, võib I tüübi katse piirduda vaid kahe sõidukiga, mis on tehnilise teenistuse nõusolekul ja kinnitusasutuse heakskiidul välja valitud, kuid vaid tingimusel, et erinevat tüüpi sõidukitele on paigaldatud sama tüüpi originaal-saastetõrjeseade.

| 4.2.2. | Müratasemega seotud nõuded
  Punktis 3.4.1 osutatud sõidukid, mis on varustatud selle tüübi varu-saastetõrjeseadmega, mis tekitavad suuremat müra, võrreldes tüübiga, millele tüübikinnitust taotletakse, peavad vastama IX lisas esitatud nõuetele (vastavalt sõiduki tüübikinnitusele) (1). Liikuva ja seisva sõidukiga tehtud katsete tulemused märgitakse katsearuandesse. |
| --- | --- |

4.2.2.

Müratasemega seotud nõuded

Punktis 3.4.1 osutatud sõidukid, mis on varustatud selle tüübi varu-saastetõrjeseadmega, mis tekitavad suuremat müra, võrreldes tüübiga, millele tüübikinnitust taotletakse, peavad vastama IX lisas esitatud nõuetele (vastavalt sõiduki tüübikinnitusele) (1). Liikuva ja seisva sõidukiga tehtud katsete tulemused märgitakse katsearuandesse.

4.3.   Sõiduki mootori võimsuse katsetamine

| 4.3.1. | Varu-saastetõrjeseadme tüüp peab tagama, et sõiduki mootori võimsus jääks samasuguseks, kui see oli originaal-saastetõrjeseadme puhul. |
| --- | --- |

4.3.1.

Varu-saastetõrjeseadme tüüp peab tagama, et sõiduki mootori võimsus jääks samasuguseks, kui see oli originaal-saastetõrjeseadme puhul.

| 4.3.2. | Varu-saastetõrjeseadmega varustatud sõiduki mootori võimsust tuleb võrrelda originaal-saastetõrjeseadmega varustatud sõiduki mootori omaga, paigaldades need vaheldumisi punktis 3.4.1 osutatud sõidukile. |
| --- | --- |

4.3.2.

Varu-saastetõrjeseadmega varustatud sõiduki mootori võimsust tuleb võrrelda originaal-saastetõrjeseadmega varustatud sõiduki mootori omaga, paigaldades need vaheldumisi punktis 3.4.1 osutatud sõidukile.

| 4.3.3. | See katse viiakse läbi X lisas kirjeldatud kohaldatava menetluse kohaselt. Maksimaalne kasulik võimsus ja pöördemoment ning sõiduki saavutatav maksimaalne kiirus (kui on kohaldatav), mõõdetuna varu-saastetõrjeseadmega, ei tohi erineda rohkem kui + 5 % originaal-saastetõrjeseadmega samades tingimustes mõõdetud väärtustest. |
| --- | --- |

4.3.3.

See katse viiakse läbi X lisas kirjeldatud kohaldatava menetluse kohaselt. Maksimaalne kasulik võimsus ja pöördemoment ning sõiduki saavutatav maksimaalne kiirus (kui on kohaldatav), mõõdetuna varu-saastetõrjeseadmega, ei tohi erineda rohkem kui + 5 % originaal-saastetõrjeseadmega samades tingimustes mõõdetud väärtustest.

---

(1)  Nagu on ette nähtud kõnealuse sõiduki tüübikinnituse suhtes kohaldatavas käesoleva määruse versioonis.

11. liide

L-kategooria hübriidsõidukite I tüübi katsemenetlus

1.   Sissejuhatus

| 1.1. | Käesolevas liites määratletakse L-kategooria hübriidelektrisõidukeid (HEV) käsitlevad erisätted. |
| --- | --- |

1.1.

Käesolevas liites määratletakse L-kategooria hübriidelektrisõidukeid (HEV) käsitlevad erisätted.

| 1.2. | Põhimõtteliselt tuleb I–IX tüübi keskkonnamõjukatsed hübriidelektrisõidukitega läbi viia käesoleva määruse kohaselt, kui käesolevas liites ei ole sätestatud teisiti. |
| --- | --- |

1.2.

Põhimõtteliselt tuleb I–IX tüübi keskkonnamõjukatsed hübriidelektrisõidukitega läbi viia käesoleva määruse kohaselt, kui käesolevas liites ei ole sätestatud teisiti.

| 1.3. | I ja VII tüübi katsete puhul tuleb sõidukivälise laadimisega sõidukeid (vastavalt punktis 2 määratletud kategooriatele) katsetada tingimuste A ja B kohaselt. Mõlemad katsetulemuste andmekogumid ja kaalutud väärtused märgitakse määruse (EL) nr 168/2013 artikli 32 lõikes 1 osutatud näidise kohaselt koostatud katsearuandesse. |
| --- | --- |

1.3.

I ja VII tüübi katsete puhul tuleb sõidukivälise laadimisega sõidukeid (vastavalt punktis 2 määratletud kategooriatele) katsetada tingimuste A ja B kohaselt. Mõlemad katsetulemuste andmekogumid ja kaalutud väärtused märgitakse määruse (EL) nr 168/2013 artikli 32 lõikes 1 osutatud näidise kohaselt koostatud katsearuandesse.

| 1.4. | Heitekatsete tulemused peavad vastama kõikidele määruse (EL) nr 168/2013 katsetingimustes ette nähtud piirnormidele. |
| --- | --- |

1.4.

Heitekatsete tulemused peavad vastama kõikidele määruse (EL) nr 168/2013 katsetingimustes ette nähtud piirnormidele.

2.   Hübriidsõidukite kategooriad

Tabel Ap 11-1

Hübriidsõidukite kategooriad

| Sõiduki laadimine | Sõidukivälise laadimisega (1)

  (OVC) | Sõidukivälise laadimisvõimaluseta (2)

  (NOVC) |
| --- | --- | --- |
| Töörežiimi lüliti | puudub | on olemas | puudub | on olemas |

Sõiduki laadimine

Sõidukivälise laadimisega (1)

(OVC)

Sõidukivälise laadimisvõimaluseta (2)

(NOVC)

Töörežiimi lüliti

puudub

on olemas

puudub

on olemas

3.   I tüübi katsemeetodid

I tüübi katse puhul katsetatakse L-kategooria hübriidelektrisõidukeid vastavalt määruse (EL) nr 168/2013 VI lisas kirjeldatud kohaldatavale menetlusele. Iga katsetingimuse puhul peab saasteainete heitkoguste katse tulemus vastama määruse (EL) nr 168/2013 VI lisa osades A1 ja A2 sätestatud piirnormidele, olenevalt sellest, kumb neist on vastavalt määruse (EL) nr 168/2013 IV lisale kohaldatav.

3.1.   Väliselt laetavad ilma töörežiimi lülitita sõidukid

3.1.1.   Järgmistel tingimustel tehakse kaks katset:

| a) | tingimus A: katsetatakse täielikult laetud elektrilise energia- / voolusalvestusseadmega. |
| --- | --- |

a)

tingimus A: katsetatakse täielikult laetud elektrilise energia- / voolusalvestusseadmega.

| b) | tingimus B: katse viiakse läbi elektrilise energia- / voolusalvestusseadmega, mis on minimaalselt laetud (mahtuvuse maksimaalsel tühjendusastmel). |
| --- | --- |

b)

tingimus B: katse viiakse läbi elektrilise energia- / voolusalvestusseadmega, mis on minimaalselt laetud (mahtuvuse maksimaalsel tühjendusastmel).

Elektrilise energia- / voolusalvestusseadme laadimisoleku profiil katse eri etappidel on esitatud VII lisa 3 liite1. alaliites.

3.1.2.   Tingimus A

3.1.2.1.   Menetlus algab sõiduki elektrilise energia- / voolusalvestusseadme tühjendamisega sõidu ajal (katserajal, šassiidünamomeetril jne) ühel järgmistest tingimustest:

| a) | püsikiirusel 50 km/h, kuni hübriidelektrisõiduki kütust tarbiv mootor käivitub; |
| --- | --- |

a)

püsikiirusel 50 km/h, kuni hübriidelektrisõiduki kütust tarbiv mootor käivitub;

| b) | kui sõiduk ei suuda saavutada püsikiirust 50 km/h ilma kütust tarbiva mootori käivitumiseta, tuleb kiirust vähendada seni, kuni sõiduk sõidab sellisel madalamal püsikiirusel, mille puhul kütust tarbiv mootor enne kindlaks määratud aja või vahemaa läbimist ei käivitu (määravad tehniline teenistus ja tootja kinnitusasutuse heakskiitmisel); |
| --- | --- |

b)

kui sõiduk ei suuda saavutada püsikiirust 50 km/h ilma kütust tarbiva mootori käivitumiseta, tuleb kiirust vähendada seni, kuni sõiduk sõidab sellisel madalamal püsikiirusel, mille puhul kütust tarbiv mootor enne kindlaks määratud aja või vahemaa läbimist ei käivitu (määravad tehniline teenistus ja tootja kinnitusasutuse heakskiitmisel);

| c) | tootja soovituse kohaselt. |
| --- | --- |

c)

tootja soovituse kohaselt.

Kütust tarbiv mootor tuleb seisata 10 sekundi jooksul pärast selle automaatset käivitumist.

3.1.2.2.   Sõiduki ettevalmistamine

Sõiduki ettevalmistamiseks tuleb sellega läbida kohaldatav I tüübi sõidutsükkel 6. liites ettenähtud viisil.

3.1.2.3.   Eelkonditsioneerimise ja järgneva katsetuse vahelisel ajal tuleb sõidukit hoida ruumis, mille temperatuur püsib suhteliselt ühtlane vahemikus 293,2–303,2 K (20–30 °C). Konditsioneerimine peab kestma vähemalt kuus tundi ja jätkuma, kuni mootoriõli ja jahutusvedeliku (kui on olemas) temperatuurid ühtlustuvad ruumitemperatuuriga ± 2 K piires ja elektrilise energia- / voolusalvestusseade on punktis 3.1.2.4 kirjeldatud laadimise tulemusel täielikult laetud.

3.1.2.4.   Kütuseaurude eraldumise ajal laaditakse sõiduki elektrilise energia- / voolusalvestusseade ühega järgmistest seadmetest:

| a) | pardalaadijaga (kui see on paigaldatud), |
| --- | --- |

a)

pardalaadijaga (kui see on paigaldatud),

| b) | tootja soovitatud ja kasutusjuhendis nimetatud välise laadijaga, kasutades tavapärast üleöö-laadimismenetlust vastavalt VII lisa 3. liite punktile 3.2.2.4. |
| --- | --- |

b)

tootja soovitatud ja kasutusjuhendis nimetatud välise laadijaga, kasutades tavapärast üleöö-laadimismenetlust vastavalt VII lisa 3. liite punktile 3.2.2.4.

See menetlus välistab kõik erilaadimiste tüübid, mida võidakse automaatselt või käsitsi algatada, näiteks tasanduslaadimised või hoolduslaadimised.

Tootja deklareerib, et katse ajal ei ole toimunud erilaadimise menetlust.

Laadimise lõpetamise kriteerium

Laadimine lõpetamise kriteerium vastab 12-tunnisele laadimisajale, v.a juhul, kui pardaseadmed osutavad juhile selgelt, et elektrisalvesti pole veel täielikult laetud.

Sel juhul maksimaalne laadimisaeg = 3 × aku väidetav mahutavus (Wh)/laadimisvõimsus (W).

3.1.2.5.   Katsemenetlus

| 3.1.2.5.1. | Sõiduk käivitatakse juhile tavakasutuseks ette nähtud vahenditega. Esimene tsükkel algab sõiduki käivitamisega. |
| --- | --- |

3.1.2.5.1.

Sõiduk käivitatakse juhile tavakasutuseks ette nähtud vahenditega. Esimene tsükkel algab sõiduki käivitamisega.

| 3.1.2.5.2. | Punktides 3.1.2.5.2.1 või 3.1.2.5.2.2 kirjeldatud katsemenetlusi kasutatakse 6. liites sätestatud I tüübi katsemenetluse kohaselt. |
| --- | --- |

3.1.2.5.2.

Punktides 3.1.2.5.2.1 või 3.1.2.5.2.2 kirjeldatud katsemenetlusi kasutatakse 6. liites sätestatud I tüübi katsemenetluse kohaselt.

| 3.1.2.5.2.1. | Proovi võtmine algab enne sõiduki käivitamise alustamist või selle ajal ja lõpeb kohaldatava I tüübi katsetsükli viimase tühikäigu lõppemisel (proovivõtu lõpp). |
| --- | --- |

3.1.2.5.2.1.

Proovi võtmine algab enne sõiduki käivitamise alustamist või selle ajal ja lõpeb kohaldatava I tüübi katsetsükli viimase tühikäigu lõppemisel (proovivõtu lõpp).

| 3.1.2.5.2.2. | Proovi võtmine algab enne sõiduki käivitamise alustamist või selle ajal ning jätkub mitme korduva katsetsükli jooksul. See lõpeb esimese kohaldatava I tüübi katsetsükli viimase tühikäiguperioodi lõpus, kui aku on jõudnud allpool kirjeldatud kriteeriumide kohaselt minimaalselt laetud olekusse (proovivõtu lõpp):






  3.1.2.5.2.2.1. | elektrienergia bilanssi Q (Ah) mõõdetakse iga kombineeritud tsükli järel, kasutades käesoleva eeskirja VII lisa 3. liite 2. alaliites kirjeldatud menetlust, ning seda kasutatakse aku minimaalselt laetud olekusse jõudmise määramiseks; |
| --- | --- | --- |

3.1.2.5.2.2.

Proovi võtmine algab enne sõiduki käivitamise alustamist või selle ajal ning jätkub mitme korduva katsetsükli jooksul. See lõpeb esimese kohaldatava I tüübi katsetsükli viimase tühikäiguperioodi lõpus, kui aku on jõudnud allpool kirjeldatud kriteeriumide kohaselt minimaalselt laetud olekusse (proovivõtu lõpp):

3.1.2.5.2.2.1.

elektrienergia bilanssi Q (Ah) mõõdetakse iga kombineeritud tsükli järel, kasutades käesoleva eeskirja VII lisa 3. liite 2. alaliites kirjeldatud menetlust, ning seda kasutatakse aku minimaalselt laetud olekusse jõudmise määramiseks;

| 3.1.2.5.2.2.2. | aku on jõudnud kombineeritud tsükli N vältel minimaalselt laetud olekusse, kui elektrienergia bilanss Q kombineeritud tsüklis N+1 ei ületa 3 protsenti laetusest, väljendatuna protsentides aku nimimahust [Ah] selle maksimaalselt laetud olekus, mille tootja on deklareerinud. Tootja taotlusel võib teha täiendavaid katsetsükleid ning lisada nende tulemused punktides 3.1.2.5.5. ja 3.1.4.2. osutatud arvutustesse, tingimusel et iga täiendava katsetsükli puhul näitab energiabilanss Q eelmisest katsetsüklist väiksemat aku tühjenemist; |
| --- | --- |

3.1.2.5.2.2.2.

aku on jõudnud kombineeritud tsükli N vältel minimaalselt laetud olekusse, kui elektrienergia bilanss Q kombineeritud tsüklis N+1 ei ületa 3 protsenti laetusest, väljendatuna protsentides aku nimimahust [Ah] selle maksimaalselt laetud olekus, mille tootja on deklareerinud. Tootja taotlusel võib teha täiendavaid katsetsükleid ning lisada nende tulemused punktides 3.1.2.5.5. ja 3.1.4.2. osutatud arvutustesse, tingimusel et iga täiendava katsetsükli puhul näitab energiabilanss Q eelmisest katsetsüklist väiksemat aku tühjenemist;

| 3.1.2.5.2.2.3. | iga tsükli järel on lubatud kuni kümneminutiline periood kütuseaurude eraldumiseks. Selleks ajaks tuleb mootor välja lülitada. |
| --- | --- |

3.1.2.5.2.2.3.

iga tsükli järel on lubatud kuni kümneminutiline periood kütuseaurude eraldumiseks. Selleks ajaks tuleb mootor välja lülitada.

| 3.1.2.5.3. | Sõidukeid katsetatakse vastavalt 6. liitele. |
| --- | --- |

3.1.2.5.3.

Sõidukeid katsetatakse vastavalt 6. liitele.

| 3.1.2.5.4. | Heitgaase analüüsitakse vastavalt II lisa sätetele. |
| --- | --- |

3.1.2.5.4.

Heitgaase analüüsitakse vastavalt II lisa sätetele.

| 3.1.2.5.5. | Katsetulemusi võrreldakse määruse (EL) nr 168/2013 VI lisas ette nähtud piirnormidega ning arvutatakse välja iga saasteaine keskmine heitkogus milligrammides kilomeetri kohta tingimuse A puhul (M1i).
  Kui katsetamine toimub punkti 3.1.2.5.2.1 kohaselt, on M1i kombineeritud tsükli ühe üksiktsükli tulemus.
  Kui katse tehakse punkti 3.1.2.5.2.2 kohaselt, siis peab iga kombineeritud tsükli (M1ia) katsetulemus, mis on korrutatud asjakohase halvendusteguriga ja Ki teguritega, olema väiksem kui määruse (EL) nr 168/2013 VI lisa A osas esitatud piirnormid. Punktis 3.1.4 esitatud arvutuse puhul määratakse M1i järgmiselt:

  valem Ap 11-1:




  kus:







  i | : | saasteaine |
| --- | --- | --- | --- |
| a | : | katsetsükkel |

3.1.2.5.5.

Katsetulemusi võrreldakse määruse (EL) nr 168/2013 VI lisas ette nähtud piirnormidega ning arvutatakse välja iga saasteaine keskmine heitkogus milligrammides kilomeetri kohta tingimuse A puhul (M1i).

Kui katsetamine toimub punkti 3.1.2.5.2.1 kohaselt, on M1i kombineeritud tsükli ühe üksiktsükli tulemus.

Kui katse tehakse punkti 3.1.2.5.2.2 kohaselt, siis peab iga kombineeritud tsükli (M1ia) katsetulemus, mis on korrutatud asjakohase halvendusteguriga ja Ki teguritega, olema väiksem kui määruse (EL) nr 168/2013 VI lisa A osas esitatud piirnormid. Punktis 3.1.4 esitatud arvutuse puhul määratakse M1i järgmiselt:

valem Ap 11-1:

Formula

kus:

i

:

saasteaine

a

:

katsetsükkel

3.1.3.   Tingimus B

3.1.3.1.   Sõiduki ettevalmistamine

Sõiduki ettevalmistamiseks tuleb sellega läbida kohaldatav I tüübi sõidutsükkel 6. liites ette nähtud viisil.

3.1.3.2.   Sõiduki elektrilise energia- / voolusalvestusseade tühjendatakse sõitmise käigus (katserajal, šassiidünamomeetril jne):

| a) | püsikiirusel 50 km/h, kuni elektrilise hübriidsõiduki kütust tarbiv mootor käivitub, või |
| --- | --- |

a)

püsikiirusel 50 km/h, kuni elektrilise hübriidsõiduki kütust tarbiv mootor käivitub, või

| b) | kui sõiduk ei suuda saavutada püsikiirust 50 km/h ilma kütust tarbiva mootori käivitumiseta, tuleb kiirust vähendada seni, kuni sõiduk sõidab sellisel madalamal püsikiirusel, mille puhul kütust tarbiv mootor enne kindlaks määratud aja või vahemaa (määravad tehniline teenistus ja tootja) läbimist ei käivitu, või |
| --- | --- |

b)

kui sõiduk ei suuda saavutada püsikiirust 50 km/h ilma kütust tarbiva mootori käivitumiseta, tuleb kiirust vähendada seni, kuni sõiduk sõidab sellisel madalamal püsikiirusel, mille puhul kütust tarbiv mootor enne kindlaks määratud aja või vahemaa (määravad tehniline teenistus ja tootja) läbimist ei käivitu, või

| c) | tootja soovituse kohaselt. |
| --- | --- |

c)

tootja soovituse kohaselt.

Kütust tarbiv mootor tuleb seisata 10 sekundi jooksul pärast selle automaatset käivitumist.

3.1.3.3.   Eelkonditsioneerimise ja järgneva katsetuse vahelisel ajal tuleb sõidukit hoida ruumis, mille temperatuur püsib suhteliselt ühtlane vahemikus 293,2–303,2 K (20–30 °C). Kõnealune konditsioneerimine peab kestma vähemalt kuus tundi, kuni mootoriõli temperatuur ja jahutusvedelik (kui see on olemas) saavutavad ruumi temperatuuri ± 2 K.

3.1.3.4.   Katsemenetlus

| 3.1.3.4.1. | Sõiduk käivitatakse juhile tavakasutuseks ette nähtud vahenditega. Esimene tsükkel algab sõiduki käivitamise alustamise hetkest. |
| --- | --- |

3.1.3.4.1.

Sõiduk käivitatakse juhile tavakasutuseks ette nähtud vahenditega. Esimene tsükkel algab sõiduki käivitamise alustamise hetkest.

| 3.1.3.4.2. | Proovi võtmine algab enne sõiduki käivitamise alustamist või selle ajal ja lõpeb kohaldatava I tüübi katsetsükli viimase tühikäigu lõppemisel (proovivõtu lõpp). |
| --- | --- |

3.1.3.4.2.

Proovi võtmine algab enne sõiduki käivitamise alustamist või selle ajal ja lõpeb kohaldatava I tüübi katsetsükli viimase tühikäigu lõppemisel (proovivõtu lõpp).

| 3.1.3.4.3. | Sõidukeid katsetatakse vastavalt 6. liitele. |
| --- | --- |

3.1.3.4.3.

Sõidukeid katsetatakse vastavalt 6. liitele.

| 3.1.3.4.4. | Heitgaase analüüsitakse vastavalt II lisale. |
| --- | --- |

3.1.3.4.4.

Heitgaase analüüsitakse vastavalt II lisale.

3.1.3.5.   Katsetulemusi võrreldakse määruse (EL) nr 168/2013 VI lisa A osas ettenähtud piirnormidega ning arvutatakse välja iga saasteaine keskmine heitkogus tingimuse B puhul (M2i). Katsetulemused M2i, mis on korrutatud asjakohase halvendusteguri ja Ki teguritega, peavad olema väiksemad määruse (EL) nr 168/2013 VI lisa A osas esitatud piirnormidest.

3.1.4.   Katsetulemused

3.1.4.1.   Katsetamine vastavalt punktile 3.1.2.5.2.1

Kaalutud väärtused aruandluse jaoks arvutatakse järgmiselt:

valem Ap 11-2:

Formula

kus:

| Mi | = | saasteaine i heite mass (mg/kg); |
| --- | --- | --- |
| M1i | = | saasteaine i heite punkti 3.1.2.5.5 kohaselt arvutatud keskmine mass (mg/kg) täislaetud elektrilise energia- / voolusalvestusseadmega; |
| M2i | = | saasteaine i heite punkti 3.1.3.5 kohaselt arvutatud keskmine mass (mg/km) minimaalselt laetud elektrilise energia- / voolusalvestusseadmega (mahtuvuse maksimaalsel tühjendusastmel); |
| De | = | sõiduki ühe laadimisega läbitav vahemaa, mis määratakse kindlaks vastavalt VII lisa 3. liite 3. alaliites kirjeldatud menetlusele, mille puhul tootja peab looma võimaluse mõõtmise sooritamiseks sõiduki töötamisel puhtelektrilises režiimis; |
| Dav | = | keskmine vahemaa kahe akulaadimise vahel, mis on järgmine:






  — | 4 km sõidukitel mootori töömahuga < 150 cm3; |

Mi

=

saasteaine i heite mass (mg/kg);

M1i

=

saasteaine i heite punkti 3.1.2.5.5 kohaselt arvutatud keskmine mass (mg/kg) täislaetud elektrilise energia- / voolusalvestusseadmega;

M2i

=

saasteaine i heite punkti 3.1.3.5 kohaselt arvutatud keskmine mass (mg/km) minimaalselt laetud elektrilise energia- / voolusalvestusseadmega (mahtuvuse maksimaalsel tühjendusastmel);

De

=

sõiduki ühe laadimisega läbitav vahemaa, mis määratakse kindlaks vastavalt VII lisa 3. liite 3. alaliites kirjeldatud menetlusele, mille puhul tootja peab looma võimaluse mõõtmise sooritamiseks sõiduki töötamisel puhtelektrilises režiimis;

Dav

=

keskmine vahemaa kahe akulaadimise vahel, mis on järgmine:

—

4 km sõidukitel mootori töömahuga < 150 cm3;

| — | 6 km sõidukitel mootori töömahuga ≥ 150 cm3 ja vmax < 130 km/h; |
| --- | --- |

—

6 km sõidukitel mootori töömahuga ≥ 150 cm3 ja vmax < 130 km/h;

| — | 10 km sõidukitel mootori töömahuga ≥ 150 cm3 ja vmax ≥ 130 km/h. |
| --- | --- |

—

10 km sõidukitel mootori töömahuga ≥ 150 cm3 ja vmax ≥ 130 km/h.

3.1.4.2.   Katsetamine vastavalt punktile 3.1.2.5.2.2

Teatise jaoks arvutatakse kaalutud väärtused järgmiselt:

valem Ap 11-3

Formula

kus:

| Mi | = | saasteaine i heite mass (mg/km); |
| --- | --- | --- |
| M1i | = | saasteaine i heite punkti 3.1.2.5.5 kohaselt arvutatud keskmine mass (mg/km) täislaetud elektrilise energia- / voolusalvestusseadmega; |
| M2i | = | saasteaine i heite punkti 3.1.3.5 kohaselt arvutatud keskmine mass (mg/km) minimaalselt laetud elektrilise energia- / voolusalvestusseadmega (mahtuvuse maksimaalsel tühjendusastmel); |
| Dovc | = | väliselt laetava sõiduki ühe laadimisega läbitav vahemaa vastavalt VII lisa 3. liite 3 alaliites kirjeldatud menetlusele; |
| Dav | = | keskmine vahemaa kahe akulaadimise vahel, mis on järgmine:






  — | 4 km sõidukitel mootori töömahuga < 150 cm3; |

Mi

=

saasteaine i heite mass (mg/km);

M1i

=

saasteaine i heite punkti 3.1.2.5.5 kohaselt arvutatud keskmine mass (mg/km) täislaetud elektrilise energia- / voolusalvestusseadmega;

M2i

=

saasteaine i heite punkti 3.1.3.5 kohaselt arvutatud keskmine mass (mg/km) minimaalselt laetud elektrilise energia- / voolusalvestusseadmega (mahtuvuse maksimaalsel tühjendusastmel);

Dovc

=

väliselt laetava sõiduki ühe laadimisega läbitav vahemaa vastavalt VII lisa 3. liite 3 alaliites kirjeldatud menetlusele;

Dav

=

keskmine vahemaa kahe akulaadimise vahel, mis on järgmine:

—

4 km sõidukitel mootori töömahuga < 150 cm3;

| — | 6 km sõidukitel mootori töömahuga ≥ 150 cm3 ja vmax < 130 km/h; |
| --- | --- |

—

6 km sõidukitel mootori töömahuga ≥ 150 cm3 ja vmax < 130 km/h;

| — | 10 km sõidukitel mootori töömahuga ≥ 150 cm3 ja vmax ≥ 130 km/h. |
| --- | --- |

—

10 km sõidukitel mootori töömahuga ≥ 150 cm3 ja vmax ≥ 130 km/h.

3.2.   Väliselt laetavad ilma töörežiimi lülitita sõidukid

3.2.1.   Järgmistel tingimustel tehakse kaks katset.

3.2.1.1.   Tingimus A: katsetatakse täielikult laetud elektrilise energia- / voolusalvestusseadmega.

3.2.1.2.   Tingimus B: katse viiakse läbi elektrilise energia- / voolusalvestusseadmega, mis on minimaalselt laetud (mahtuvuse maksimaalsel tühjendusastmel).

3.2.1.3.   Töörežiimi lüliti seatakse tabelis Ap 11-2 toodud asendisse.

Tabel Ap 11-2

Teatmetabel tingimuse A või B määramiseks sõltuvalt hübriidsõiduki kontseptsioonist ja hübriidrežiimi valiku lüliti asendist

| | Hübriidrežiimid | — | Ainult elektriline |
| --- | --- | --- | --- |

Hübriidrežiimid

—

Ainult elektriline

| — | Hübriid |
| --- | --- |

—

Hübriid

| — | Ainult kütust tarbiv |
| --- | --- |

—

Ainult kütust tarbiv

| — | Hübriid |
| --- | --- |

—

Hübriid

| — | Ainult elektriline |
| --- | --- |

—

Ainult elektriline

| — | Ainult kütust tarbiv |
| --- | --- |

—

Ainult kütust tarbiv

| — | Hübriid |
| --- | --- |

—

Hübriid

| — | Hübriidrežiim (3) |
| --- | --- |

—

Hübriidrežiim (3)

| — | Hübriidrežiim m1 |
| --- | --- |

—

Hübriidrežiim m1

Aku laetuse olek

Lüliti sees

Lüliti sees

Lüliti sees

Lüliti sees

Tingimus A

Täielikult laetud

Hübriid

Hübriid

Peamiselt elektriline hübriidrežiim (4)

Hübriid

Tingimus B

Minimaalselt laetud

Kütust tarbiv

Kütust tarbiv

Peamiselt kütust tarbiv režiim (5)

Hübriid

3.2.2.   Tingimus A

3.2.2.1.   Kui sõiduki ühe laadimisega puhtelektriliselt läbitav vahemaa on ühest terviktsüklist pikem, võib tootja taotluse korral läbi viia I tüübi katse puhtelektrilises režiimis. Sel juhul võib punktis 3.2.2.3.1 või 3.2.2.3.2 ette nähtud mootori eelkonditsioneerimise ära jätta.

3.2.2.2.   Toiming algab elektrilise energia- / voolusalvestusseadme tühjendamisega sõiduki liikumisel (katserajal, šassiidünamomeetril jne) ühtlase kiirusega 70 ± 5 % sõiduki suurimast valmistajakiirusest, mis määratakse kindlaks X lisa 1. liites kirjeldatud katsemenetluse kohaselt, nii et töörežiimi lüliti on täieliku elektrilise sõidurežiimi asendis.

Tühjendamine peatatakse ühel järgmistest tingimustest:

| a) | kui sõiduk ei ole võimeline liikuma kiirusega 65 % 30 minuti maksimumkiirusest; |
| --- | --- |

a)

kui sõiduk ei ole võimeline liikuma kiirusega 65 % 30 minuti maksimumkiirusest;

| b) | kui sõiduki standardsed pardaseadmed osutavad juhile, et sõiduk tuleb peatada; |
| --- | --- |

b)

kui sõiduki standardsed pardaseadmed osutavad juhile, et sõiduk tuleb peatada;

| c) | pärast 100 km. |
| --- | --- |

c)

pärast 100 km.

Kui sõidukil puudub puhtelektriline režiim, tuleb elektrisalvesti tühjendamiseks sõita sõidukiga (katserajal, šassiidünamomeetril jne):

| a) | püsikiirusel 50 km/h, kuni elektrilise hübriidsõiduki kütust tarbiv mootor käivitub, või |
| --- | --- |

a)

püsikiirusel 50 km/h, kuni elektrilise hübriidsõiduki kütust tarbiv mootor käivitub, või

| b) | kui sõiduk ei suuda saavutada püsikiirust 50 km/h ilma kütust tarbiva mootori käivitumiseta, tuleb kiirust vähendada seni, kuni sõiduk sõidab sellisel madalamal püsikiirusel, mille puhul kütust tarbiv mootor enne kindlaks määratud aja või vahemaa (määravad tehniline teenistus ja tootja) läbimist ei käivitu, või |
| --- | --- |

b)

kui sõiduk ei suuda saavutada püsikiirust 50 km/h ilma kütust tarbiva mootori käivitumiseta, tuleb kiirust vähendada seni, kuni sõiduk sõidab sellisel madalamal püsikiirusel, mille puhul kütust tarbiv mootor enne kindlaks määratud aja või vahemaa (määravad tehniline teenistus ja tootja) läbimist ei käivitu, või

| c) | tootja soovituse kohaselt. |
| --- | --- |

c)

tootja soovituse kohaselt.

Kütust tarbiv mootor tuleb seisata 10 sekundi jooksul pärast selle automaatset käivitumist. Kui tootja suudab tõendada tehnilisele teenistusele kinnitusasutust rahuldaval viisil, et sõiduk ei ole füüsiliselt suuteline saavutama 30 minuti kiirust, võib erandina kasutada selle asemel 15 minuti maksimumkiirust.

3.2.2.3.   Sõiduki ettevalmistamine

3.2.2.4.   Eelkonditsioneerimise ja järgneva katsetuse vahelisel ajal tuleb sõidukit hoida ruumis, mille temperatuur püsib suhteliselt ühtlane vahemikus 293,2–303,2 K (20–3 °C). Nimetatud eelkonditsioneerimine peab kestma vähemalt kuus tundi ja jätkuma, kuni mootoriõli ja jahutusvedeliku (kui on olemas) temperatuurid ühtlustuvad ruumitemperatuuriga ± 2 K piires ja elektrilise energia- / voolusalvestusseade on punktis 3.2.2.5 kirjeldatud laadimise tulemusel täielikult laetud.

3.2.2.5.   Kütuseaurude eraldumise ajal laaditakse sõiduki elektrilise energia- / voolusalvestusseade kas:

| a) | pardalaadijaga (kui see on paigaldatud) või |
| --- | --- |

a)

pardalaadijaga (kui see on paigaldatud) või

| b) | tootja soovitatud välise laadijaga, kasutades tavapärast üleöö-laadimismenetlust. |
| --- | --- |

b)

tootja soovitatud välise laadijaga, kasutades tavapärast üleöö-laadimismenetlust.

See menetlus välistab kõik erilaadimiste tüübid, mida võidakse automaatselt või käsitsi algatada, näiteks tasanduslaadimised või hoolduslaadimised.

Tootja deklareerib, et katse ajal ei ole toimunud erilaadimise menetlust.

| c) | Laadimise lõpetamise kriteerium |
| --- | --- |

c)

Laadimise lõpetamise kriteerium

Laadimine lõpetamise kriteerium vastab 12-tunnisele laadimisajale, v.a juhul, kui pardaseadmed osutavad juhile selgelt, et elektrisalvesti pole veel täielikult laetud.

Sel juhul maksimaalne laadimisaeg = 3 × aku väidetav mahutavus (Wh) / laadimisvõimsus (W).

3.2.2.6.   Katsemenetlus

| 3.2.2.6.1. | Sõiduk käivitatakse juhile tavakasutuseks ette nähtud vahenditega. Esimene tsükkel algab sõiduki käivitamise alustamise hetkest. |
| --- | --- |

3.2.2.6.1.

Sõiduk käivitatakse juhile tavakasutuseks ette nähtud vahenditega. Esimene tsükkel algab sõiduki käivitamise alustamise hetkest.

| 3.2.2.6.1.1. | Proovi võtmine algab enne sõiduki käivitamise alustamist või selle ajal ja lõpeb kohaldatava I tüübi katsetsükli viimase tühikäigu lõppemisel (proovivõtu lõpp). |
| --- | --- |

3.2.2.6.1.1.

Proovi võtmine algab enne sõiduki käivitamise alustamist või selle ajal ja lõpeb kohaldatava I tüübi katsetsükli viimase tühikäigu lõppemisel (proovivõtu lõpp).

| 3.2.2.6.1.2. | Proovi võtmine algab enne sõiduki käivitamise alustamist või selle ajal ning jätkub mitme korduva katsetsükli jooksul. See lõpeb esimese kohaldatava I tüübi katsetsükli viimase tühikäiguperioodi lõpus, kui aku on jõudnud allpool kirjeldatud kriteeriumide kohaselt minimaalselt laetud olekusse (proovivõtu lõpp):






  3.2.2.6.1.2.1. | Elektrienergia bilanssi Q (Ah) mõõdetakse iga kombineeritud tsükli järel, kasutades käesoleva eeskirja VII lisa 3. liite 2. alaliites kirjeldatud menetlust, ning seda kasutatakse aku minimaalselt laetud olekusse jõudmise määramiseks. |
| --- | --- | --- |

3.2.2.6.1.2.

Proovi võtmine algab enne sõiduki käivitamise alustamist või selle ajal ning jätkub mitme korduva katsetsükli jooksul. See lõpeb esimese kohaldatava I tüübi katsetsükli viimase tühikäiguperioodi lõpus, kui aku on jõudnud allpool kirjeldatud kriteeriumide kohaselt minimaalselt laetud olekusse (proovivõtu lõpp):

3.2.2.6.1.2.1.

Elektrienergia bilanssi Q (Ah) mõõdetakse iga kombineeritud tsükli järel, kasutades käesoleva eeskirja VII lisa 3. liite 2. alaliites kirjeldatud menetlust, ning seda kasutatakse aku minimaalselt laetud olekusse jõudmise määramiseks.

| 3.2.2.6.1.2.2. | Aku on jõudnud kombineeritud tsükli N vältel minimaalselt laetud olekusse, kui elektrienergia bilanss kombineeritud tsüklis N+1 ei ületa 3 protsenti laetusest, väljendatuna protsentides aku nimimahust (Ah) selle maksimaalselt laetud olekus, mille tootja on deklareerinud. Tootja taotlusel võib teha täiendavaid katsetsükleid ning lisada nende tulemused punktides 3.2.2.7. ja 3.2.4.3. osutatud arvutustesse, tingimusel et iga täiendava katsetsükli puhul näitab energiabilanss eelmisest katsetsüklist väiksemat aku tühjenemist. |
| --- | --- |

3.2.2.6.1.2.2.

Aku on jõudnud kombineeritud tsükli N vältel minimaalselt laetud olekusse, kui elektrienergia bilanss kombineeritud tsüklis N+1 ei ületa 3 protsenti laetusest, väljendatuna protsentides aku nimimahust (Ah) selle maksimaalselt laetud olekus, mille tootja on deklareerinud. Tootja taotlusel võib teha täiendavaid katsetsükleid ning lisada nende tulemused punktides 3.2.2.7. ja 3.2.4.3. osutatud arvutustesse, tingimusel et iga täiendava katsetsükli puhul näitab energiabilanss eelmisest katsetsüklist väiksemat aku tühjenemist.

| 3.2.2.6.1.2.3. | Iga tsükli järel on lubatud kuni kümneminutiline periood kütuseaurude eraldumiseks. Selleks ajaks tuleb mootor välja lülitada. |
| --- | --- |

3.2.2.6.1.2.3.

Iga tsükli järel on lubatud kuni kümneminutiline periood kütuseaurude eraldumiseks. Selleks ajaks tuleb mootor välja lülitada.

| 3.2.2.6.2. | Sõidukit käitatakse vastavalt 6. liitele. |
| --- | --- |

3.2.2.6.2.

Sõidukit käitatakse vastavalt 6. liitele.

| 3.2.2.6.3. | Heitgaase analüüsitakse vastavalt II lisale. |
| --- | --- |

3.2.2.6.3.

Heitgaase analüüsitakse vastavalt II lisale.

3.2.2.7.   Katsetulemusi võrreldakse määruse (EL) nr 168/2013 VI lisa A osas sätestatud piirnormidega ning arvutatakse välja iga saasteaine keskmine heitkogus (mg/km) tingimuse A puhul (M1i).

Iga kombineeritud tsükli (M1ia) katsetulemus, mis on korrutatud asjakohase halvendusteguriga ja Ki teguritega, peab olema väiksem kui määruse (EL) nr 168/2013 VI lisa A või B osas esitatud piirnormid. Punktis 3.2.4 esitatud arvutuse jaoks määratakse M1i valemi Ap 11-1 abil.

3.2.3.   Tingimus B

3.2.3.1.   Sõiduki ettevalmistamine

Sõiduki ettevalmistamiseks tuleb sellega läbida kohaldatav I tüübi sõidutsükkel 6. liites ette nähtud viisil.

3.2.3.2.   Sõiduki elektrilise energia- / voolusalvestusseade tühjendatakse vastavalt punktile 3.2.2.2.

3.2.3.3.   Ettevalmistuse ja järgneva katsetuse vahelisel ajal tuleb sõidukit hoida ruumis, mille temperatuur püsib suhteliselt ühtlane vahemikus 293,2 – 303,2 K (20–30 °C). Kõnealune konditsioneerimine peab kestma vähemalt kuus tundi, kuni mootoriõli temperatuur ja jahutusvedelik (kui see on olemas) saavutavad ruumi temperatuuri ± 2 K.

3.2.3.4.   Katsemenetlus

| 3.2.3.4.1. | Sõiduk käivitatakse juhile tavakasutuseks ette nähtud vahenditega. Esimene tsükkel algab sõiduki käivitamise alustamise hetkest. |
| --- | --- |

3.2.3.4.1.

Sõiduk käivitatakse juhile tavakasutuseks ette nähtud vahenditega. Esimene tsükkel algab sõiduki käivitamise alustamise hetkest.

| 3.2.3.4.2. | Proovi võtmine algab enne sõiduki käivitamise alustamist või selle ajal ja lõpeb kohaldatava I tüübi katsetsükli viimase tühikäigu lõppemisel (proovivõtu lõpp). |
| --- | --- |

3.2.3.4.2.

Proovi võtmine algab enne sõiduki käivitamise alustamist või selle ajal ja lõpeb kohaldatava I tüübi katsetsükli viimase tühikäigu lõppemisel (proovivõtu lõpp).

| 3.2.3.4.3. | Sõidukit käitatakse vastavalt 6. liitele. |
| --- | --- |

3.2.3.4.3.

Sõidukit käitatakse vastavalt 6. liitele.

| 3.2.3.4.4. | Heitgaase analüüsitakse vastavalt II lisale. |
| --- | --- |

3.2.3.4.4.

Heitgaase analüüsitakse vastavalt II lisale.

3.2.3.5.   Katsetulemusi võrreldakse määruse (EL) nr 168/2013 VI lisas ette nähtud piirnormidega ning arvutatakse välja iga saasteaine keskmine heitkogus tingimuse B puhul (M2i). Katsetulemused M2i, mis on korrutatud asjakohase halvendusteguriga ja Ki teguritega, peavad olema väiksemad määruse (EL) nr 168/2013 VI lisas esitatud piirnormidest.

3.2.4.   Katsetulemused

| 3.2.4.1. | Katsetamine vastavalt punktile 3.2.2.6.2.1
  Teatise jaoks arvutatakse kaalutud väärtused valemi Ap 11-2 kohaselt,
  kus:







  Mi | = | saasteaine i heite mass (mg/km); |
| --- | --- | --- | --- |
| M1i | = | saasteaine i heite punkti 3.2.2.7 kohaselt arvutatud keskmine mass (mg/km) täislaetud elektrilise energia- / voolusalvestusseadmega; |
| M2i | = | saasteaine i heite punkti 3.2.3.5 kohaselt arvutatud keskmine mass (mg/km) minimaalselt laetud elektrilise energia- / voolusalvestusseadmega (mahtuvuse maksimaalsel tühjendusastmel); |
| De | = | sõiduki ühe laadimisega läbitav vahemaa vastavalt VII lisa 3.3 liitele, kui lüliti on puhtelektrilise režiimi asendis. Kui puhtelektrilise režiimi asend puudub, peab tootja looma võimaluse mõõtmise sooritamiseks sõiduki töötamisel puhtelektrilises režiimis. |
| Dav | = | keskmine vahemaa kahe akulaadimise vahel, mis on järgmine:






  — | 4 km sõidukitel mootori töömahuga < 150 cm3; |

3.2.4.1.

Katsetamine vastavalt punktile 3.2.2.6.2.1

Teatise jaoks arvutatakse kaalutud väärtused valemi Ap 11-2 kohaselt,

kus:

Mi

=

saasteaine i heite mass (mg/km);

M1i

=

saasteaine i heite punkti 3.2.2.7 kohaselt arvutatud keskmine mass (mg/km) täislaetud elektrilise energia- / voolusalvestusseadmega;

M2i

=

saasteaine i heite punkti 3.2.3.5 kohaselt arvutatud keskmine mass (mg/km) minimaalselt laetud elektrilise energia- / voolusalvestusseadmega (mahtuvuse maksimaalsel tühjendusastmel);

De

=

sõiduki ühe laadimisega läbitav vahemaa vastavalt VII lisa 3.3 liitele, kui lüliti on puhtelektrilise režiimi asendis. Kui puhtelektrilise režiimi asend puudub, peab tootja looma võimaluse mõõtmise sooritamiseks sõiduki töötamisel puhtelektrilises režiimis.

Dav

=

keskmine vahemaa kahe akulaadimise vahel, mis on järgmine:

—

4 km sõidukitel mootori töömahuga < 150 cm3;

| — | 6 km sõidukitel mootori töömahuga ≥ 150 cm3 ja vmax < 130 km/h; |
| --- | --- |

—

6 km sõidukitel mootori töömahuga ≥ 150 cm3 ja vmax < 130 km/h;

| — | 10 km sõidukitel mootori töömahuga ≥ 150 cm3 ja vmax ≥ 130 km/h. |
| --- | --- |

—

10 km sõidukitel mootori töömahuga ≥ 150 cm3 ja vmax ≥ 130 km/h.

| 3.2.4.2. | Katsetamine vastavalt punktile 3.2.2.6.2.2
  Teatise jaoks arvutatakse kaalutud väärtused valemi Ap 11-3 kohaselt,
  kus:







  Mi | = | saasteaine i heite mass (mg/km); |
| --- | --- | --- | --- |
| M1i | = | saasteaine i heite punkti 3.2.2.7 kohaselt arvutatud keskmine mass (mg/km) täislaetud elektrilise energia- / voolusalvestusseadmega; |
| M2i | = | saasteaine i heite punkti 3.2.3.5 kohaselt arvutatud keskmine mass (mg/km) minimaalselt laetud elektrilise energia- / voolusalvestusseadmega (mahtuvuse maksimaalsel tühjendusastmel); |
| Dovc | = | väliselt laetava sõiduki ühe laadimisega läbitav vahemaa vastavalt VII lisa 3.3 liites kirjeldatud menetlusele; |
| Dav | = | keskmine vahemaa kahe akulaadimise vahel, mis on järgmine:






  — | 4 km sõidukitel mootori töömahuga < 150 cm3; |

3.2.4.2.

Katsetamine vastavalt punktile 3.2.2.6.2.2

Teatise jaoks arvutatakse kaalutud väärtused valemi Ap 11-3 kohaselt,

kus:

Mi

=

saasteaine i heite mass (mg/km);

M1i

=

saasteaine i heite punkti 3.2.2.7 kohaselt arvutatud keskmine mass (mg/km) täislaetud elektrilise energia- / voolusalvestusseadmega;

M2i

=

saasteaine i heite punkti 3.2.3.5 kohaselt arvutatud keskmine mass (mg/km) minimaalselt laetud elektrilise energia- / voolusalvestusseadmega (mahtuvuse maksimaalsel tühjendusastmel);

Dovc

=

väliselt laetava sõiduki ühe laadimisega läbitav vahemaa vastavalt VII lisa 3.3 liites kirjeldatud menetlusele;

Dav

=

keskmine vahemaa kahe akulaadimise vahel, mis on järgmine:

—

4 km sõidukitel mootori töömahuga < 150 cm3;

| — | 6 km sõidukitel mootori töömahuga ≥ 150 cm3 ja vmax < 130 km/h; |
| --- | --- |

—

6 km sõidukitel mootori töömahuga ≥ 150 cm3 ja vmax < 130 km/h;

| — | 10 km sõidukitel mootori töömahuga ≥ 150 cm3 ja vmax ≥ 130 km/h. |
| --- | --- |

—

10 km sõidukitel mootori töömahuga ≥ 150 cm3 ja vmax ≥ 130 km/h.

3.3.   Välise laadimisvõimaluseta ja ilma töörežiimi lülitita sõidukid

3.3.1.   Neid sõidukeid katsetatakse vastavalt 6. liitele.

3.3.2.   Eelkonditsioneerimiseks tehakse ilma kütuseaurude eraldumiseta läbi vähemalt kaks järjestikust täielikku sõidutsüklit.

3.3.3.   Sõidukit käitatakse vastavalt 6. liitele.

3.4.   Välise laadimisvõimaluseta ja töörežiimi lülitiga sõidukid

3.4.1.   Neid sõidukeid eelkonditsioneeritakse ja katsetatakse hübriidrežiimis vastavalt II lisale. Kui saadaval on mitu hübriidrežiimi, viiakse katse läbi režiimis, mis rakendub pärast süütevõtme keeramist automaatselt (normaalrežiim). Tootja esitatud teabe alusel veendub tehniline teenistus, et kõigis hübriidrežiimides järgitakse piirnorme.

3.4.2.   Eelkonditsioneerimiseks tehakse ilma kütuseaurude eraldumiseta läbi vähemalt kaks järjestikust täielikku kohaldatavat sõidutsüklit.

3.4.3.   Sõidukeid katsetatakse vastavalt II lisale.

---

(1)  Nimetatakse ka „väliselt laetavaks”.

(2)  Nimetatakse ka „väliselt mittelaetavaks”.

(3)  Näiteks: spordi-, säästu-, linnasõidu-, linnavälise sõidu vms asend.

(4)  Peamiselt elektriline hübriidrežiim: hübriidrežiim, mille kõrgeimat elektrikulu kõigi valitavate hübriidrežiimide seas on võimalik tõendada katsetamisel kooskõlas ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 101 10. lisa punkti 4 tingimusega A, mis tehakse kindlaks tootja esitatud andmete alusel ja kokkuleppel tehnilise teenistusega.

(5)  Peamiselt kütust tarbiv režiim: hübriidrežiim, mille kõrgeimat kütusekulu kõigi valitavate hübriidrežiimide seas on võimalik tõendada katsetamisel kooskõlas ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 101 10. lisa punkti 4 tingimusega B, mis tehakse kindlaks tootja esitatud andmete alusel ja kokkuleppel tehnilise teenistusega.

12. liide

I tüübi katsemenetlus veeldatud naftagaasil, maagaasil/biometaanil, vesiniku ja maagaasi segul või vesinikul töötavate L-kategooria sõidukite jaoks

1.   Sissejuhatus

| 1.1. | Käesolevas liites kirjeldatakse veeldatud naftagaasi, maagaasi/biometaani, vesiniku ja maagaasi segu või vesiniku katsetamise erinõudeid tüübikinnituse saamiseks alternatiivkütusega sõidukitele, mis kasutavad neid kütuseid või võivad kasutada bensiini, veeldatud naftagaasi, maagaasi/biometaani, vesiniku ja maagaasi segu või vesinikku. |
| --- | --- |

1.1.

Käesolevas liites kirjeldatakse veeldatud naftagaasi, maagaasi/biometaani, vesiniku ja maagaasi segu või vesiniku katsetamise erinõudeid tüübikinnituse saamiseks alternatiivkütusega sõidukitele, mis kasutavad neid kütuseid või võivad kasutada bensiini, veeldatud naftagaasi, maagaasi/biometaani, vesiniku ja maagaasi segu või vesinikku.

| 1.2. | Need müügil olevad gaasilised kütused on väga erineva koostisega, mis nõuab kütusesüsteemi vastavat kohastuvust. Selle kohastuvuse tõendamiseks tuleb vastava veeldatud naftagaasil, maagaasil/biometaanil, vesiniku ja maagaasi segul või vesinikul töötava kütusesüsteemiga algsõidukit katsetada I tüübi katsetes piirvahemiku kahe äärmise etalonkütusega |
| --- | --- |

1.2.

Need müügil olevad gaasilised kütused on väga erineva koostisega, mis nõuab kütusesüsteemi vastavat kohastuvust. Selle kohastuvuse tõendamiseks tuleb vastava veeldatud naftagaasil, maagaasil/biometaanil, vesiniku ja maagaasi segul või vesinikul töötava kütusesüsteemiga algsõidukit katsetada I tüübi katsetes piirvahemiku kahe äärmise etalonkütusega

| 1.3. | Käesoleva liite vesinikku käsitlevaid nõudeid kohaldatakse üksnes vesinikku mootorikütusena kasutavate sõidukite, mitte vesinikkütuseelemendiga sõidukite suhtes. |
| --- | --- |

1.3.

Käesoleva liite vesinikku käsitlevaid nõudeid kohaldatakse üksnes vesinikku mootorikütusena kasutavate sõidukite, mitte vesinikkütuseelemendiga sõidukite suhtes.

2.   Gaaskütusesüsteemiga varustatud L-kategooria sõidukile tüübikinnituse andmine

Tüübikinnitus antakse juhul, kui on täidetud järgmised nõuded.

2.1.   Gaaskütusesüsteemiga varustatud sõiduki heitgaasidega seotud tüübikinnitus

Tuleb tõendada, et algsõiduki veeldatud naftagaasil, maagaasil/biometaanil, vesiniku ja maagaasi segul või vesinikul töötavat kütusesüsteemi saab kohandada mis tahes koostisega müügil oleva kütusega, mis vastab järgmistele nõuetele:

| 2.1.1. | veeldatud naftagaasi puhul vedelgaasi C3/C4 koostis varieerub (katsekütust käsitlevad nõuded A ja B) ja seetõttu tuleb algsõidukit katsetada 2. liites osutatud etalonkütustega A ja B; |
| --- | --- |

2.1.1.

veeldatud naftagaasi puhul vedelgaasi C3/C4 koostis varieerub (katsekütust käsitlevad nõuded A ja B) ja seetõttu tuleb algsõidukit katsetada 2. liites osutatud etalonkütustega A ja B;

| 2.1.2. | üldiselt esineb kaks maagaasi/biometaani kütuse tüüpi: kõrge kütteväärtusega kütus (G20) ja madala kütteväärtusega kütus (G25), mille kütteväärtus kõigub märkimisväärselt mõlemas rühmas; need erinevad oluliselt Wobbe'i indeksi poolest. See varieerumine kajastub ka etalonkütustes. Algsõidukit tuleb katsetada mõlema 2. liites osutatud etalonkütusega; |
| --- | --- |

2.1.2.

üldiselt esineb kaks maagaasi/biometaani kütuse tüüpi: kõrge kütteväärtusega kütus (G20) ja madala kütteväärtusega kütus (G25), mille kütteväärtus kõigub märkimisväärselt mõlemas rühmas; need erinevad oluliselt Wobbe'i indeksi poolest. See varieerumine kajastub ka etalonkütustes. Algsõidukit tuleb katsetada mõlema 2. liites osutatud etalonkütusega;

| 2.1.3. | vesiniku ja maagaasi segu kasutavate segakütuseliste sõidukite puhul võib koostis segus varieeruda 0 % (L-gaas) vesinikust kuni vesiniku maksimaalse protsendimäärani segus (H-gaas), mille täpsustab tootja. Tuleb tõendada, et algsõiduk kohandub igale tootja määratud vahemiku protsendimäärale ning sõiduki katsetamiseks tuleb kasutada I tüübi katset, mis viiakse läbi 100 % H-gaasil ja 100 % L-gaasil. Ka tuleb tõendada, et sõiduk suudab kohanduda kõikide maagaasi/biometaani koostistega, mida võib turul esineda, olenemata vesiniku protsendist segus; |
| --- | --- |

2.1.3.

vesiniku ja maagaasi segu kasutavate segakütuseliste sõidukite puhul võib koostis segus varieeruda 0 % (L-gaas) vesinikust kuni vesiniku maksimaalse protsendimäärani segus (H-gaas), mille täpsustab tootja. Tuleb tõendada, et algsõiduk kohandub igale tootja määratud vahemiku protsendimäärale ning sõiduki katsetamiseks tuleb kasutada I tüübi katset, mis viiakse läbi 100 % H-gaasil ja 100 % L-gaasil. Ka tuleb tõendada, et sõiduk suudab kohanduda kõikide maagaasi/biometaani koostistega, mida võib turul esineda, olenemata vesiniku protsendist segus;

| 2.1.4. | vesiniku küttesüsteemiga varustatud sõidukeid tuleb katsetada ühe 2. liites osutatud vesiniku etalonkütusega; |
| --- | --- |

2.1.4.

vesiniku küttesüsteemiga varustatud sõidukeid tuleb katsetada ühe 2. liites osutatud vesiniku etalonkütusega;

| 2.1.5. | kui üleminek ühelt kütuselt teisele toimub praktikas lüliti abil, ei kasutata seda lülitit tüübikinnituse ajal. Sellisel juhul võib II lisa punktis 5.2.4 nimetatud eelkonditsioneerimistsüklit tootja taotluse korral ning tehnilise teenistuse nõusolekul laiendada; |
| --- | --- |

2.1.5.

kui üleminek ühelt kütuselt teisele toimub praktikas lüliti abil, ei kasutata seda lülitit tüübikinnituse ajal. Sellisel juhul võib II lisa punktis 5.2.4 nimetatud eelkonditsioneerimistsüklit tootja taotluse korral ning tehnilise teenistuse nõusolekul laiendada;

| 2.1.6. | veeldatud naftagaasil, maagaasil/biometaanil ning vesiniku ja maagaasi segul töötavate sõidukite puhul määratakse iga saasteaine heitkoguste suhe r vastavalt tabelile Ap 12-1.






  2.1.6.1. | Veeldatud naftagaasil ning maagaasil/biometaanil töötavate sõidukite puhul määratakse iga saasteaine heitkoguste suhe r järgmiselt:

  Tabel Ap 12-1


  Suhte r arvutamine veeldatud naftagaasil ning maagaasil/biometaanil töötavate sõidukite puhul








  Kütuse tüüp(tüübid) | Etalonkütused | r arvutamise valem |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Veeldatud naftagaas ja bensiin
  (tüübikinnitus B) | Kütus A | |
| või ainult veeldatud naftagaas
  (tüübikinnitus D) | Kütus B |
| Maagaas/biometaan | Kütus G20 | |
| Kütus G25 |

2.1.6.

veeldatud naftagaasil, maagaasil/biometaanil ning vesiniku ja maagaasi segul töötavate sõidukite puhul määratakse iga saasteaine heitkoguste suhe r vastavalt tabelile Ap 12-1.

2.1.6.1.

Veeldatud naftagaasil ning maagaasil/biometaanil töötavate sõidukite puhul määratakse iga saasteaine heitkoguste suhe r järgmiselt:

Tabel Ap 12-1

Suhte r arvutamine veeldatud naftagaasil ning maagaasil/biometaanil töötavate sõidukite puhul

Kütuse tüüp(tüübid)

Etalonkütused

r arvutamise valem

Veeldatud naftagaas ja bensiin

(tüübikinnitus B)

Kütus A

Formula

või ainult veeldatud naftagaas

(tüübikinnitus D)

Kütus B

Maagaas/biometaan

Kütus G20

Formula

Kütus G25

| 2.1.6.2. | Vesiniku ja maagaasi segu kasutavate segakütuseliste sõidukite puhul määratakse iga saasteaine puhul kaks heitkoguste suhet r1 ja r2 järgmiselt:

  Tabel Ap 12-2


  Teatmetabel maagaasi/biometaani või vesiniku ja maagaasi segu kasutavate gaaskütuste suhte r kohta








  Kütuse tüüp(tüübid) | Etalonkütused | r arvutamise valem |
| --- | --- | --- | --- |
| Maagaas/biometaan | Kütus G20 | |
| Kütus G25 |
| Vesiniku ja maagaasi segu | Vesiniku ja G20 segu tootja täpsustatud vesinikuprotsendi maksimummääraga | |
| Vesiniku ja G25 segu tootja täpsustatud vesinikuprotsendi maksimummääraga |

2.1.6.2.

Vesiniku ja maagaasi segu kasutavate segakütuseliste sõidukite puhul määratakse iga saasteaine puhul kaks heitkoguste suhet r1 ja r2 järgmiselt:

Tabel Ap 12-2

Teatmetabel maagaasi/biometaani või vesiniku ja maagaasi segu kasutavate gaaskütuste suhte r kohta

Kütuse tüüp(tüübid)

Etalonkütused

r arvutamise valem

Maagaas/biometaan

Kütus G20

Formula

Kütus G25

Vesiniku ja maagaasi segu

Vesiniku ja G20 segu tootja täpsustatud vesinikuprotsendi maksimummääraga

Formula

Vesiniku ja G25 segu tootja täpsustatud vesinikuprotsendi maksimummääraga

2.2.   Mootoritüüpkonna tüübikinnitus seoses heitgaasidega

Tüübikinnituse andmiseks XI lisa kohasesse mootoritüüpkonda kuuluvatele gaasirežiimil töötavatele ühekütuselistele ja kahekütuselistele gaasisõidukitele, mis kasutavad kütusena veeldatud naftagaasi, maagaasi/biometaani, vesiniku ja maagaasi segu või vesinikku, tehakse I tüübi katse ühe etalongaaskütusega. Veeldatud naftagaasi, maagaasi/biometaani ning vesiniku ja maagaasi segu kasutavate sõidukite puhul võib etalonkütuseks olla ükskõik kumb 2. liites nimetatud etalonkütusest. Gaasküttega sõiduk loetakse nõuetele vastavaks, kui täidetud on järgmised nõuded:

| 2.2.1. | katsesõiduk peab vastama XI lisas sätestatud mootoritüüpkonna liikme määratlusele; |
| --- | --- |

2.2.1.

katsesõiduk peab vastama XI lisas sätestatud mootoritüüpkonna liikme määratlusele;

| 2.2.2. | kui katsekütuseks on veeldatud naftagaasi puhul etalonkütus A või maagaasi/biometaani puhul G20, korrutatakse tulemuseks saadud heitkogus vastava teguriga r, kui r > 1; kui r < 1, ei ole korrigeerimine vajalik; |
| --- | --- |

2.2.2.

kui katsekütuseks on veeldatud naftagaasi puhul etalonkütus A või maagaasi/biometaani puhul G20, korrutatakse tulemuseks saadud heitkogus vastava teguriga r, kui r > 1; kui r < 1, ei ole korrigeerimine vajalik;

| 2.2.3. | kui katsekütuseks on veeldatud naftagaasi puhul etalonkütus B või maagaasi/biometaani puhul G25, jagatakse tulemuseks saadud heitkogus vastava teguriga r, kui r < 1; kui r > 1, ei ole korrigeerimine vajalik; |
| --- | --- |

2.2.3.

kui katsekütuseks on veeldatud naftagaasi puhul etalonkütus B või maagaasi/biometaani puhul G25, jagatakse tulemuseks saadud heitkogus vastava teguriga r, kui r < 1; kui r > 1, ei ole korrigeerimine vajalik;

| 2.2.4. | tootja taotluse korral võib I tüübi katse teha mõlema etalonkütusega ning sellisel juhul ei ole korrigeerimine vajalik; |
| --- | --- |

2.2.4.

tootja taotluse korral võib I tüübi katse teha mõlema etalonkütusega ning sellisel juhul ei ole korrigeerimine vajalik;

| 2.2.5. | algsõiduk peab vastama asjakohase kategooria suhtes määruse (EL) nr 168/2013 VI lisa A osas kehtestatud heitkoguste piirnormidele nii arvutatud kui ka mõõdetud heitkoguste osas; |
| --- | --- |

2.2.5.

algsõiduk peab vastama asjakohase kategooria suhtes määruse (EL) nr 168/2013 VI lisa A osas kehtestatud heitkoguste piirnormidele nii arvutatud kui ka mõõdetud heitkoguste osas;

| 2.2.6. | kui sama mootoriga tehakse mitu katset, siis arvutatakse kõigepealt etalonkütuse G20 ehk A ja etalonkütuse G25 ehk B tulemuste keskmine; tegur r arvutatakse välja nende keskmiste tulemuste põhjal; |
| --- | --- |

2.2.6.

kui sama mootoriga tehakse mitu katset, siis arvutatakse kõigepealt etalonkütuse G20 ehk A ja etalonkütuse G25 ehk B tulemuste keskmine; tegur r arvutatakse välja nende keskmiste tulemuste põhjal;

| 2.2.7. | tüüpkonda kuuluvatele vesiniku ja maagaasi segusid kasutavate segakütuselistele sõidukitele tüübikinnituse andmiseks tehakse kaks 1. tüüpi katset: esimene katse 100 % kas G20 või G25 kütusega ja teine katse vesiniku ja sama maagaas-/biometaankütusega, mida kasutati esimeses katses ning milles on tootja täpsustatud maksimumprotsent vesinikku.






  2.2.7.1. | Kui maagaas-/biometaankütus on etalonkütus G20, korrutatakse iga saasteaine heitetulemus punkti 2.1.6 kohaste vastavate teguritega (r1 esimese katse puhul r2 teise katse puhul), kui vastav tegur on > 1; kui vastav tegur on < 1, ei ole korrigeerimine vajalik. |
| --- | --- | --- |

2.2.7.

tüüpkonda kuuluvatele vesiniku ja maagaasi segusid kasutavate segakütuselistele sõidukitele tüübikinnituse andmiseks tehakse kaks 1. tüüpi katset: esimene katse 100 % kas G20 või G25 kütusega ja teine katse vesiniku ja sama maagaas-/biometaankütusega, mida kasutati esimeses katses ning milles on tootja täpsustatud maksimumprotsent vesinikku.

2.2.7.1.

Kui maagaas-/biometaankütus on etalonkütus G20, korrutatakse iga saasteaine heitetulemus punkti 2.1.6 kohaste vastavate teguritega (r1 esimese katse puhul r2 teise katse puhul), kui vastav tegur on > 1; kui vastav tegur on < 1, ei ole korrigeerimine vajalik.

| 2.2.7.2. | Kui maagaas-/biometaankütus on etalonkütus G25, jagatakse iga saasteaine heitkogus punkti 2.1.6 kohaselt arvutatud vastava teguriga (r1 esimese katse puhul r2 teise katse puhul), kui vastav tegur on < 1; kui vastav tegur on > 1, ei ole korrigeerimine vajalik. |
| --- | --- |

2.2.7.2.

Kui maagaas-/biometaankütus on etalonkütus G25, jagatakse iga saasteaine heitkogus punkti 2.1.6 kohaselt arvutatud vastava teguriga (r1 esimese katse puhul r2 teise katse puhul), kui vastav tegur on < 1; kui vastav tegur on > 1, ei ole korrigeerimine vajalik.

| 2.2.7.3. | Tootja taotluse korral tuleb I tüübi katse teha etalonkütuste nelja võimaliku kombinatsiooniga punkti 2.1.6 kohaselt, nii et korrigeerimine ei ole vajalik. |
| --- | --- |

2.2.7.3.

Tootja taotluse korral tuleb I tüübi katse teha etalonkütuste nelja võimaliku kombinatsiooniga punkti 2.1.6 kohaselt, nii et korrigeerimine ei ole vajalik.

| 2.2.7.4. | Kui sama mootoriga tehakse mitu katset, siis arvutatakse kõigepealt etalonkütuse G20 või H2G20 ja siis etalonkütuse G25 või H2G25 (milles on tootja täpsustatud maksimumprotsent vesinikku) keskmised tulemused ja seejärel arvutatakse nende keskmiste tulemuste põhjalt välja tegurid r1 ja r2. |
| --- | --- |

2.2.7.4.

Kui sama mootoriga tehakse mitu katset, siis arvutatakse kõigepealt etalonkütuse G20 või H2G20 ja siis etalonkütuse G25 või H2G25 (milles on tootja täpsustatud maksimumprotsent vesinikku) keskmised tulemused ja seejärel arvutatakse nende keskmiste tulemuste põhjalt välja tegurid r1 ja r2.

| 2.2.8. | I tüüpi katse ajal võib gaasirežiimil töötav sõiduk kasutada üksnes bensiini kuni 60 järjestikuse sekundi jooksul vahetult pärast mootori käivitamist. |
| --- | --- |

2.2.8.

I tüüpi katse ajal võib gaasirežiimil töötav sõiduk kasutada üksnes bensiini kuni 60 järjestikuse sekundi jooksul vahetult pärast mootori käivitamist.

13. liide

I tüübi katsemenetlus perioodiliselt regenereeruva süsteemiga L-kategooria sõidukite jaoks

1.   Sissejuhatus

Käesolev liide sisaldab erisätteid perioodiliselt regenereeruva süsteemiga varustatud sõidukite tüübikinnituse kohta.

2.   Perioodiliselt regenereeruva süsteemiga sõidukite tüübikinnituse kohaldamisala I tüübi katsete puhul

2.1.   Perioodiliselt regenereeruva süsteemiga L-kategooria sõidukid, mis kuuluvad määruse (EL) nr 168/2013 reguleerimisalasse, peavad vastama käesoleva liite nõuetele.

2.2.   Järgmises punktis sätestatud katsemenetluse läbimise asemel võib kasutada Ki kindlaksmääratud väärtust 1,05, kui tehniline teenistus ei leia põhjust, miks see väärtus võiks saada ületatud ja kinnitusasutuselt on saadud sellekohane nõusolek.

2.3.   Regeneratsioonitsüklite ajal võib heitenorme ületada. Kui saastetõrjeseadme regeneratsioon toimub vähemalt kord I tüübi katse jooksul ja on sõiduki ettevalmistustsükli jooksul toimunud juba vähemalt ühe korra, loetakse seda pidevalt regenereeruvaks süsteemiks, mis ei nõua spetsiaalset katsemenetlust.

3.   Katsemenetlus

Sõidukil võib olla lüliti, mis võimaldab vältida või lubada regeneratsiooniprotsessi tingimusel, et see funktsioon ei mõjuta mootori esialgset kalibreeringut. See lüliti on lubatud üksnes regeneratsiooni vältimiseks regenereeruva süsteemi laadimise ja eelkonditsioneerimistsüklite ajal. Seda ei kasutata heitkoguste mõõtmise ajal regeneratsioonifaasis, vaid heitekatse viiakse läbi originaalseadme tootja muutmata kujul jõuseadme/mootori/ülekandeseadme juhtseadisega (kui on kohaldatav) ja tarkvaraga.

3.1.   Süsinikdioksiidi heitkoguste ja kütusekulu mõõtmine kahe regeneratiivse faasiga tsükli vahel

3.1.1.   Keskmised süsinikdioksiidi heitkogused ja kütusekulu regeneratsioonifaaside vahel ja regenereeruva seadme laadimise ajal määratakse kindlaks mitme ligikaudu ühesuguse ajavahemiku järel läbi viidud I tüübi töötsükli (kui neid on rohkem kui kaks) aritmeetilise keskmise põhjal.

Alternatiivina võib tootja esitada andmed, mis näitavad, et süsinikdioksiidi heitkogused ja kütusekulu püsivad regeneratsioonifaaside vahel konstantsed (+ 4 %). Sel juhul võib kasutada tavalisel I tüüpi katsel mõõdetud süsinikdioksiidi heitkoguste ja kütusekulu väärtusi. Muudel juhtudel tuleb heitkoguseid mõõta vähemalt kahel I tüübi töötsüklil: üks vahetult pärast regenereerumist (enne uut laadimist) ja teine võimalikult vahetult enne regeneratsioonifaasi. Kõik heitkoguste mõõtmised ja arvutused tuleb teha vastavalt II lisale. Keskmine heitkogus arvutatakse ühe regenereeruva seadmega süsteemi puhul punkti 3.3 kohaselt ja mitme regenereeruva seadmega süsteemi puhul punkti 3.4 kohaselt.

3.1.2.   Laadimisprotsess ja Ki määramine sooritatakse I tüübi töötsükli ajal šassiidünamomeetril. Need tsüklid võib läbi teha katkestusteta (st ilma et mootorit tarvitseks tsüklite vahel välja lülitada). Pärast mingi arvu tsüklite läbimist võib sõiduki šassiidünamomeetrilt maha võtta ning katset hiljem jätkata.

3.1.3.   Kahe regeneratsioonifaasiga tsükli vahele jäävate tsüklite arv (D), tsüklite arv, mille jooksul toimub heitkoguste mõõtmine (n), ja iga heitkoguste mõõtmise (M′sij) tulemus teatatakse määruse (EL) 168/2013 artikli 32 lõikes 1 osutatud näidise kohaselt.

3.2.   Süsinikdioksiidi heitkoguste ja kütusekulu mõõtmine regenereerumisel

3.2.1.   Vajadusel võib regenereerumise faasis läbiviidavaks heitkoguste katseks sõiduki ette valmistada 6. liites sätestatud ettevalmistustsüklite abil.

3.2.2.   Enne esimese arvessemineva heitekatse läbiviimist kehtivad II lisas kirjeldatud I tüübi katse sõiduki- ja katsetingimused.

3.2.3.   Sõiduki ettevalmistamise ajal ei tohi regenereerumist toimuda. Selle tagamiseks võib kasutada ühte järgmistest meetoditest:

| 3.2.3.1. | eelkonditsioneerimistsüklite ajaks võib paigaldada simuleeriva regenereeruva süsteemi või osalise süsteemi; |
| --- | --- |

3.2.3.1.

eelkonditsioneerimistsüklite ajaks võib paigaldada simuleeriva regenereeruva süsteemi või osalise süsteemi;

| 3.2.3.2. | mis tahes muu tootja ja tüübikinnitusasutuse vahel kokku lepitud meetod. |
| --- | --- |

3.2.3.2.

mis tahes muu tootja ja tüübikinnitusasutuse vahel kokku lepitud meetod.

3.2.4.   Regenereerumisprotsessi sisaldava külmkäivituse heitekatse läbiviimisel tuleb kasutada I tüübi kohaldatavat töötsüklit.

3.2.5.   Kui regenereerumiseks on vaja mitut töötsüklit, tuleb järgnev(ad) katsetsükkel(tsüklid) viia läbi kohe, mootorit välja lülitamata, kuni saavutatakse täielik regeneratsioon (kõik tsüklid peavad olema viidud lõpule). Uue katse ettevalmistamiseks vajalik aeg peab olema võimalikult lühike (nt analüüsiseadme tahkete osakeste filtri vahetus). Selleks ajaks tuleb mootor välja lülitada.

3.2.6.   Heitkoguste väärtused, k.a saasteainete ja süsinikdioksiidi heitkoguste väärtused ning kütusekulu regenereerumise ajal (Mri) tuleb välja arvutada II lisa ja punkti 3.3 kohaselt. Täieliku regeneratsiooni käigus mõõdetud töötsüklite arv (d) registreeritakse.

3.3.   Ühe regenereeruva seadmega süsteemi kombineeritud heitgaaside arvutamine

| | Valem Ap 13-1:


  n ≥ 2 |
| --- | --- |

Valem Ap 13-1:

Formula n ≥ 2

| | Valem Ap 13-2: |
| --- | --- |

Valem Ap 13-2:

Formula

| | Valem Ap 13-3: |
| --- | --- |

Valem Ap 13-3:

Formula

kus iga vaadeldava saasteaine (i) puhul:

| M′sij | = | saasteaine i heitkogused, CO2 heitkogused (g/km) ja kütusetarbimine liitrites 100 km kohta ilma regeneratsioonita I tüübi töötsükli vältel; |
| --- | --- | --- |
| M′rij | = | saasteaine i heitkogused, CO2 heitkogused (g/km) ning kütusetarbimine liitrites 100 km kohta ilma regeneratsioonita I tüübi töötsükli vältel (kui n > 1, viiakse esimene I tüübi katse läbi külma ning järgnevad tsüklid sooja mootoriga); |
| M′si | = | saasteaine i keskmine heitkogus (mg/km) või CO2 keskmine heitkogus (g/km) ja kütusetarbimine liitrites 100 km kohta ilma regeneratsioonita töötsükli ühe osa (i) vältel; |
| Mri | = | saasteaine i keskmine heitkogus (mg/km) või CO2 keskmine heitkogus (g/km) ja kütusetarbimine liitrites 100 km kohta regeneratsiooniga töötsükli ühe osa (i) vältel; |
| Mpi | = | saasteaine i keskmine heitkogus (mg/km) või CO2 keskmine heitkogus (g/km) ja kütusetarbimine liitrites 100 km kohta; |
| n | = | kahe regenereerumisfaasiga tsükli vahelisel ajal tehtud heitkoguste mõõtmise (I tüüpi töötsüklite) katsepunktide arv, ≥ 2; |
| d | = | regeneratsiooniks vajalike töötsüklite arv; |
| D | = | kahe regenereerumisfaasiga tsükli vaheliste töötsüklite arv. |

M′sij

=

saasteaine i heitkogused, CO2 heitkogused (g/km) ja kütusetarbimine liitrites 100 km kohta ilma regeneratsioonita I tüübi töötsükli vältel;

M′rij

=

saasteaine i heitkogused, CO2 heitkogused (g/km) ning kütusetarbimine liitrites 100 km kohta ilma regeneratsioonita I tüübi töötsükli vältel (kui n > 1, viiakse esimene I tüübi katse läbi külma ning järgnevad tsüklid sooja mootoriga);

M′si

=

saasteaine i keskmine heitkogus (mg/km) või CO2 keskmine heitkogus (g/km) ja kütusetarbimine liitrites 100 km kohta ilma regeneratsioonita töötsükli ühe osa (i) vältel;

Mri

=

saasteaine i keskmine heitkogus (mg/km) või CO2 keskmine heitkogus (g/km) ja kütusetarbimine liitrites 100 km kohta regeneratsiooniga töötsükli ühe osa (i) vältel;

Mpi

=

saasteaine i keskmine heitkogus (mg/km) või CO2 keskmine heitkogus (g/km) ja kütusetarbimine liitrites 100 km kohta;

n

=

kahe regenereerumisfaasiga tsükli vahelisel ajal tehtud heitkoguste mõõtmise (I tüüpi töötsüklite) katsepunktide arv, ≥ 2;

d

=

regeneratsiooniks vajalike töötsüklite arv;

D

=

kahe regenereerumisfaasiga tsükli vaheliste töötsüklite arv.

Joonis Ap 13-1

Näide mõõtmisparameetrite kohta. Heite- või kütusekulukatse ajal mõõdetavate parameetrite arv regeneratsiooniga tsüklite ajal ja vahel (näitlik skeem, D ajal võivad heitkogused kasvada või kahaneda)

Image

3.3.1.   Regeneratsiooniteguri K arvutamine iga mõõdetud saasteaine (i) ja süsinikdioksiidi heitkoguse ja kütusekulu (i) puhul:

valem Ap 13-4:

Formula

Tulemused Msi, Mpi ja Ki tuleb registreerida tehnilisele teenistusele esitatavas aruandes.

Ki võib kindlaks määrata pärast ühe katseseeria lõpulejõudmist.

3.4.   Mitme perioodiliselt regenereeruva seadmega süsteemi heitgaaside ja süsinikdioksiidi heitkoguste ning kütusekulu kombineeritud arvutamine

| | Valem Ap 13-5:


  nk ≥ 2 |
| --- | --- |

Valem Ap 13-5:

Formula nk ≥ 2

| | Valem Ap 13-6: |
| --- | --- |

Valem Ap 13-6:

Formula

| | Valem Ap 13-7: |
| --- | --- |

Valem Ap 13-7:

Formula

| | Valem Ap 13-8: |
| --- | --- |

Valem Ap 13-8:

Formula

| | Valem Ap 13-9: |
| --- | --- |

Valem Ap 13-9:

Formula

| | Valem Ap 13-10: |
| --- | --- |

Valem Ap 13-10:

Formula

| | Valem Ap 13-11: |
| --- | --- |

Valem Ap 13-11:

Formula

kus iga vaadeldava saasteaine (i) puhul:

| M′sik | = | saasteaine i heitkogused (mg/km) protsessi k puhul, CO2 heitkogused (g/km) ja kütusetarbimine (l/100 km) ilma regeneratsioonita I tüübi ühe töötsükli vältel; |
| --- | --- | --- |
| Mrik | = | saasteaine i heitkogused (mg/km) protsessi k puhul, CO2 heitkogused (g/km) ja kütusetarbimine (l/100 km) ilma regeneratsioonita I tüübi ühe töötsükli vältel (kui d > 1, viiakse esimene I tüübi katse läbi külma ning järgnevad tsüklid sooja mootoriga); |
| M′sik,j | = | punktis j mõõdetud (1 ≤ j ≤ n) saasteaine i heitkogused (mg/km) protsessi k puhul, CO2 heitkogused (g/km) ja kütusetarbimine (l/100 km) ilma regeneratsioonita I tüübi ühe töötsükli vältel; |
| M′rik,j | = | töötsüklis j (1 ≤ j ≤ d) mõõdetud saasteaine i heitkogused (mg/km) protsessi k puhul, CO2 heitkogused (g/km) ja kütusetarbimine (l/100 km) regeneratsiooniga I tüübi ühe töötsükli vältel (kui j > 1, viiakse esimene I tüübi katse läbi külma ning järgnevad tsüklid sooja mootoriga); |
| Msi | = | saasteaine i heitkogused (mg/km) protsessi k puhul, CO2 heitkogused (g/km) ja kütusetarbimine (l/100 km) ilma regeneratsioonita; |
| Mri | = | saasteaine i heitkogused (mg/km) protsessi k puhul, CO2 heitkogused (g/km) ja kütusetarbimine (l/100 km) regeneratsiooni ajal; |
| Mpi | = | saasteaine i heitkogused (mg/km) protsessi k puhul, CO2 heitkogused (g/km) ja kütusetarbimine (l/100 km); |
| nk | = | kahe regenereerumisfaasiga tsükli vahelisel ajal tehtud heitkoguste mõõtmise (I tüüpi töötsüklite) katsepunktide arv protsessi k puhul; |
| dk | = | regeneratsiooniks vajalike protsessi k töötsüklite arv; |
| Dk | = | kahe regenereerumisfaasiga tsükli vaheliste töötsüklite arv protsessi k puhul. |

M′sik

=

saasteaine i heitkogused (mg/km) protsessi k puhul, CO2 heitkogused (g/km) ja kütusetarbimine (l/100 km) ilma regeneratsioonita I tüübi ühe töötsükli vältel;

Mrik

=

saasteaine i heitkogused (mg/km) protsessi k puhul, CO2 heitkogused (g/km) ja kütusetarbimine (l/100 km) ilma regeneratsioonita I tüübi ühe töötsükli vältel (kui d > 1, viiakse esimene I tüübi katse läbi külma ning järgnevad tsüklid sooja mootoriga);

M′sik,j

=

punktis j mõõdetud (1 ≤ j ≤ n) saasteaine i heitkogused (mg/km) protsessi k puhul, CO2 heitkogused (g/km) ja kütusetarbimine (l/100 km) ilma regeneratsioonita I tüübi ühe töötsükli vältel;

M′rik,j

=

töötsüklis j (1 ≤ j ≤ d) mõõdetud saasteaine i heitkogused (mg/km) protsessi k puhul, CO2 heitkogused (g/km) ja kütusetarbimine (l/100 km) regeneratsiooniga I tüübi ühe töötsükli vältel (kui j > 1, viiakse esimene I tüübi katse läbi külma ning järgnevad tsüklid sooja mootoriga);

Msi

=

saasteaine i heitkogused (mg/km) protsessi k puhul, CO2 heitkogused (g/km) ja kütusetarbimine (l/100 km) ilma regeneratsioonita;

Mri

=

saasteaine i heitkogused (mg/km) protsessi k puhul, CO2 heitkogused (g/km) ja kütusetarbimine (l/100 km) regeneratsiooni ajal;

Mpi

=

saasteaine i heitkogused (mg/km) protsessi k puhul, CO2 heitkogused (g/km) ja kütusetarbimine (l/100 km);

nk

=

kahe regenereerumisfaasiga tsükli vahelisel ajal tehtud heitkoguste mõõtmise (I tüüpi töötsüklite) katsepunktide arv protsessi k puhul;

dk

=

regeneratsiooniks vajalike protsessi k töötsüklite arv;

Dk

=

kahe regenereerumisfaasiga tsükli vaheliste töötsüklite arv protsessi k puhul.

Joonis Ap 13-2

Heitekatse vältel mõõdetud parameetrid regeneratsiooniga tsüklite ajal ja nende vahel (näitlik skeem)

Image

Joonis Ap 13-3

Heitekatse vältel mõõdetud parameetrid regeneratsiooniga tsüklite ajal ja nende vahel (näitlik skeem)

Image

Järgnevalt kirjeldatakse joonisel Ap 13-3 olevat skeemi üksikasjalikult lihtsa ja realistliku näitena:

| 1. | „Tahkete osakeste filter”: regenereeruv; võrdsetel kaugustel olevad protsessid, võrdsed heitkogused (± 15%) protsessist protsessini | Valem Ap 13-12

  Dk = Dk+1 = D1 |
| --- | --- | --- |

1.

„Tahkete osakeste filter”: regenereeruv; võrdsetel kaugustel olevad protsessid, võrdsed heitkogused (± 15%) protsessist protsessini

Valem Ap 13-12

Dk = Dk+1 = D1

| | Valem Ap 13-13

  dk = dk+1 = d1 |
| --- | --- |

Valem Ap 13-13

dk = dk+1 = d1

| | Valem Ap 13-14




  nk = n |
| --- | --- |

Valem Ap 13-14

Formula

nk = n

| 2. | „DeNOx”: väävlitustamise (SO2 eemaldamise) protsessi alustatakse enne, kui väävli mõju heitkoguses on märgatav (± 15 % mõõdetud heitkogusest), ning käesolevas näites toimub see eksotermilistel põhjustel koos viimati läbiviidud DPF regeneratsiooniga.
  Valem Ap 13-15






  M′sik,j=1 = konstant → | Msik = Msik+1 = Msi2

  Mrik = Mrik+1 = Mri2 |
| --- | --- | --- |

2.

„DeNOx”: väävlitustamise (SO2 eemaldamise) protsessi alustatakse enne, kui väävli mõju heitkoguses on märgatav (± 15 % mõõdetud heitkogusest), ning käesolevas näites toimub see eksotermilistel põhjustel koos viimati läbiviidud DPF regeneratsiooniga.

M′sik,j=1 = konstant →

Msik = Msik+1 = Msi2

Mrik = Mrik+1 = Mri2

SO2 eemaldamiseks: Mri2, Msi2, d2, D2, n2 = 1

| 3. | Kogu süsteem (DPF + DeNOx): | valem Ap 13-16: |
| --- | --- | --- |

3.

Kogu süsteem (DPF + DeNOx):

valem Ap 13-16:

Formula

| | Valem Ap 13-17: |
| --- | --- |

Valem Ap 13-17:

Formula

| | Valem Ap 13-18: |
| --- | --- |

Valem Ap 13-18:

Formula

Mitme perioodiliselt regenereeruva seadmega süsteemi teguri (Ki) arvutamine on võimalik alles iga seadme teatava arvu regeneratsioonifaaside järel. Pärast kogu protsessi läbimist (A-st B-ni, vt joon. Ap 13-2) tuleb uuesti jõuda algsesse stardiasendisse A.

3.4.1.   Mitme regenereeruva seadmega süsteemi tüübikinnituse laiendamine

| 3.4.1.1. | Kui selles kombineeritud süsteemis muudetakse kõikide regenereeruvate seadmete tehnilisi näitajaid või regenereerimise strateegiat, tuleb mitme regenereeruva seadmega süsteemi Ki-teguri ajakohastamiseks läbi viia mõõtmised kõikide regenereeruvate seadmetega. |
| --- | --- |

3.4.1.1.

Kui selles kombineeritud süsteemis muudetakse kõikide regenereeruvate seadmete tehnilisi näitajaid või regenereerimise strateegiat, tuleb mitme regenereeruva seadmega süsteemi Ki-teguri ajakohastamiseks läbi viia mõõtmised kõikide regenereeruvate seadmetega.

| 3.4.1.2. | Kui mitme regenereeruva seadmega süsteemi ühe seadme puhul on muudetud ainult strateegilisi näitajaid (nt DPF jaoks D või d) ning tootja esitab tehnilisele teenistusele tehniliselt reaalsed andmed ja teabe selle kohta, et:






  a) | mõju süsteemi muule seadmele (muudele seadmetele) ei ole märgatav; ja |
| --- | --- | --- |

3.4.1.2.

Kui mitme regenereeruva seadmega süsteemi ühe seadme puhul on muudetud ainult strateegilisi näitajaid (nt DPF jaoks D või d) ning tootja esitab tehnilisele teenistusele tehniliselt reaalsed andmed ja teabe selle kohta, et:

a)

mõju süsteemi muule seadmele (muudele seadmetele) ei ole märgatav; ja

| b) | olulised näitajad (nt konstruktsioon, tööpõhimõtted, maht, asukoht jne) on samad, |
| --- | --- |

b)

olulised näitajad (nt konstruktsioon, tööpõhimõtted, maht, asukoht jne) on samad,

siis võib teguri ki ajakohastamismenetlust lihtsustada.

Vastavalt tootja ja tehnilise teenistuse vahelisele kokkuleppele viiakse sellisel juhul läbi ainult üks proovivõtt/salvestamine ja regeneratsioon ning katse tulemusi (Msi, Mri) koos muudetud näitajatega (D või d) kasutatakse vastava(te)s valemi(te)s, et olemasoleva Ki-teguri asendamise teel ajakohastada mitme regenereeruva seadmega süsteemi Ki-tegurit matemaatilisel viisil.

III LISA

II katsetüübi nõuded: heited (suurendatud pöörlemiskiirusega) tühikäigul ja vabal kiirendusel

1.   Sissejuhatus

Käesolevas lisas kirjeldatakse II katsetüübi menetlust, millele on viidatud määruse (EL) nr 168/2013 V lisa A osas ja mis on kavandatud selliselt, et oleks tagatud vajalik heite mõõtmine tehnoülevaatuse ajal. Käesolevas lisas sätestatud nõuete täitmisega tõendatakse, et tüübikinnituse saanud sõiduk vastab direktiivi 2009/40/EÜ (1) nõuetele.

2.   Reguleerimisala

2.1.   Keskkonnamõjuga seotud tüübikinnituse taotlemise käigus tuleb tehnilisele teenistusele ja kinnitusasutusele tõendada, et määruse (EL) nr 168/2013 reguleerimisalasse kuuluvad L-kategooria sõidukid vastavad II katsetüübi nõuetele.

2.2.   Sõidukite puhul, mis on varustatud jõuseadmega, mille üheks osaks on ottomootor, kasutatakse üksnes punktides 3, 4 ja 5 ettenähtud II tüübi heitekatset.

2.3.   Sõidukite puhul, mis on varustatud jõuseadmega, mille üheks osaks on diiselmootor, kasutatakse üksnes punktides 3, 6 ja 7 sätestatud II tüübi vaba kiirenduse heitekatset. Sellisel juhul ei kohaldata punkti 3.8.

3.   II katsetüübi heitekatsete üldnõuded

3.1.   Enne II tüübi heitekatse alustamist tuleb heitekontrollisüsteeme visuaalselt kontrollides veenduda, et sõiduk on komplektne, rahuldavas seisukorras ning et ei esine kütuse-, õhu- ega heitgaasisüsteemi lekkeid. Katsesõiduk peab olema nõuetekohaselt hooldatud ja kasutatud.

3.2.   II tüübi katse läbiviimiseks tuleb kasutada II lisa 2. liite spetsifikatsioonidele vastavat etalonkütust, mis peab vastama määruse (EL) nr 168/2013 V lisa B osas sätestatud nõuetele.

3.3.   Katse ajal peab ümbritseva keskkonna temperatuur olema vahemikus 293,2 – 303,2 K (20 – 30 °C).

3.4.   Käsikäigukasti või poolautomaatse käigukastiga sõidukite II tüübi katsel tuleb käigukang seada vabakäigu asendisse ning sidur peab olema ühendatud.

3.5.   Automaatkäigukastiga sõidukite II tüübi vabakäigukatsel tuleb käiguvahetaja seada neutraal- või parkimisasendisse. Kui sõidukile on paigaldatud automaatsidur, tuleb vedav telg üles tõsta punktini, kus rattad saavad vabalt pöörelda.

3.6.   II tüübi heitekatse viiakse läbi vahetult pärast I tüübi heitekatset. Igal juhul tuleb mootorit soojendada seni, kuni kõigi jahutus- ja määrdeainete temperatuurid ning määrdevahendite rõhk on nende töötasemel tasakaalustunud.

3.7.   Sõiduki väljalasketorud peavad olema varustatud õhukindla pikendusega, et heitgaaside kogumiseks kasutatava proovivõtturi saaks viia vähemalt 60 cm sügavusele sõiduki väljalasketorusse, ilma et vasturõhk suureneks rohkem kui 125 mm H2O ning ilma sõiduki talitlust häirimata. Pikendus peab olema sellise kujuga, et proovivõtturi asukohas oleks välditud heitgaaside märgatav lahjenemine õhus. Kui sõidukil on mitme väljalaskeavaga heitgaasisüsteem, peavad need olema kas ühise toruga ühendatud või tuleb neist igaühest koguda süsinikmonooksiidi sisaldus ja arvutada nende aritmeetiline keskmine.

3.8.   II tüübi heitekatse läbiviimiseks vajalikke süsteeme ja analüsaatoreid tuleb korrapäraselt kalibreerida ja hooldada. Süsivesinike mõõtmiseks võib kasutada leekionisatsioondetektorit või infrapuna-absorbtsioonitüüpi analüsaatorit (NDIR).

3.9.   Sõidukit(sõidukeid) katsetatakse töötava kütust tarbiva mootoriga.

| 3.9.1. | Tootja tagab II tüübi katse jaoks „hooldusrežiimi”, mis võimaldab kontrollida sõiduki tehnoseisundit töötava kütust tarbiva mootoriga, et määrata kogutud andmete põhjal kindlaks mootori jõudlus. Kui kontrollimiseks on vaja erimenetlust, tuleb seda üksikasjalikult kirjeldada kasutusjuhendis (või mõnel muul andmekandjal). Sellise erimenetluse teostamiseks ei vajata erivarustust, vaid piisab sellest, millega sõiduk on juba varustatud. |
| --- | --- |

3.9.1.

Tootja tagab II tüübi katse jaoks „hooldusrežiimi”, mis võimaldab kontrollida sõiduki tehnoseisundit töötava kütust tarbiva mootoriga, et määrata kogutud andmete põhjal kindlaks mootori jõudlus. Kui kontrollimiseks on vaja erimenetlust, tuleb seda üksikasjalikult kirjeldada kasutusjuhendis (või mõnel muul andmekandjal). Sellise erimenetluse teostamiseks ei vajata erivarustust, vaid piisab sellest, millega sõiduk on juba varustatud.

4.   II katsetüüp – katsemenetluse kirjeldus heite mõõtmisel (suurendatud pöörlemiskiirusega) tühikäigul ja vabal kiirendusel

4.1   Tühikäigu pöörlemiskiiruse reguleerseadmed

| 4.1.1. | Tühikäigu pöörlemiskiiruse reguleerseadmed käesoleva lisa tähenduses on juhtseadmed, millega saab muuta mootori tühikäigul töötamise tingimusi ning mida mehaanik saab hõlpsalt seadistada, kasutades üksnes punktis 4.1.2 kirjeldatud tööriistu. Õhuvoogude ja kütuse kalibreerimiseks kasutatavaid seadmeid ei loeta reguleerseadmeteks juhul, kui nende seadistamine nõuab tõkestite eemaldamist, mida on tavaliselt võimelised teostama üksnes kvalifitseeritud mehaanikud. |
| --- | --- |

4.1.1.

Tühikäigu pöörlemiskiiruse reguleerseadmed käesoleva lisa tähenduses on juhtseadmed, millega saab muuta mootori tühikäigul töötamise tingimusi ning mida mehaanik saab hõlpsalt seadistada, kasutades üksnes punktis 4.1.2 kirjeldatud tööriistu. Õhuvoogude ja kütuse kalibreerimiseks kasutatavaid seadmeid ei loeta reguleerseadmeteks juhul, kui nende seadistamine nõuab tõkestite eemaldamist, mida on tavaliselt võimelised teostama üksnes kvalifitseeritud mehaanikud.

| 4.1.2. | Tühikäigukiiruse reguleerimiseks kasutatakse selliseid tööriistu nagu kruvikeerajad (tavalised või ristpeaga), mutrivõtmed (silmus-, leht- või tellitavad võtmed), kuuskantvõtmed ja üldotstarbelised testrid. |
| --- | --- |

4.1.2.

Tühikäigukiiruse reguleerimiseks kasutatakse selliseid tööriistu nagu kruvikeerajad (tavalised või ristpeaga), mutrivõtmed (silmus-, leht- või tellitavad võtmed), kuuskantvõtmed ja üldotstarbelised testrid.

4.2   Mõõtepunktide määramine ja II tüübi tühikäigukatse läbimise/mitteläbimise kriteeriumid

| 4.2.1. | Mõõtmise teostamisel kasutatakse tootja määratud tingimustele vastavat seadistust. |
| --- | --- |

4.2.1.

Mõõtmise teostamisel kasutatakse tootja määratud tingimustele vastavat seadistust.

| 4.2.2. | Iga sujuvalt muudetava seadistusega reguleerseadme puhul määratakse kindlaks piisav arv tüüpilisi asendeid. Katse viiakse läbi normaalsel tühikäigul ja suurendatud pöörlemiskiirusega tühikäigul. Suurendatud tühikäigukiiruse määrab tootja, kuid see peab olema suurem kui 2 000 min–1. |
| --- | --- |

4.2.2.

Iga sujuvalt muudetava seadistusega reguleerseadme puhul määratakse kindlaks piisav arv tüüpilisi asendeid. Katse viiakse läbi normaalsel tühikäigul ja suurendatud pöörlemiskiirusega tühikäigul. Suurendatud tühikäigukiiruse määrab tootja, kuid see peab olema suurem kui 2 000 min–1.

| 4.2.3. | Süsinikmonooksiidi sisaldust heitgaasides tuleb mõõta reguleerseadmete kõigi võimalike asendite puhul, kuid sujuvalt muudetava seadistusega reguleerseadmete puhul kasutatakse ainult punktis 4.2.2 määratletud asendeid. |
| --- | --- |

4.2.3.

Süsinikmonooksiidi sisaldust heitgaasides tuleb mõõta reguleerseadmete kõigi võimalike asendite puhul, kuid sujuvalt muudetava seadistusega reguleerseadmete puhul kasutatakse ainult punktis 4.2.2 määratletud asendeid.

| 4.2.4. | II tüübi tühikäigukatse loetakse läbituks, kui on täidetud üks või mõlemad järgmistest tingimustest:






  4.2.4.1. | punkti 4.2.3 kohaselt mõõdetud väärtused peavad vastama direktiivi 2009/40/EÜ II lisa punktis 8.2.1.2. sätestatud katsetulemusi käsitlevatele nõuetele;






  4.2.4.1.1. | kui tootja on valinud punkti 8.2.1.2. alapunkti a, siis kantakse tootja poolt teatatud asjakohane CO tase vastavustunnistusele; |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.4.

II tüübi tühikäigukatse loetakse läbituks, kui on täidetud üks või mõlemad järgmistest tingimustest:

4.2.4.1.

punkti 4.2.3 kohaselt mõõdetud väärtused peavad vastama direktiivi 2009/40/EÜ II lisa punktis 8.2.1.2. sätestatud katsetulemusi käsitlevatele nõuetele;

4.2.4.1.1.

kui tootja on valinud punkti 8.2.1.2. alapunkti a, siis kantakse tootja poolt teatatud asjakohane CO tase vastavustunnistusele;

| 4.2.4.1.2. | kui tootja on valinud punkti 8.2.1.2. alapunkti b (ii) osa, siis tuleb kohaldada kõrgeimaid CO piirväärtusi (mootori tühikäigul 0,5 % ja suurendatud kiirusega tühikäigul 0,3 %). Määruse (EL) nr 168/2013 kohaldamisalasse kuuluvate sõidukite suhtes ei kohaldata punkti 8.2.1.2 alapunkti b (ii) osa joonealust märkust 6. II tüübi katse käigus mõõdetud CO väärtus kantakse vastavustunnistusele. |
| --- | --- |

4.2.4.1.2.

kui tootja on valinud punkti 8.2.1.2. alapunkti b (ii) osa, siis tuleb kohaldada kõrgeimaid CO piirväärtusi (mootori tühikäigul 0,5 % ja suurendatud kiirusega tühikäigul 0,3 %). Määruse (EL) nr 168/2013 kohaldamisalasse kuuluvate sõidukite suhtes ei kohaldata punkti 8.2.1.2 alapunkti b (ii) osa joonealust märkust 6. II tüübi katse käigus mõõdetud CO väärtus kantakse vastavustunnistusele.

| 4.2.4.2. | Maksimaalne sisaldus, mida mõõdetakse ühe reguleerseadme asendit sujuvalt muutes ja teiste seadmete esialgset asendit säilitades, ei tohi ületada punktis 4.2.4.1 määratud piirnormi. |
| --- | --- |

4.2.4.2.

Maksimaalne sisaldus, mida mõõdetakse ühe reguleerseadme asendit sujuvalt muutes ja teiste seadmete esialgset asendit säilitades, ei tohi ületada punktis 4.2.4.1 määratud piirnormi.

| 4.2.5. | Reguleerseadmete võimalikke asendeid piirab üks järgmistest asjaoludest:






  4.2.5.1. | kas järgnevast kahest väärtusest suurem: mootori madalaim tühikäigul saavutatav pöörlemiskiirus; tootja soovitatav pöörlemiskiirus, millest on lahutatud 100 pööret minutis; või |
| --- | --- | --- |

4.2.5.

Reguleerseadmete võimalikke asendeid piirab üks järgmistest asjaoludest:

4.2.5.1.

kas järgnevast kahest väärtusest suurem: mootori madalaim tühikäigul saavutatav pöörlemiskiirus; tootja soovitatav pöörlemiskiirus, millest on lahutatud 100 pööret minutis; või

| 4.2.5.2. | järgmisest kolmest väärtusest väikseim:






  a) | mootori suurim tühikäigu pöörlemiskiiruse reguleerseadmete kasutamisel saavutatav pöörlemiskiirus; |
| --- | --- | --- |

4.2.5.2.

järgmisest kolmest väärtusest väikseim:

a)

mootori suurim tühikäigu pöörlemiskiiruse reguleerseadmete kasutamisel saavutatav pöörlemiskiirus;

| b) | tootja poolt soovitatav tühikäigu pöörlemiskiirus, millele on liidetud 250 pööret minutis; |
| --- | --- |

b)

tootja poolt soovitatav tühikäigu pöörlemiskiirus, millele on liidetud 250 pööret minutis;

| c) | automaatsiduri ühendamiseks vajalik pöörlemiskiirus. |
| --- | --- |

c)

automaatsiduri ühendamiseks vajalik pöörlemiskiirus.

| 4.2.6. | Mõõteseadistusena ei tohi kasutada seadistusi, mis ei sobi kokku mootori nõuetekohase töötamisega. Eelkõige peab mitme karburaatoriga varustatud mootorite puhul olema kõigil karburaatoritel ühesugune seadistus. |
| --- | --- |

4.2.6.

Mõõteseadistusena ei tohi kasutada seadistusi, mis ei sobi kokku mootori nõuetekohase töötamisega. Eelkõige peab mitme karburaatoriga varustatud mootorite puhul olema kõigil karburaatoritel ühesugune seadistus.

4.3.   Normaalsel tühikäigul ja suurendatud kiirusega tühikäigul tuleb mõõta ja registreerida alljärgnevad parameetrid:

| a) | eralduvate heitgaaside süsinikmonooksiidisisaldus (CO) mahuprotsentides; |
| --- | --- |

a)

eralduvate heitgaaside süsinikmonooksiidisisaldus (CO) mahuprotsentides;

| b) | eralduvate heitgaaside süsinikdioksiidisisaldus (CO2) mahuprotsentides; |
| --- | --- |

b)

eralduvate heitgaaside süsinikdioksiidisisaldus (CO2) mahuprotsentides;

| c) | süsivesinike (HC) sisaldus (ppm); |
| --- | --- |

c)

süsivesinike (HC) sisaldus (ppm);

| d) | heitgaaside hapnikusisaldus (O2) väljendatuna tootja valikul mahuprotsentides või lambdana; |
| --- | --- |

d)

heitgaaside hapnikusisaldus (O2) väljendatuna tootja valikul mahuprotsentides või lambdana;

| e) | mootori pöörlemiskiirus katse ajal, sealhulgas võimalikud hälbed; |
| --- | --- |

e)

mootori pöörlemiskiirus katse ajal, sealhulgas võimalikud hälbed;

| f) | mootoriõli temperatuur katse ajal. Vedelikjahutusega mootoritel võib selle asemel kasutada jahutusvedeliku temperatuuri. |
| --- | --- |

f)

mootoriõli temperatuur katse ajal. Vedelikjahutusega mootoritel võib selle asemel kasutada jahutusvedeliku temperatuuri.

| 4.3.1. | Punkti 4.3. alapunkti d parameetri suhtes tuleb kohaldada järgmist:






  4.3.1.1. | mõõtmisi viiakse läbi vaid mootori suurendatud tühikäigukiirusel; |
| --- | --- | --- |

4.3.1.

Punkti 4.3. alapunkti d parameetri suhtes tuleb kohaldada järgmist:

4.3.1.1.

mõõtmisi viiakse läbi vaid mootori suurendatud tühikäigukiirusel;

| 4.3.1.2. | selle mõõtmise kohaldamisalasse kuuluvad vaid suletud ahelaga toitesüsteemiga varustatud sõidukid; |
| --- | --- |

4.3.1.2.

selle mõõtmise kohaldamisalasse kuuluvad vaid suletud ahelaga toitesüsteemiga varustatud sõidukid;

| 4.3.1.3. | erandiks on sõidukid, millel on:






  4.3.1.3.1. | mehaaniliselt (vedruga, vaakumiga) juhitava lisaõhusüsteemiga mootor; |
| --- | --- | --- |

4.3.1.3.

erandiks on sõidukid, millel on:

4.3.1.3.1.

mehaaniliselt (vedruga, vaakumiga) juhitava lisaõhusüsteemiga mootor;

| 4.3.1.3.2. | seguõlitusega kahetaktiline mootor. |
| --- | --- |

4.3.1.3.2.

seguõlitusega kahetaktiline mootor.

5.   CO kontsentratsiooni arvutamine II tüübi tühikäigukatsel

5.1.   CO (CCO) ja CO2 (CCO2
  ) kontsentratsioonid määratakse mõõteseadme lugemi või üleskirjutuse põhjal ja asjakohaseid kalibreerimiskõveraid kasutades.

5.2.   Süsinikmonooksiidi korrigeeritud kontsentratsioon on järgmine:

valem 2-1:

Formula

5.3.   Kontsentratsioon CCO (vt punkt 5.1) määratakse vastavalt punkti 5.2 valemile ja seda pole vaja korrigeerida, kui summaarne mõõdetud kontsentratsioon (CCO + CCO2
  ) on vähemalt:

| a) | bensiini puhul (E5): 15 %; |
| --- | --- |

a)

bensiini puhul (E5): 15 %;

| b) | veeldatud naftagaasi puhul: 13,5 %; |
| --- | --- |

b)

veeldatud naftagaasi puhul: 13,5 %;

| c) | maagaasi/biometaani puhul: 11,5 %. |
| --- | --- |

c)

maagaasi/biometaani puhul: 11,5 %.

6   II katsetüüp – vaba kiirenduse katsemenetlus

6.1.   Turbolaaduriga/ülelaaduriga sisepõlemismootor peab enne igat vabakiirenduse katsetsüklit töötama tühikäigul.

6.2.   Iga vabakiirendustsükli alustamiseks tuleb gaasipedaal kiiresti ja ühtlaselt (vähem kui ühe sekundiga), kuid mitte ägedalt alla vajutada, et saavutada kütusepumba maksimaalne tootlikkus.

6.3.   Iga vabakiirendustsükli ajal peab mootor jõudma enne gaasipedaali vabastamist maksimaalselt lubatud pööreteni või automaatülekandega sõidukite puhul tootja määratud pööreteni või, kui need andmed ei ole kättesaadavad, kahe kolmandikuni maksimaalselt lubatud pööretest. Selle kontrollimiseks võib näiteks jälgida mootori kiirust või hoida gaasipedaal pärast esialgset allavajutamist ja enne vabastamist all vähemalt kaks sekundit.

6.4.   Astmeteta käigukastiga ja automaatsiduriga sõidukitel võib selle katse ajal vedav ratas olla maast üles tõstetud.

Turvapiiranguga (nt vedavast rattast või käigukastist lahutatuna maksimaalselt 1 500 p/min) mootoritel tuleb saavutada see mootori maksimaalne pöörlemiskiirus.

6.5.   Vaba kiirenduse viie katse ajal mõõdetakse heitgaasides sisalduvate tahkete osakeste keskmist kontsentratsioonitaset (m–1) heitgaasivoos (suitsusus). Suitsusus on mootori heitgaasides sisalduvate tahkete osakeste kontsentratsiooni optiliselt hinnatav väärtus, mille ühikuks on m–1.

7   II katsetüüp – vaba kiirenduse katse tulemused ja nõuded

7.1.   Punkti 6.5 kohaselt mõõdetud katseväärtused peavad vastama direktiivi 2009/40/EÜ II lisa punkti 8.2.2.2 alapunktis b sätestatud katsetulemusi käsitlevatele nõuetele.

| 7.1.1. | Määruse (EL) nr 168/2013 kohaldamisalasse kuuluvate sõidukite puhul ei kohaldata punkti 8.2.2.2 alapunkti b joonealust märkust 7. |
| --- | --- |

7.1.1.

Määruse (EL) nr 168/2013 kohaldamisalasse kuuluvate sõidukite puhul ei kohaldata punkti 8.2.2.2 alapunkti b joonealust märkust 7.

| 7.1.2. | II tüübi suitsususe katse tulemused kantakse vastavustunnistusele. Alternatiivina võib sõiduki tootja määrata asjakohase suitsususe taseme ja kanda selle piirväärtuse vastavustunnistusele. |
| --- | --- |

7.1.2.

II tüübi suitsususe katse tulemused kantakse vastavustunnistusele. Alternatiivina võib sõiduki tootja määrata asjakohase suitsususe taseme ja kanda selle piirväärtuse vastavustunnistusele.

| 7.1.3. | Määruse (EL) nr 168/2013 kohaldamisalasse kuuluvate sõidukite puhul ei ole nõutud suitsususe katsetulemuse kandmine andmesildile. |
| --- | --- |

7.1.3.

Määruse (EL) nr 168/2013 kohaldamisalasse kuuluvate sõidukite puhul ei ole nõutud suitsususe katsetulemuse kandmine andmesildile.

---

(1)  ELT L 141, 6.6.2009, lk. 12.

IV LISA

III katsetüübi nõuded: karterigaasid

1.   Sissejuhatus

Käesolevas lisas kirjeldatakse määruse (EL) nr 168/2013 V lisa A osas kirjeldatud III tüübi katsemenetlust.

2.   Üldsätted

| 2.1. | Tootja peab kinnitusasutusele esitatavate tehniliste andmete ja joonistega tõendama, et mootor või mootorid on konstrueeritud nii, et kütuse, õli või karterigaaside atmosfääri pääsemine karterigaasi ventilatsiooniavade kaudu on välistatud. |
| --- | --- |

2.1.

Tootja peab kinnitusasutusele esitatavate tehniliste andmete ja joonistega tõendama, et mootor või mootorid on konstrueeritud nii, et kütuse, õli või karterigaaside atmosfääri pääsemine karterigaasi ventilatsiooniavade kaudu on välistatud.

| 2.2. | Tehniline teenistus ja kinnitusasutus nõuavad tootjalt III tüübi katse läbiviimist ainult järgmistel juhtudel:






  2.2.1. | seoses keskkonnamõju hindamisega võidakse uute sõidukitüüpide puhul, millel on uuendatud karterigaasi ventilatsioonisüsteemi konstruktsiooni, tootja soovil valida katsetamiseks algsõiduk, mille karterigaasi ventilatsioonipõhimõtted esindavad kinnitatavat tüüpi, et tõendada tehnilisele teenistusele ja kinnitusasutusele III tüübi katse läbimist; |
| --- | --- | --- |

2.2.

Tehniline teenistus ja kinnitusasutus nõuavad tootjalt III tüübi katse läbiviimist ainult järgmistel juhtudel:

2.2.1.

seoses keskkonnamõju hindamisega võidakse uute sõidukitüüpide puhul, millel on uuendatud karterigaasi ventilatsioonisüsteemi konstruktsiooni, tootja soovil valida katsetamiseks algsõiduk, mille karterigaasi ventilatsioonipõhimõtted esindavad kinnitatavat tüüpi, et tõendada tehnilisele teenistusele ja kinnitusasutusele III tüübi katse läbimist;

| 2.2.2. | kui on kahtlusi, et kütus, määrdeõli või karterigaasid võivad karterigaasi ventilatsioonisüsteemi kaudu atmosfääri pääseda, võivad tehniline teenistus ja kinnitusasutus nõuda tootjalt III tüübi katse sooritamist punktide 4.1 või 4.2 kohaselt (vastavalt tootja valikule). |
| --- | --- |

2.2.2.

kui on kahtlusi, et kütus, määrdeõli või karterigaasid võivad karterigaasi ventilatsioonisüsteemi kaudu atmosfääri pääseda, võivad tehniline teenistus ja kinnitusasutus nõuda tootjalt III tüübi katse sooritamist punktide 4.1 või 4.2 kohaselt (vastavalt tootja valikule).

| 2.3. | Kõigil muudel juhtudel III tüübi katsest loobutakse. |
| --- | --- |

2.3.

Kõigil muudel juhtudel III tüübi katsest loobutakse.

| 2.4. | Läbipuhkekanaliga kahetaktilise mootoriga L-kategooria sõidukil võib tootja taotlusel III katsetüübi nõuded kohaldamata jätta. |
| --- | --- |

2.4.

Läbipuhkekanaliga kahetaktilise mootoriga L-kategooria sõidukil võib tootja taotlusel III katsetüübi nõuded kohaldamata jätta.

| 2.5. | Tootja peab lisama algsõiduki III tüübi katse positiivsete tulemustega katsearuande koopia määruse (EL) nr 168/2013 artiklis 27 ette nähtud teatmikule. |
| --- | --- |

2.5.

Tootja peab lisama algsõiduki III tüübi katse positiivsete tulemustega katsearuande koopia määruse (EL) nr 168/2013 artiklis 27 ette nähtud teatmikule.

3.   Katsetingimused

| 3.1. | III tüübi katse viiakse läbi katsesõidukil, millega on läbi viidud II lisas kirjeldatud I tüübi katse ja III lisas kirjeldatud II tüübi katse. |
| --- | --- |

3.1.

III tüübi katse viiakse läbi katsesõidukil, millega on läbi viidud II lisas kirjeldatud I tüübi katse ja III lisas kirjeldatud II tüübi katse.

| 3.2. | Katsetataval sõidukil peab olema lekkekindel mootor või lekkekindlad mootorid, mille töös ei põhjusta väike leke lubamatuid häireid. Katsesõiduk peab olema nõuetekohaselt hooldatud ja kasutatud. |
| --- | --- |

3.2.

Katsetataval sõidukil peab olema lekkekindel mootor või lekkekindlad mootorid, mille töös ei põhjusta väike leke lubamatuid häireid. Katsesõiduk peab olema nõuetekohaselt hooldatud ja kasutatud.

4.   Katsemeetodid

4.1.   III tüübi katse tuleb läbi viia vastavalt järgmisele katsemenetlusele:

4.1.1.   Tühikäigul töötamise reguleerimine toimub kooskõlas tootja soovitustega.

4.1.2.   Mõõtmised teostatakse vastavalt järgmistele mootori töötamistingimuste olekutele:

Tabel 3-1

III tüübi katse ajal tühikäigul või püsikiirusel šassiidünamomeetris neelduv sõiduki kiirus ja võimsus

| Oleku number | Sõiduki kiirus (km/h) |
| --- | --- |
| 1 | Tühikäik |
| 2 | Suurim järgmistest:






  a) | 50 ± 2 (3. käigul või asendis „sõit“) või |

Oleku number

Sõiduki kiirus (km/h)

1

Tühikäik

2

Suurim järgmistest:

a)

50 ± 2 (3. käigul või asendis „sõit“) või

| b) | kui punkt a pole saavutatav, siis 50 % maksimaalsest valmistajakiirusest. |
| --- | --- |

b)

kui punkt a pole saavutatav, siis 50 % maksimaalsest valmistajakiirusest.

3

| Oleku number | Pidurites neelduv võimsus |
| --- | --- |
| 1 | Null |
| 2 | Vastab I tüübi katse seadistusele kiirusel 50 km/h või kui see pole saavutatav, siis I tüübi katsele 50 %-l maksimaalsest valmistajakiirusest. |
| 3 | Nagu tingimuse nr 2 puhul, kuid korrutatuna teguriga 1,7 |

Oleku number

Pidurites neelduv võimsus

1

Null

2

Vastab I tüübi katse seadistusele kiirusel 50 km/h või kui see pole saavutatav, siis I tüübi katsele 50 %-l maksimaalsest valmistajakiirusest.

3

Nagu tingimuse nr 2 puhul, kuid korrutatuna teguriga 1,7

4.1.3.   Kõikide punktis 4.1.2 loetletud tööolekute puhul kontrollitakse, kas karteri ventilatsioonisüsteem töötab usaldusväärselt.

4.1.4.   Karteri ventilatsioonisüsteemi kontrollimise meetod

| 4.1.4.1. | Mootoriavade esialgset seadistust ei muudeta. |
| --- | --- |

4.1.4.1.

Mootoriavade esialgset seadistust ei muudeta.

| 4.1.4.2. | Karterisisest rõhku mõõdetakse selleks ette nähtud kohas. Rõhku mõõdetakse õlimõõtevarda ava kaudu kaldtoruga vedelikmanomeetriga. |
| --- | --- |

4.1.4.2.

Karterisisest rõhku mõõdetakse selleks ette nähtud kohas. Rõhku mõõdetakse õlimõõtevarda ava kaudu kaldtoruga vedelikmanomeetriga.

| 4.1.4.3. | Sõiduki seisund loetakse rahuldavaks, kui kõikides punktis 4.1.2 määratletud mõõtmistingimustes mõõdetud karterirõhk ei ületa mõõtmishetkel valitsevat atmosfäärirõhku. |
| --- | --- |

4.1.4.3.

Sõiduki seisund loetakse rahuldavaks, kui kõikides punktis 4.1.2 määratletud mõõtmistingimustes mõõdetud karterirõhk ei ületa mõõtmishetkel valitsevat atmosfäärirõhku.

4.1.5.   Punktides 4.1.4.1–4.1.4.3 kirjeldatud meetodi kohaselt sooritatud katse puhul mõõdetakse rõhk sisselaskekollektoris ± 1 kPa täpsusega.

4.1.6.   Sõiduki kiirus mõõdetakse dünamomeetril täpsusega ± 2 km/h.

4.1.7.   Karteri rõhku ja välisrõhku mõõdetakse ≥ 60 s vältel täpsusega ± 0,1 kPa ja sagedusega ≥ 1 Hz, kui mootor töötab pidevalt ja stabiilselt punktis 4.1.2 kirjeldatud töötamistingimustel.

4.2.   Kui punktis 4.1.7 nimetatud aja jooksul kõrgeim karteris mõõdetud rõhk ühel või enamal punktis 4.1.2 nimetatud töötamistingimusel ületab atmosfäärirõhku, tehakse punktis 4.2.1 või punktis 4.2.3 kirjeldatud (vastavalt tootja valikule) lisakatse, mille kinnitusasutus heaks kiidab.

4.2.1.   Täiendav III tüübi katsemeetod (nr 1)

| 4.2.1.1. | Mootoriavade esialgset seadistust ei muudeta. |
| --- | --- |

4.2.1.1.

Mootoriavade esialgset seadistust ei muudeta.

| 4.2.1.2. | Umbes viieliitrise mahuga karterigaase mitteläbilaskev elastne kott ühendatakse õlimõõtevarda avaga. Kott tühjendatakse enne iga mõõtmist. |
| --- | --- |

4.2.1.2.

Umbes viieliitrise mahuga karterigaase mitteläbilaskev elastne kott ühendatakse õlimõõtevarda avaga. Kott tühjendatakse enne iga mõõtmist.

| 4.2.1.3. | Kott suletakse enne iga mõõtmist. Iga punktis 4.1.2 määratletud mõõtmistingimuse korral ühendatakse koti ava viieks minutiks karteriga. |
| --- | --- |

4.2.1.3.

Kott suletakse enne iga mõõtmist. Iga punktis 4.1.2 määratletud mõõtmistingimuse korral ühendatakse koti ava viieks minutiks karteriga.

| 4.2.1.4. | Sõiduki seisund loetakse rahuldavaks, kui ühegi punktides 4.1.2 ja 4.2.1.3 määratletud tööoleku korral ei täheldata koti nähtavat paisumist. |
| --- | --- |

4.2.1.4.

Sõiduki seisund loetakse rahuldavaks, kui ühegi punktides 4.1.2 ja 4.2.1.3 määratletud tööoleku korral ei täheldata koti nähtavat paisumist.

4.2.2.   Kui mootori ehitusest tulenevalt ei ole katse läbiviimine vastavalt punktis 4.2.1 kirjeldatud meetodile võimalik, kasutatakse mõõtmistel nimetatud meetodit järgmiste muudatustega:

| 4.2.2.1. | enne katset suletakse kõik avad, välja arvatud gaaside kogumiseks vajalik ava; |
| --- | --- |

4.2.2.1.

enne katset suletakse kõik avad, välja arvatud gaaside kogumiseks vajalik ava;

| 4.2.2.2. | kott ühendatakse nõuetekohase harutoruga, mis ei põhjusta täiendavat rõhukadu ja mis paigaldatakse seadme gaasitagastusahelasse vahetult mootori ühendusava juurde. |
| --- | --- |

4.2.2.2.

kott ühendatakse nõuetekohase harutoruga, mis ei põhjusta täiendavat rõhukadu ja mis paigaldatakse seadme gaasitagastusahelasse vahetult mootori ühendusava juurde.

| 4.2.2.3. | Joonis 3-1


  Katse erinevad seaded III tüübi katsemeetodi (nr 1) jaoks |
| --- | --- |

4.2.2.3.

Joonis 3-1

Katse erinevad seaded III tüübi katsemeetodi (nr 1) jaoks

Image

4.2.3.   Alternatiivne täiendav III tüübi katsemeetod (nr 2)

| 4.2.3.1. | Tootja peab karteri ventilatsioonisüsteemis ülerõhku tekitades viima läbi lekketuvastuse, millega tõendab kinnitusasutusele, et karteri ventilatsioonisüsteem on tihe. |
| --- | --- |

4.2.3.1.

Tootja peab karteri ventilatsioonisüsteemis ülerõhku tekitades viima läbi lekketuvastuse, millega tõendab kinnitusasutusele, et karteri ventilatsioonisüsteem on tihe.

| 4.2.3.2. | Sõiduki mootor võib olla paigaldatud katserakisele, sisselaske- ja väljalaskekollektorid võivad olla eemaldatud ja asendatud korkidega, mis mootori sisselaske- ja väljalaskeavad hermeetiliselt sulgevad. Alternatiivina võib representatiivse katsesõiduki sisselaske- ja väljalaskesüsteemid sulgeda korkidega kohtades, mille valib tootja ning mille tehniline teenistus ja kinnitusasutus on heaks kiitnud. |
| --- | --- |

4.2.3.2.

Sõiduki mootor võib olla paigaldatud katserakisele, sisselaske- ja väljalaskekollektorid võivad olla eemaldatud ja asendatud korkidega, mis mootori sisselaske- ja väljalaskeavad hermeetiliselt sulgevad. Alternatiivina võib representatiivse katsesõiduki sisselaske- ja väljalaskesüsteemid sulgeda korkidega kohtades, mille valib tootja ning mille tehniline teenistus ja kinnitusasutus on heaks kiitnud.

| 4.2.3.3. | Väntvõlli võib pöörata kolbide asendi optimeerimiseks ja põlemiskambri(kambrite) suunas rõhukadude minimeerimiseks. |
| --- | --- |

4.2.3.3.

Väntvõlli võib pöörata kolbide asendi optimeerimiseks ja põlemiskambri(kambrite) suunas rõhukadude minimeerimiseks.

| 4.2.3.4. | Karterisüsteemi rõhku tuleb mõõta mõnest sobivast kohast peale selle ava, mille kaudu karterisüsteemi rõhku antakse. Olemasolu korral võib rõhu talumiseks ja rõhu mõõtmise läbiviimiseks muuta õlitäiteava kaant, tühjendusava korki, õlitaseme kontrollava kaant ja õlimõõtevarda kaant, kuid kõik keermetihendusmaterjalid, tihendid, O-rõngad ja muud mootori (rõhu)tihendid peavad olema muutmata ja mootoritüübi suhtes representatiivsed. Katsetamise ajal peab ümbritseva õhu temperatuur ja rõhk püsima konstantsena. |
| --- | --- |

4.2.3.4.

Karterisüsteemi rõhku tuleb mõõta mõnest sobivast kohast peale selle ava, mille kaudu karterisüsteemi rõhku antakse. Olemasolu korral võib rõhu talumiseks ja rõhu mõõtmise läbiviimiseks muuta õlitäiteava kaant, tühjendusava korki, õlitaseme kontrollava kaant ja õlimõõtevarda kaant, kuid kõik keermetihendusmaterjalid, tihendid, O-rõngad ja muud mootori (rõhu)tihendid peavad olema muutmata ja mootoritüübi suhtes representatiivsed. Katsetamise ajal peab ümbritseva õhu temperatuur ja rõhk püsima konstantsena.

| 4.2.3.5. | Karterisüsteemi tuleb suruõhuga anda rõhk, mis vastab punktis 4.1.2 kirjeldatud kolme tööolukorra suurimale registreeritud tipprõhule ja vähemalt 5 kPa võrra ümbritseva õhu rõhku ületavale rõhule või suuremale rõhule vastavalt tootja valikule. Minimaalne rõhk 5 kPa on lubatud vaid siis, kui jälgitava kalibreerimisega saab tõendada, et katseseadmel on selle rõhu juures katsetamise jaoks sobiv resolutsioon. Muudel juhtudel tuleb kasutada katseseadme kalibreeritud resolutsioonile vastavat kõrgemat rõhku. |
| --- | --- |

4.2.3.5.

Karterisüsteemi tuleb suruõhuga anda rõhk, mis vastab punktis 4.1.2 kirjeldatud kolme tööolukorra suurimale registreeritud tipprõhule ja vähemalt 5 kPa võrra ümbritseva õhu rõhku ületavale rõhule või suuremale rõhule vastavalt tootja valikule. Minimaalne rõhk 5 kPa on lubatud vaid siis, kui jälgitava kalibreerimisega saab tõendada, et katseseadmel on selle rõhu juures katsetamise jaoks sobiv resolutsioon. Muudel juhtudel tuleb kasutada katseseadme kalibreeritud resolutsioonile vastavat kõrgemat rõhku.

| 4.2.3.5. | Ülerõhku tekitav suruõhuallikas tuleb sulgeda ja karteri rõhku tuleb seejärel mõõta 300 sekundi jooksul. Katse läbimise tingimuseks on, et 300 sekundit pärast suruõhuallika sulgemist peab karteri ülerõhk olema ≥ 0,95 esialgsest ülerõhust. |
| --- | --- |

4.2.3.5.

Ülerõhku tekitav suruõhuallikas tuleb sulgeda ja karteri rõhku tuleb seejärel mõõta 300 sekundi jooksul. Katse läbimise tingimuseks on, et 300 sekundit pärast suruõhuallika sulgemist peab karteri ülerõhk olema ≥ 0,95 esialgsest ülerõhust.

V LISA

IV katsetüübi nõuded: kütuseaurud

| Liite nr | Liite pealkiri | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| 1 | Kütusepaagi läbilaskvuskatse menetlus | 168 |
| 2 | Kütusepaagi ja toitesüsteemi läbiimbumiskatse menetlus | 169 |
| 3 | Sõidukiga suletud ruumis kütuseaurude mõõtmiseks tehtava katse (SHED-katse) menetlus | 174 |
| 3.1. | Nõuded hübriidrakenduse eelkonditsioneerimisele enne SHED-katset | 181 |
| 3.2. | Kütuseaurude kontrolliseadmete vanandamiskatse menetlus | 183 |
| 4 | Seadmete kalibreerimine kütuseaurude katseks | 185 |

Liite nr

Liite pealkiri

Lehekülg

1

Kütusepaagi läbilaskvuskatse menetlus

168

2

Kütusepaagi ja toitesüsteemi läbiimbumiskatse menetlus

169

3

Sõidukiga suletud ruumis kütuseaurude mõõtmiseks tehtava katse (SHED-katse) menetlus

174

3.1.

Nõuded hübriidrakenduse eelkonditsioneerimisele enne SHED-katset

181

3.2.

Kütuseaurude kontrolliseadmete vanandamiskatse menetlus

183

4

Seadmete kalibreerimine kütuseaurude katseks

185

1.   Sissejuhatus

| 1.1. | Käesolevas lisas kirjeldatakse IV tüübi katsemenetlust, millele on viidatud määruse (EL) nr 168/2013 V lisa A osas. |
| --- | --- |

1.1.

Käesolevas lisas kirjeldatakse IV tüübi katsemenetlust, millele on viidatud määruse (EL) nr 168/2013 V lisa A osas.

| 1.2. | 1. liites kirjeldatakse mittemetallilise kütusemahuti läbilaskvuse katsemenetlust ning sama katsemenetlust kasutatakse ka määruse (EL) nr 168/2013 II lisa C osa punktis 8 nimetatud eelkonditsioneerimise katsetsüklis kütusepaagi katsetamisel. |
| --- | --- |

1.2.

1. liites kirjeldatakse mittemetallilise kütusemahuti läbilaskvuse katsemenetlust ning sama katsemenetlust kasutatakse ka määruse (EL) nr 168/2013 II lisa C osa punktis 8 nimetatud eelkonditsioneerimise katsetsüklis kütusepaagi katsetamisel.

| 1.3. | 2. ja 3. liites kirjeldatakse meetodeid, mille abil määratakse aurumise teel toimuv süsivesinike kadu lenduvaid vedelkütuseid kasutava mootoriga sõidukite kütusesüsteemidest. 4. liites nähakse ette seadmete kalibreerimise kord kütuseaurude katseks. |
| --- | --- |

1.3.

2. ja 3. liites kirjeldatakse meetodeid, mille abil määratakse aurumise teel toimuv süsivesinike kadu lenduvaid vedelkütuseid kasutava mootoriga sõidukite kütusesüsteemidest. 4. liites nähakse ette seadmete kalibreerimise kord kütuseaurude katseks.

2.   Üldnõuded

| 2.1. | Tootja peab tehnilisele teenistusele ja kinnitusasutusele tõendama, et kütusepaak ja kütusesüsteem on lekkekindlad. |
| --- | --- |

2.1.

Tootja peab tehnilisele teenistusele ja kinnitusasutusele tõendama, et kütusepaak ja kütusesüsteem on lekkekindlad.

| 2.2. | Kütusesüsteemi tihedus peab vastama määruse (EL) nr 168/2013 II lisa C osa punktis 8 esitatud nõuetele. |
| --- | --- |

2.2.

Kütusesüsteemi tihedus peab vastama määruse (EL) nr 168/2013 II lisa C osa punktis 8 esitatud nõuetele.

| 2.3. | Kõiki L-(alam)kategooria sõidukeid, mis on varustatud mittemetallist kütusemahutiga, tuleb katsetada vastavalt 1. liites sätestatud läbilaskvuskatse menetlusele. Tootja taotluse korral võib 1. liites ette nähtud läbilaskvuskatse kütuseaurude osa asendada 2. liites sätestatud läbiimbumiskatsega või 3. liites sätestatud SHED-katsega. |
| --- | --- |

2.3.

Kõiki L-(alam)kategooria sõidukeid, mis on varustatud mittemetallist kütusemahutiga, tuleb katsetada vastavalt 1. liites sätestatud läbilaskvuskatse menetlusele. Tootja taotluse korral võib 1. liites ette nähtud läbilaskvuskatse kütuseaurude osa asendada 2. liites sätestatud läbiimbumiskatsega või 3. liites sätestatud SHED-katsega.

| 2.4. | L-(alam)kategooriate L3e, L4e, L5e-A, L6e-A ja L7e-A sõidukeid tuleb katsetada vastavalt 3. liites ette nähtud SHED-katse menetlusele. |
| --- | --- |

2.4.

L-(alam)kategooriate L3e, L4e, L5e-A, L6e-A ja L7e-A sõidukeid tuleb katsetada vastavalt 3. liites ette nähtud SHED-katse menetlusele.

| 2.5. | 2. liites sätestatud läbiimbumiskatse suhtes kohaldatakse keskkonnamõju uuringu üldhinnangut, millele on viidatud määruse (EL) nr 168/2013 artikli 23 lõike 5 punktis b. L-(alam)kategoorite L1e-A, L1e-B, L2e, L5e-B, L6e-B, L7e-B ja L7e-C sõidukeid tuleb katsetada vastavalt 2. liites sätestatud läbiimbumiskatse menetlusele või 3. liites sätestatud SHED-katse menetlusele. |
| --- | --- |

2.5.

2. liites sätestatud läbiimbumiskatse suhtes kohaldatakse keskkonnamõju uuringu üldhinnangut, millele on viidatud määruse (EL) nr 168/2013 artikli 23 lõike 5 punktis b. L-(alam)kategoorite L1e-A, L1e-B, L2e, L5e-B, L6e-B, L7e-B ja L7e-C sõidukeid tuleb katsetada vastavalt 2. liites sätestatud läbiimbumiskatse menetlusele või 3. liites sätestatud SHED-katse menetlusele.

| 2.6. | Kui L1e-A-, L1e-B-, L2e-, L5e-B-, L6e-B-, L7e-B- või L7e-C-(alam)kategooria sõidukile kohaldatakse määruse (EL) nr 168/2013 VI lisa C osas ja 3. liites sätestatud SHED-katset, siis ei kohaldata selle suhtes 2. liites sätestatud läbiimbumiskatset ja vastupidi. |
| --- | --- |

2.6.

Kui L1e-A-, L1e-B-, L2e-, L5e-B-, L6e-B-, L7e-B- või L7e-C-(alam)kategooria sõidukile kohaldatakse määruse (EL) nr 168/2013 VI lisa C osas ja 3. liites sätestatud SHED-katset, siis ei kohaldata selle suhtes 2. liites sätestatud läbiimbumiskatset ja vastupidi.

1. liide

Kütusepaagi läbilaskvuskatse menetlus

1.   Reguleerimisala

1.1.   Käesolevat nõuet kohaldatakse kõikide L-kategooria sõidukite suhtes, millel on ottomootoriga varustatud sõidukis kasutatav lenduva vedelkütuse mittemetallist kütusepaak.

1.2.   2. ja 3. liites sätestatud nõuetele vastavad sõidukid ja väikese lenduvusega kütust kasutava diiselmootoriga varustatud sõidukid peavad vastama käeoleva liite nõuetele üksnes määruse (EL) nr 168/2013 II lisa C osa punktis 8 nimetatud kütusepaagi katsetamise eelkonditsioneerimismenetluse osas. Nende sõidukite kütusepaakide suhtes ei kohaldata punktide 2.1.5, 2.1.6, 2.3. ja 2.4 kütuseaurusid käsitlevaid nõudeid.

2.   Kütusepaagi läbilaskvuskatse

2.1.   Katsemeetod

2.1.1.   Katsetemperatuur

Kütusepaaki tuleb katsetada temperatuuril 313,2 ± 2K (40 ± 2 °C).

2.1.2.   Katsekütus

Katsekütusena tuleb kasutada II lisa 2. liites osutatud etalonkütust. Kui seda menetlust kasutatakse vaid määruse (EL) nr 168/2013 II lisa C osa punktis 8 nimetatud kütusepaagi katsetamise eelkonditsioneerimiseks, võib kasutada tootja valitud ja kinnitusasutuse heaks kiidetud kaubanduslikku kõrgema klassi kütust.

2.1.3.   Kütusepaak täidetakse katsekütusega mahus, mis moodustab paagi nimimahust 50 % ja kütusel lastakse seista ümbritseva keskkonna temperatuuril 313,2 K ± 2 K, kuni jätkub kaalu pidev vähenemine. Nimetatud periood peab kestma vähemalt neli nädalat (eelladustamisperiood). Kütusepaak tühjendatakse ja täidetakse uuesti katsekütusega mahus, mis moodustab paagi nimimahust 50 %.

2.1.4.   Seejärel hoitakse kütusepaaki stabiliseerivates tingimustes temperatuuril 313,2 K ± 2 K, kuni paagi sisu saavutab katsetemperatuuri. Seejärel kütusepaak suletakse tihedalt. Katse käigus tekkiva rõhutõusu kütusepaagis võib kompenseerida.

2.1.5.   Kaheksa nädalat kestva katse ajal tuleb mõõta difusioonist tingitud kaalukadu. Selle aja jooksul võib keskmine ööpäevane kadu kütusepaagist olla maksimaalselt 20 000 mg.

2.1.6.   Kui difusioonikaod on suuremad, tuleb kütusekadu määrata ka katsetemperatuuril 296,2 K ± 2 K (23 ± 2 °C) nii, et kõik teised katsetingimused jäävad muutumatuks (eelladustamine temperatuuril 313,2 K ± 2 K). Nimetatud tingimustel määratud ööpäevane kadu ei tohi ületada 10 000 mg.

2.2.   Kõik kütusepaagid, mis läbivad selle menetluse määruse (EL) nr 168/2013 II lisa C osa punktis 8 nimetatud katsetamise eelkonditsioneerimistsüklina, peavad olema nõuetekohaselt märgistatud.

2.3.   Eri kütusepaakidega läbi viidud läbilaskvuskatsete tulemuste keskmist väärtust ei arvutata, kuid kõikidel paakidel mõõdetud suurimat difusioonikadu võrreldakse punktis 2.1.5 ja kohaldatavuse korral punktis 2.1.6 sätestatud maksimaalse lubatud kaoga.

2.4.   Siserõhu kompenseerimisega läbi viidud kütusepaagi läbilaskvuskatse

Kui kütusepaagi läbilaskvuskatsel kasutatakse siserõhu kompenseerimist, mille kohta tuleb teha märge katsearuandesse, tuleb difusioonikao arvutamisel arvestada rõhu kompenseerimisest tingitud kütusekadu.

2. liide

Kütusepaagi ja toitesüsteemi läbiimbumiskatse menetlus

1   Reguleerimisala ja katse piirväärtused

1.1.   Määruse (EL) nr 168/2013 IV lisas ette nähtud esimesest kohaldamiskuupäevast alates tuleb kütusesüsteemi läbiimbumist katsetada vastavalt punktis 2 kehtestatud menetlusele. Kooskõlas määruse (EL) nr 168/2013 V lisa B osaga ja kuni (EL) nr 168/2013 artiklis 23 nimetatud keskkonnamõju uuringu tulemuste selgumiseni rakendatakse seda põhinõuet kõikide L-kategooria sõidukite suhtes, millel on ottomootoriga varustatud sõidukis kasutatav lenduva vedelkütuse kütusepaak.

1.2.   Käesoleva liite nõuete kohaselt loetakse kütusesüsteemi väikseimateks käesoleva liite reguleerimisalasse jäävateks osisteks kütusepaak ja kütusetoru. Muude kütuse-, kütusemõõtmis- ja kütusejuhtimissüsteemi osiste suhtes käesoleva liite nõudeid ei kohaldata.

2.   Kütusepaagi läbiimbumiskatse kirjeldus

2.1   Läbiimbunud kütusekogus määratakse tihedalt suletud kütusepaagi kaalumisega enne ja pärast etteantud temperatuuril immutamist vastavalt järgmisele voodiagrammile:

Joonis Ap 2-1

Täielik ja lühendatud kütusepaagi läbiimbumiskatse

Image

2.2.   Metallpaakide puhul vastupidavuskatset ei tehta.

3.   Kütusega immutamine kütusepaagi eelkonditsioneerimiseks läbiimbumiskatse jaoks

Kütusepaagi eelkonditsioneerimiseks kütusepaagi läbiimbumiskatse jaoks viiakse läbi järgmised toimingud:

3.1.   Paak täidetakse II lisa 2. liites ette nähtud etalonkütusega ja suletakse tihedalt. Täidetud paaki hoitakse 20 nädalat temperatuuril 301,2 ± 5 K (28 ± 5 °C) või kümme nädalat temperatuuril 316,2 ± 5 K (43 ± 5 °C). Alternatiivset lühemat perioodi koos kõrgema temperatuuriga võib kasutada, kui tootja suudab kinnitusasutusele tõendada, et süsivesinike läbiimbumismäär on selle aja jooksul stabiliseerunud.

3.2.   Kütusepaagi sisepindala väljendatakse ruutmeetrites kolmekohalise täpsusega. Tootja võib kasutada pindala väljendamiseks ka väiksemat täpsust, kui ta on veendunud, et ta sellega pindala üle ei hinda.

3.3.   Kütusepaak täidetakse nimimahtuvuseni etalonkütusega.

3.4.   Kütusepaagis olevate ainete temperatuur peab katse läbiviimise ajal olema 301,2 ± 5 K (28 ± 5 °C) või alternatiivse lühema katse puhul 316,2 ± 5 K (43 ± 5 °C).

3.5.   Paak suletakse tihedalt paagikorgiga ja muude vahenditega (v.a kütusekraan), mida on võimalik seeriatoodangu kütusepaagi sulgemiseks kasutada. Avad, mis tavaliselt ei ole suletud (näiteks paagikorgi õhutusavad või voolikuühendusotsakud), võib sulgeda hermeetiliselt näiteks metallist või fluorplastist korkidega.

4.   Kütusepaagi läbiimbumiskatse menetlus

Katse teostamiseks viiakse punktis 3 kirjeldatud viisil eelkonditsioneeritud kütusepaagiga läbi järgmised toimingud.

4.1.   Tihedalt suletud kütusepaak kaalutakse ja paagi kaal registreeritakse mg täpsusega. Kaalumine peab toimuma mitte rohkem kui kaheksa tunni jooksul pärast paagi täitmist katsekütusega.

4.2.   Paak paigutatakse ventileeritud reguleeritava temperatuuriga ruumi või kappi.

4.3.   Katseruum või -kapp suletakse tihedalt ja registreeritakse katseaeg.

4.4.   Katseruumis või -kapis hoitakse 14 päeva jooksul pidevalt temperatuuri 301,2 ± 2 K (28 ± 5 °C). Seda temperatuuri jälgitakse ja registreeritakse pidevalt.

5.   Kütusepaagi läbiimbumiskatse tulemuste arvutamine

5.1.   Immutusperioodi lõpus registreeritakse tihedalt suletud kütusepaagi kaal mg täpsusega. Kui eelkonditsioneerimisel ja läbiimbumiskatse läbiviimisel kasutatakse eri kütuseid, registreeritakse kaalumistulemused katse läbiviimise vältel viiel päeval nädalas. Katse loetakse kehtetuks, kui kütusepaagi kaalu muutuse lineaarne graafik annab läbiimbumiskatse immutusperioodi kõikide katsepäevade mõõtetulemuste suhtes korrelatsiooniteguri r2 < 0,8.

5.2.   Täidetud kütusepaagi massist katse alguses lahutatakse täidetud kütusepaagi mass katse lõpul.

5.3.   Masside vahe jagatakse kütusepaagi sisepindalaga.

5.4.   Punkti 5.3 põhjal teostatud arvutuse tulemus (mg/m2) jagatakse katsepäevade arvuga ja saadakse heitemäär (mg/m2/päev), mis ümardatakse sama arvu kümnendkohtadeni, nagu on ette nähtud määruse (EL) nr 168/2013 VI lisa C osa punktis 2.

5.5.   Kui tootja arvab 14 päevase immutusperioodi põhjal määratud läbiimbumistasemete alusel, et see periood ei ole kaalumuutuse mõõtmiseks piisavalt pikk, võib seda perioodi pikendada kuni 14 päeva võrra. Sel juhul korratakse punktides 4.5–4.8 kirjeldatud tegevusi, et määrata kaalumuutus 28 päevase perioodi jooksul.

5.6.   Halvendusteguri kindlaksmääramine, kui viiakse läbi täielik läbiimbumiskatse.

Halvendustegur (DF) määratakse tootja valikul järgmiste võimaluste hulgast:

| 5.6.1. | suhe lõpliku läbiimbumise ja võrdluskatsete vahel; |
| --- | --- |

5.6.1.

suhe lõpliku läbiimbumise ja võrdluskatsete vahel;

| 5.6.2. | määruse (EL) nr 168/2013 VII lisa B osa kohaselt kõikidele süsivesinikele kindlaks määratud halvendustegur. |
| --- | --- |

5.6.2.

määruse (EL) nr 168/2013 VII lisa B osa kohaselt kõikidele süsivesinikele kindlaks määratud halvendustegur.

5.7.   Paagi läbiimbumiskatse lõplike tulemuste kindlaksmääramine

5.7.1.   Täielik katsemenetlus

Läbiimbumiskatse tulemuse kindlaksmääramiseks korrutatakse punktis 5.6 määratletud halvendustegur punktis 5.4 määratletud läbiimbumiskatse tulemusega. Korrutis ei tohi olla suurem kui määruse (EL) nr 168/2013 VI lisa C osas punktis 2 ettenähtud kohaldatav läbiimbumiskatse tulemuse piirväärtus.

5.7.2.   Kiirendatud (lühike) katsemenetlus

Punktis 5.4 määratletud läbiimbumiskatse mõõtetulemus ei tohi olla suurem kui määruse (EL) nr 168/2013 VI lisa C osa punktis 2 esitatud kohaldatav läbiimbumiskatse tulemuse piirväärtus.

6.   Kütusepaagi vastupidavuskatse

6.1.   Iga oluliselt erineva töötlemisviiside kombinatsiooni ja mittemetallist kütusepaakide materjali vastupidavuse tõendamiseks tuleb sooritada järgmised toimingud.

6.1.1.   Survetsüklikatse

Survekatse tegemiseks suletakse paak tihedalt ja allutatakse see absoluutrõhule 115,1 kPa (+2,0 lb/in2), siis absoluutrõhule 97,9 kPa (-0,5 lb/in2) ja seejärel taas absoluutrõhule 115,1 kPa (+2,0 lb/in2) 10 000 tsükli jooksul kiirusega 1 tsükkel 60 sekundiga.

6.1.2.   Ultraviolettkiirgus

Päikesekiirguse katse tegemiseks suunatakse paagi pinnale 450 tunni jooksul ultraviolettkiirgus intensiivsusega vähemalt 24 W/m2 (0,40 W-hr/m2/min). Alternatiivselt võib mittemetallist kütusepaaki hoida otseses loomulikus päikesevalguses, kuni on kindel, et paak on olnud vähemalt 450 tundi päevavalguses.

6.1.3.   Loksutamiskatse

Loksutamiskatse tegemiseks täidetakse mittemetallist kütusepaak 40 % ulatuses II lisa 2. liites nimetatud etalonkütusega või tootja valitud ja kinnitusasutuse heakskiidu saanud kaubandusliku kõrgema klassi kütusega. Kütusepaagi koostuga tehakse üks miljon täielikku raputamistsüklit kiirusega 15 tsüklit minutis. Seejuures kallutatakse paaki horisontaalasendist +15° kuni -15° ning loksutamiskatse viiakse läbi keskkonna temperatuuril 301,2 ± 5 K (28 ± 5 °C).

6.2.   Kütusepaagi vastupidavuskatse lõpptulemused

Pärast vastupidavuskatse lõpetamist immutatakse paaki, nagu on kirjeldatud punktis 3, et kontrollida, kas läbiimbumistase on jäänud stabiilseks. Loksutamiskatse aega ja ultraviolettkiirguse katse aega võib lugeda immutamise osaks tingimusel, et immutamine algab kohe pärast loksutamiskatset. Lõpliku läbiimbumistaseme kindlaksmääramiseks lastakse kütusepaak tühjaks ja täidetakse värske II lisa 2. liites nimetatud katsekütusega. Pärast seda immutamisperioodi tuleb kohe teha punktis 4 ette nähtud läbiimbumiskatse. Katsekütus sellel läbiimbumiskatsel peab vastama samadele nõuetele, millele vastas enne vastupidavuskatset tehtud läbiimbumiskatsel kasutatud katsekütus. Lõplikud katsetulemused arvutatakse välja punktis 5 ette nähtud korras.

6.3.   Tootja võib taotleda mõne vastupidavuskatse ärajätmist, kui kinnitusasutusele on võimalik selgelt tõendada, et see ei mõjuta kütusepaagist väljuvat heitkogust.

6.4.   Kui vastupidavuskatsel on kütus paagis, võib sellel ajal toimuva „immutamise” arvata kütusega immutamise perioodi hulka. Immutamisperioodid võib lühendada kümnele nädalale, kui need viiakse läbi temperatuuril 316,2 ± 5 K (43 ± 5 °C).

7.   Kütusetorustiku katsenõuded

7.1.   Kütusetorustiku läbiimbumise füüsilise katse menetlus

Tootja peab katsetama kütusetorustikku, sealhulgas kütusevooliku klambreid ja materjale, millega torustik on mõlemalt poolt ühendatud, viies selleks läbi füüsilised katsed vastavalt ühele järgmistest menetlustest:

| a) | kooskõlas punktide 6.2–6.4 nõuetega. Torud, millega kütusetorustik on mõlemalt poolt ühendatud, suletakse mitteläbilaskva materjaliga. Punktides 6.2–6.4 tuleb sõna „kütusepaak” asendada sõnaga „kütusetorustik”. Kütusevoolikute klambrid pingutatakse seeriatoodangule ette nähtud momendiga; |
| --- | --- |

a)

kooskõlas punktide 6.2–6.4 nõuetega. Torud, millega kütusetorustik on mõlemalt poolt ühendatud, suletakse mitteläbilaskva materjaliga. Punktides 6.2–6.4 tuleb sõna „kütusepaak” asendada sõnaga „kütusetorustik”. Kütusevoolikute klambrid pingutatakse seeriatoodangule ette nähtud momendiga;

| b) | tootja võib kasutada oma katsemenetlust, kui ta suudab kinnitusasutusele tõendada, et see on sama range kui punktis a kirjeldatud menetlus. |
| --- | --- |

b)

tootja võib kasutada oma katsemenetlust, kui ta suudab kinnitusasutusele tõendada, et see on sama range kui punktis a kirjeldatud menetlus.

7.2.   Nõuded kütusetorustiku läbiimbumiskatse piirmääradele füüsilisel katsetamisel

Punktis 7.1 määratletud katsemenetluste läbiviimisel tuleb kinni pidada määruse (EL) nr 168/2013 VI lisa C osa punktis 2 sätestatud kütusevoolikute piirväärtustest.

7.3.   Kütusetorustiku läbiimbumise füüsiline katsetamine ei ole vajalik, kui:

| a) | kütusetorude materjal vastab läbiimbumise osas SAE J30 nõuetele R11–A või R12 või |
| --- | --- |

a)

kütusetorude materjal vastab läbiimbumise osas SAE J30 nõuetele R11–A või R12 või

| b) | mittemetallist kütusetorude materjal vastab läbiimbumise osas SAE J2260 1. kategooria nõuetele ja |
| --- | --- |

b)

mittemetallist kütusetorude materjal vastab läbiimbumise osas SAE J2260 1. kategooria nõuetele ja

| c) | tootja suudab tehnilisele teenistusele ja kinnitusasutusele tõendada, et kütusepaagi ja muude kütusesüsteemi osiste vahelised ühendused on tänu tugevale konstruktsioonile lekkekindlad. |
| --- | --- |

c)

tootja suudab tehnilisele teenistusele ja kinnitusasutusele tõendada, et kütusepaagi ja muude kütusesüsteemi osiste vahelised ühendused on tänu tugevale konstruktsioonile lekkekindlad.

Kui sõidukile kinnitatud kütusetorud vastavad kõigile kolmele tingimusele, siis loetakse määruse (EL) nr 168/2013 VI lisas C osa punktis 2 sisalduvad kütusetorustiku katsenõuded täidetuks.

3. liide

Sõidukiga suletud ruumis kütuseaurude mõõtmiseks tehtava katse (SHED-katse) menetlus

1.   Reguleerimisala

| 1.1. | Alates määruse (EL) nr 168/2013 IV lisas sätestatud kuupäevast tuleb alamkategooriate L3e, L4e (ainult baassõiduk, külghaagisega originaalmootorratas L3e), L5e-A, L6e-A ja L7e-A-alamkategooria sõidukeid keskkonnamõju osas tüübikinnituse andmise menetluse käigus katsetada järgmise SHED-katsemenetluse kohaselt. |
| --- | --- |

1.1.

Alates määruse (EL) nr 168/2013 IV lisas sätestatud kuupäevast tuleb alamkategooriate L3e, L4e (ainult baassõiduk, külghaagisega originaalmootorratas L3e), L5e-A, L6e-A ja L7e-A-alamkategooria sõidukeid keskkonnamõju osas tüübikinnituse andmise menetluse käigus katsetada järgmise SHED-katsemenetluse kohaselt.

2.   SHED-katse kirjeldus

Kütuseaurude eraldumise SHED-katse (joonis Ap 3-1) koosneb järgmisest konditsioneerimisfaasist ja katsefaasist:

| a) | konditsioneerimisfaas:






  — | sõidutsükkel; |
| --- | --- | --- |

a)

konditsioneerimisfaas:

—

sõidutsükkel;

| — | sõiduki seiskamine; |
| --- | --- |

—

sõiduki seiskamine;

| b) | katsefaas:






  — | ööpäevane (hingamiskadude) katse; |
| --- | --- | --- |

b)

katsefaas:

—

ööpäevane (hingamiskadude) katse;

| — | sõidutsükkel; |
| --- | --- |

—

sõidutsükkel;

| — | kuuma mootori seiskamisel eralduvate kütuseaurude katse. |
| --- | --- |

—

kuuma mootori seiskamisel eralduvate kütuseaurude katse.

Katse koondtulemuse saamiseks liidetakse hingamiskao faasis ja pärast mootori seiskamist eraldunud süsivesinike massid.

Joonis Ap 3-1

Kütuseaurude eraldumise SHED-katse voodiagramm

Image

3.   Nõuded katsesõidukitele ja katsekütusele

3.1.   Katsesõidukid

SHED-katse tehakse tootja valikul kas ühe või mitme sissesõidetud sõidukiga, millel on:

| 3.1.1. | sissetöötatud heitekontrolliseadmed. SHED-katse tulemustele lisatakse kindla suurusega halvendustegur 0,3 g/katse. |
| --- | --- |

3.1.1.

sissetöötatud heitekontrolliseadmed. SHED-katse tulemustele lisatakse kindla suurusega halvendustegur 0,3 g/katse.

| 3.1.2. | Vanandatud kütuseaurude kontrolliseadmed. Kohaldatakse alaliites 3.2 ette nähtud vanandamiskatse menetlust. |
| --- | --- |

3.1.2.

Vanandatud kütuseaurude kontrolliseadmed. Kohaldatakse alaliites 3.2 ette nähtud vanandamiskatse menetlust.

3.2.   Katsesõidukid

Sissesõidetud katsesõiduk, mis peab keskkonnamõju osas olema representatiivne sõidukitüübi jaoks, millele tüübikinnitust taotletakse, peab olema mehaaniliselt hea seisukorras ja see peab olema enne kütuseaurude katset sisse sõidetud ning läbinud vähemalt 1 000 km pärast esmakordset käivitamist tootmisliinil. Kütuseaurude kontrollisüsteem peab kogu selle aja jooksul olema nõuetekohaselt ühendatud ja toiminud ning söekanistrit ja kütuseaurude kontrollisüsteemi reguleerimisventiili peab olema tavapäraselt kasutatud, ilma tavapäratu tühjendamise või laadimiseta.

3.3.   Katsekütus

Kasutatakse II lisa 2. liites kirjeldatud asjakohast katsekütust.

4.   Šassiidünamomeeter ja kütuseaurude mõõtmise kamber

4.1.   Šassiidünamomeeter peab vastama II lisa 3. liites ette nähtud nõuetele.

4.2.   Kütuseaurude mõõtmise kamber (SHED)

Kütuseaurude mõõtmise kamber peab olema gaasikindel risttahukakujuline mõõtmiskamber, mis mahutab katsetatava sõiduki. Kambris olev sõiduk peab olema igast küljest ligipääsetav ning ruum peab olema suletuna gaasikindel. Kambri sisepind peab olema süsivesinikele läbimatu. Vähemalt ühes pinnas peab olema elastne läbilaskmatu materjal või muu seade, mis tasakaalustab väikestest temperatuurikõikumistest põhjustatud rõhukõikumisi. Seina ehitus peab soodustama soojuse hajumist.

4.3.   Analüütilised süsteemid

4.3.1.   Süsivesinike analüsaator

| 4.3.1.1. | Kambrisisese õhu kontrollimiseks kasutatakse leekionisatsioondetektori (FID) tüüpi süsivesinike detektorit. Gaasiproov võetakse kambri ühe külgseina või lae keskpunktist ning analüsaatori kõrvalt mööduv gaasivool juhitakse kambrisse tagasi, eelistatult punktis, mis asub vahetult segamisventilaatori järel. |
| --- | --- |

4.3.1.1.

Kambrisisese õhu kontrollimiseks kasutatakse leekionisatsioondetektori (FID) tüüpi süsivesinike detektorit. Gaasiproov võetakse kambri ühe külgseina või lae keskpunktist ning analüsaatori kõrvalt mööduv gaasivool juhitakse kambrisse tagasi, eelistatult punktis, mis asub vahetult segamisventilaatori järel.

| 4.3.1.2. | Süsivesinike analüsaatori reaktsiooniaeg 90 %-ni lõppnäidust peab olema väiksem kui 1,5 sekundit. Selle stabiilsus peab olema 15 minuti vältel kõikide mõõtepiirkondade puhul nullväärtusel parem kui 2 protsenti skaala lõppväärtusest ning 80 protsendi juures ± 20 protsenti skaala lõppväärtusest. |
| --- | --- |

4.3.1.2.

Süsivesinike analüsaatori reaktsiooniaeg 90 %-ni lõppnäidust peab olema väiksem kui 1,5 sekundit. Selle stabiilsus peab olema 15 minuti vältel kõikide mõõtepiirkondade puhul nullväärtusel parem kui 2 protsenti skaala lõppväärtusest ning 80 protsendi juures ± 20 protsenti skaala lõppväärtusest.

| 4.3.1.3. | Analüsaatori korratavus, väljendatuna ühe standardhälbena, peab kõikides kasutatud mõõtepiirkondades olema parem kui 1 % skaala maksimumväärtusest nulli juures ning 20 % skaala maksimumväärtusest 80 % juures. |
| --- | --- |

4.3.1.3.

Analüsaatori korratavus, väljendatuna ühe standardhälbena, peab kõikides kasutatud mõõtepiirkondades olema parem kui 1 % skaala maksimumväärtusest nulli juures ning 20 % skaala maksimumväärtusest 80 % juures.

| 4.3.1.4. | Analüsaatori tööpiirkonnad valitakse nii, et mõõtmis-, kalibreerimis- ja lekketuvastustoimingute vältel saavutatakse parim resolutsioon. |
| --- | --- |

4.3.1.4.

Analüsaatori tööpiirkonnad valitakse nii, et mõõtmis-, kalibreerimis- ja lekketuvastustoimingute vältel saavutatakse parim resolutsioon.

4.3.2.   Süsivesinike analüsaatori andmesalvestussüsteem

| 4.3.2.1. | Süsivesinike analüsaator peab olema varustatud seadmega, mis registreerib elektrilise väljundsignaali kas lintmeeriku või muu andmetöötlussüsteemi abil sagedusega vähemalt üks kord minutis. Salvestussüsteemi töö põhinäitajad peavad vastama vähemalt salvestatavale signaalile ning kindlustama tulemuste püsisalvestamise. Salvestus peab selgesti näitama kütusepaagi soojendamise ja kütuseaurude eraldumise algust ja lõppu koos ajavahemikega iga katse alustamise ja lõpetamise vahel. |
| --- | --- |

4.3.2.1.

Süsivesinike analüsaator peab olema varustatud seadmega, mis registreerib elektrilise väljundsignaali kas lintmeeriku või muu andmetöötlussüsteemi abil sagedusega vähemalt üks kord minutis. Salvestussüsteemi töö põhinäitajad peavad vastama vähemalt salvestatavale signaalile ning kindlustama tulemuste püsisalvestamise. Salvestus peab selgesti näitama kütusepaagi soojendamise ja kütuseaurude eraldumise algust ja lõppu koos ajavahemikega iga katse alustamise ja lõpetamise vahel.

4.4.   Kütusepaagi soojendamine

4.4.1.   Kütusepaagi soojendussüsteemil peab olema kaks iseseisvat küttekeha kahe temperatuuriregulaatoriga. Tavaliselt kasutatakse elektrilisi kütteribasid, kuid tootja soovil võib kasutada ka muid soojusallikaid. Temperatuuriregulaatorid võivad olla käsitsi juhitavad, näiteks reguleeritavad trafod, või automaatsed. Kuna auru ja kütuse temperatuuri tuleb eraldi reguleerida, on kütuse jaoks soovitatav kasutada automaatregulaatorit. Küttesüsteem ei tohi paagi märjal pinnal tekitada kuumi punkte, et ei tekiks kütuse paikset ülekuumenemist. Kütust soojendavad küttekehad peavad paiknema paagil võimalikult madalal ja katma vähemalt 10 % märjast pinnast. Kütteribade keskjooned peavad olema allpool 30 % kütusetaseme kõrgusest mõõdetuna paagi põhjast ning paiknema ligikaudu paralleelselt paagis oleva kütuse pinnaga. Aurusoojendusribad, kui neid kasutatakse, peaksid asuma umbes poolel aururuumi kõrgusel. Temperatuuriregulaatorid peavad suutma hoida kütuse ja auru temperatuuri vastavalt punktis 5.3.1.6 kirjeldatud temperatuurigraafikule.

4.4.2.   Punktis 4.5.2 kirjeldatud nõuete järgi paigaldatud temperatuurianduritega kütteseade peab suutma kütusepaagis olevat kütust ja auru ühtlaselt soojendada vastavalt punktis 5.3.1.6 kirjeldatud temperatuurigraafikule. Küttesüsteem peab suutma hoida kütusepaagi soojendamise ajal nõutavat kütuse ja auru temperatuuri täpsusega ±1,7 K.

4.4.3.   Punkti 4.4.2 nõuetest olenemata tuleb juhul, kui tootja ei suuda kirjeldatud soojendusnõudeid näiteks paksuseinaliste plastpaakide kasutamise tõttu täita, kasutada lähimat võimalikku soojendusgraafikut. Enne iga katse alustamist peab tootja esitama tehnilisele teenistusele andmed, mis on vajalikud alternatiivse soojendusgraafiku kasutamiseks.

4.5.   Temperatuuri registreerimine

4.5.1.   Temperatuur registreeritakse kahes ruumipunktis temperatuuriandurite abil, mis on ühendatud näitama keskmist väärtust. Mõõtepunktid asuvad mõõtealal 0,9 ± 0,2 m kõrgusel ning nende kaugus külgseina vertikaalsest keskjoonest on ligikaudu 0,1 m.

4.5.2.   Kütuse ja kütuseauru temperatuure registreeritakse anduritega, mis paiknevad kütusepaagis, nagu on kirjeldatud punktis 5.1.1. Kui andureid ei saa paigutada vastavalt punktis 5.1.1 sätestatule, näiteks kui kütus asub kütusepaagi kahes eraldatud osas, tuleb andurid asetada ligikaudu iga kütuse- või aurukambri keskele. Sel juhul näitab nende temperatuuride keskväärtus kütuse ja auru temperatuure.

4.5.3.   Temperatuure registreeritakse või sisestatakse andmetöötlussüsteemi kogu kütuseaurude mõõtmise ajal sagedusega vähemalt kord minutis.

4.5.4.   Temperatuuri salvestussüsteemi täpsus peab olema ± 1,7 K ja eraldusvõime vähemalt 0,5 K.

4.5.5.   Registreerimis- või andmetöötlussüsteemi ajaline eraldusvõime peab olema parem kui ± 15 sekundit.

4.6.   Ventilaatorid

4.6.1.   Ühe või mitme ventilaatori või puhuriga peab olema võimalik viia avatud ustega SHED-kambris süsivesinike kontsentratsioon ümbritseva õhu tasemele.

4.6.2.   Kambris peab olema üks või mitu ventilaatorit või puhurit tootlikkusega 0,1–0,5 m3/s, mis võimaldavad kambris olevat õhku täielikult segada. Kambris peab mõõtmiste ajal säilima ühtlane temperatuur ja süsivesinike kontsentratsioon. Ventilaatorite või puhurite õhuvool ei tohi olla suunatud otse kambris olevale sõidukile.

4.7.   Gaasid

4.7.1.   Kalibreerimiseks ja seadmete kasutamiseks peavad olema kättesaadavad järgmised puhtad gaasid:

| a) | puhastatud sünteetiline õhk (puhtus: < 1 ppm C1-ekvivalenti, <1 ppm CO, < 400 ppm CO2, 0,1 ppm NO); hapnikusisaldus 18–21 mahuprotsenti; |
| --- | --- |

a)

puhastatud sünteetiline õhk (puhtus: < 1 ppm C1-ekvivalenti, <1 ppm CO, < 400 ppm CO2, 0,1 ppm NO); hapnikusisaldus 18–21 mahuprotsenti;

| b) | süsivesinike analüsaatori kütusegaas (40 ±2 % vesinikku ja jääkheelium, milles on vähem kui 1 ppm C1-ekvivalenti süsivesinikke, vähem kui 400 ppm CO2), |
| --- | --- |

b)

süsivesinike analüsaatori kütusegaas (40 ±2 % vesinikku ja jääkheelium, milles on vähem kui 1 ppm C1-ekvivalenti süsivesinikke, vähem kui 400 ppm CO2),

| c) | propaan (C3H8), minimaalne puhtus 99,5 %. |
| --- | --- |

c)

propaan (C3H8), minimaalne puhtus 99,5 %.

4.7.2.   Kättesaadavad peavad olema propaani (C3H8) ja puhastatud sünteetilise õhu segu sisaldavad kalibreerimis- ja võrdlusgaasid. Kalibreerimisgaasi tegelikud kontsentratsioonid ei tohi erineda rohkem kui ±2 % ettenähtud näitajast. Gaasijaoturi kasutamisel saadud lahjendatud gaaside täpsusaste peab olema ± 2 % täpsest väärtusest. 1. liites määratletud kontsentratsioonid võib saada ka gaasijaoturiga, kui lahjendusgaasina kasutatakse sünteetilist õhku.

4.8.   Lisaseadmed

4.8.1.   Suhtelist niiskust katsepiirkonnas peab saama mõõta täpsusega ± 5 %.

4.8.2.   Õhurõhku katsepiirkonnas peab saama mõõta täpsusega ± 0,1 kPa.

4.9   Alternatiivsed mõõteseadmed

4.9.1   Tootja taotluse korral ja tehnilise teenistuse nõusolekul võib tehniline teenistus anda loa alternatiivsete mõõteseadmete kasutamiseks, kui on võimalik tõestada, et need annavad samaväärsed tulemused.

5.   Katsemenetlus

5.1.   Katse ettevalmistamine

5.1.1.   Enne katset valmistatakse sõiduk mehaaniliselt ette järgmiselt:

| a) | sõiduki väljalasketorustik ei tohi lekkida; |
| --- | --- |

a)

sõiduki väljalasketorustik ei tohi lekkida;

| b) | sõidukile võib enne katset teha aurpuhastuse; |
| --- | --- |

b)

sõidukile võib enne katset teha aurpuhastuse;

| c) | sõiduki kütusepaak peab olema varustatud temperatuurianduritega, et oleks võimalik mõõta kütusepaagis oleva kütuse ja auru temperatuuri, kui paak on täidetud 50 ± 2 % ulatuses oma nimimahust; |
| --- | --- |

c)

sõiduki kütusepaak peab olema varustatud temperatuurianduritega, et oleks võimalik mõõta kütusepaagis oleva kütuse ja auru temperatuuri, kui paak on täidetud 50 ± 2 % ulatuses oma nimimahust;

| d) | võib paigaldada lisaarmatuuri, adaptereid ja seadmeid, mis võimaldavad kütusepaagi täielikult tühjendada. Alternatiivina võib kütusepaaki tühjendada mahatilkumist vältiva pumbaga või sifooniga. |
| --- | --- |

d)

võib paigaldada lisaarmatuuri, adaptereid ja seadmeid, mis võimaldavad kütusepaagi täielikult tühjendada. Alternatiivina võib kütusepaaki tühjendada mahatilkumist vältiva pumbaga või sifooniga.

5.2.   Konditsioneerimisfaas

5.2.1.   Sõiduk viiakse katsealale, mille õhutemperatuur on 293,2–303,2 K (20–30 °C).

5.2.2.   Sõiduk asetatakse šassiidünamomeetrile ja sellega sõidetakse läbi määruse (EL) nr 168/2013 VI lisa A osas määratletud sõidutsükkel vastavalt katsetatava sõiduki klassile. Selle toimingu ajal võib võtta heitgaasiproove, kuid saadud tulemusi ei tohi kasutada heitgaasidega seotud tüübikinnituseks.

5.2.3.   Sõiduk pargitakse katsealasse vähemalt tabelis Ap 3-1 näidatud ajaks.

Tabel Ap 3-1

SHED-katse – minimaalsed ja maksimaalsed kütuseaurude eraldumisperioodid

| Mootori töömaht | Minimaalselt (tundi) | Maksimaalselt (tundi) |
| --- | --- | --- |
| ≤ 169cm3 | 6 | 36 |
| 170 cm3 < mootori töömaht ≤ 279 cm3 | 8 | 36 |
| > 280cm3 | 12 | 36 |

Mootori töömaht

Minimaalselt (tundi)

Maksimaalselt (tundi)

≤ 169cm3

6

36

170 cm3 < mootori töömaht ≤ 279 cm3

8

36

> 280cm3

12

36

5.3.   Katsefaasid

5.3.1   Paagi ööpäevane hingamiskadude katse

| 5.3.1.1. | Mõõtmiskambrit tuulutatakse/tühjendatakse enne katset mitme minuti jooksul, kuni stabiilsed taustatingimused on saavutatavad. Sel ajal peab(vad) olema sisse lülitatud ka kambri õhusegamisventilaator(id). |
| --- | --- |

5.3.1.1.

Mõõtmiskambrit tuulutatakse/tühjendatakse enne katset mitme minuti jooksul, kuni stabiilsed taustatingimused on saavutatavad. Sel ajal peab(vad) olema sisse lülitatud ka kambri õhusegamisventilaator(id).

| 5.3.1.2. | Süsivesinike analüsaator tuleb nullida vahetult enne katset ja määrata kindlaks selle mõõteulatus. |
| --- | --- |

5.3.1.2.

Süsivesinike analüsaator tuleb nullida vahetult enne katset ja määrata kindlaks selle mõõteulatus.

| 5.3.1.3. | Kütusepaagid tühjendatakse, nagu on kirjeldatud punktis 5.1.1, ja täidetakse uuesti 50 ± 2 % ulatuses paakide tavalisest mahutavusest katsekütusega, mille temperatuur on vahemikus 283,2– 287,2 K (10 –14 °C). |
| --- | --- |

5.3.1.3.

Kütusepaagid tühjendatakse, nagu on kirjeldatud punktis 5.1.1, ja täidetakse uuesti 50 ± 2 % ulatuses paakide tavalisest mahutavusest katsekütusega, mille temperatuur on vahemikus 283,2– 287,2 K (10 –14 °C).

| 5.3.1.4. | Väljalülitatud mootoriga katsesõiduk lükatakse kambrisse ja pargitakse püstasendisse. Kasutatavad kütusepaagiandurid ja kütteseade peavad vajaduse korral olema ühendatud. Kohe alustatakse kütusetemperatuuri ja katsekambri õhutemperatuuri registreerimist. Kui tuulutus/tühjendusventilaator veel töötab, siis nüüd tuleb see välja lülitada. |
| --- | --- |

5.3.1.4.

Väljalülitatud mootoriga katsesõiduk lükatakse kambrisse ja pargitakse püstasendisse. Kasutatavad kütusepaagiandurid ja kütteseade peavad vajaduse korral olema ühendatud. Kohe alustatakse kütusetemperatuuri ja katsekambri õhutemperatuuri registreerimist. Kui tuulutus/tühjendusventilaator veel töötab, siis nüüd tuleb see välja lülitada.

| 5.3.1.5. | Kütust ja auru võib kunstlikult soojendada algtemperatuurideni vastavalt 288,7 K (15,5 °C) ja 294,2 K (21,0 °C) ± 1 K. |
| --- | --- |

5.3.1.5.

Kütust ja auru võib kunstlikult soojendada algtemperatuurideni vastavalt 288,7 K (15,5 °C) ja 294,2 K (21,0 °C) ± 1 K.

| 5.3.1.6. | Niipea kui kütus saavutab temperatuuri 287,0 K (14,0 °C):






  1) | suletakse kütuse täiteava kork(korgid); |
| --- | --- | --- |

5.3.1.6.

Niipea kui kütus saavutab temperatuuri 287,0 K (14,0 °C):

1)

suletakse kütuse täiteava kork(korgid);

| 2) | läbipuhumiseks kasutatud puhurid lülitatakse välja, kui need ei ole juba välja lülitatud; |
| --- | --- |

2)

läbipuhumiseks kasutatud puhurid lülitatakse välja, kui need ei ole juba välja lülitatud;

| 3) | kambri uksed suletakse ja tihendatakse. |
| --- | --- |

3)

kambri uksed suletakse ja tihendatakse.

Niipea kui kütus saavutab temperatuuri 288,7 K (15,5 °C) ± 1 K jätkub katsemenetlus järgmiselt:

| a) | mõõdetakse süsivesiniku kontsentratsiooni, õhurõhku ja temperatuuri ning saadakse paagi soojendamise algnäidud CHC, i, Pi ja Ti; |
| --- | --- |

a)

mõõdetakse süsivesiniku kontsentratsiooni, õhurõhku ja temperatuuri ning saadakse paagi soojendamise algnäidud CHC, i, Pi ja Ti;

| b) | algab temperatuuri lineaarne tõstmine 60 ± 2 minuti jooksul 13,8 K või 20 ± 0,5 K võrra. Kütust soojendatakse nii, et kütuse ja kütuseauru temperatuur vastaks soojendamise ajal valemi Ap3-1 tulemusele täpsusega ± 1,7 K või võimalikult täpselt punktis 4.4.3 kirjeldatud funktsioonile. | Katmata kütusepaakide puhul:

  valemid Ap 3-1 |
| --- | --- | --- |

b)

algab temperatuuri lineaarne tõstmine 60 ± 2 minuti jooksul 13,8 K või 20 ± 0,5 K võrra. Kütust soojendatakse nii, et kütuse ja kütuseauru temperatuur vastaks soojendamise ajal valemi Ap3-1 tulemusele täpsusega ± 1,7 K või võimalikult täpselt punktis 4.4.3 kirjeldatud funktsioonile.

Katmata kütusepaakide puhul:

valemid Ap 3-1

Formula

Formula

| | Kaetud kütusepaakide puhul:

  valemid Ap 3-2







  kus:







  Tr | = | nõutud kütuse temperatuur (K); |
| --- | --- | --- | --- |
| Tr | = | nõutud auru temperatuur (K); |
| t | = | kütusepaagi soojendamise algusest kulunud aeg minutites. |

Kaetud kütusepaakide puhul:

valemid Ap 3-2

Formula

Formula

kus:

Tr

=

nõutud kütuse temperatuur (K);

Tr

=

nõutud auru temperatuur (K);

t

=

kütusepaagi soojendamise algusest kulunud aeg minutites.

| 5.3.1.7. | Süsivesinike analüsaator tuleb vahetult enne katse lõppu nullida ja selle mõõteulatus kindlaks määrata. |
| --- | --- |

5.3.1.7.

Süsivesinike analüsaator tuleb vahetult enne katse lõppu nullida ja selle mõõteulatus kindlaks määrata.

| 5.3.1.8. | Kui punkti 5.3.1.6 soojendamistingimused on täidetud 60 ± 2 minutilise katseperioodi jooksul, mõõdetakse katsekambri süsivesinike kontsentratsiooni (CHC,f). Registreeritakse mõõtmise aeg või mõõtmise algusest kulunud aeg koos lõpptemperatuuri Tf ja õhurõhuga pf. |
| --- | --- |

5.3.1.8.

Kui punkti 5.3.1.6 soojendamistingimused on täidetud 60 ± 2 minutilise katseperioodi jooksul, mõõdetakse katsekambri süsivesinike kontsentratsiooni (CHC,f). Registreeritakse mõõtmise aeg või mõõtmise algusest kulunud aeg koos lõpptemperatuuri Tf ja õhurõhuga pf.

| 5.3.1.9. | Kütteallikas lülitatakse välja ning kambri ukse tihendus eemaldatakse ja uks avatakse. Kütteseade ja temperatuuriandur eraldatakse katsekambri seadmestikust. Väljalülitatud mootoriga sõiduk tuuakse kambrist välja. |
| --- | --- |

5.3.1.9.

Kütteallikas lülitatakse välja ning kambri ukse tihendus eemaldatakse ja uks avatakse. Kütteseade ja temperatuuriandur eraldatakse katsekambri seadmestikust. Väljalülitatud mootoriga sõiduk tuuakse kambrist välja.

| 5.3.1.10. | Kanistri ebanormaalse täitumise vältimiseks võib kanistri eemaldada sõidukilt ajavahemikuks, mis jääb ööpäevase katsefaasi ja sõidukatse alustamise vahele. Sõidutsükkel peab algama 60 minuti jooksul pärast hingamiskadude katse lõppu. |
| --- | --- |

5.3.1.10.

Kanistri ebanormaalse täitumise vältimiseks võib kanistri eemaldada sõidukilt ajavahemikuks, mis jääb ööpäevase katsefaasi ja sõidukatse alustamise vahele. Sõidutsükkel peab algama 60 minuti jooksul pärast hingamiskadude katse lõppu.

5.3.2.   Sõidutsükkel

| 5.3.2.1. | „Kütusepaagi hingamiskaod” – kütusepaagi ja toitesüsteemi temperatuuri muutuste põhjustatud süsivesinike heide. Pärast kütusepaagi hingamiskadude katset lükatakse või toimetatakse muul viisil väljalülitatud mootoriga sõiduk šassiimanomeetrile. Sõiduk läbib sõidutsükli vastavalt oma klassile. Tootja soovil võib selle toimingu ajal heitgaasiproove võtta, kuid saadud tulemusi ei tohi kasutada heitkogustega seotud tüübikinnituseks. |
| --- | --- |

5.3.2.1.

„Kütusepaagi hingamiskaod” – kütusepaagi ja toitesüsteemi temperatuuri muutuste põhjustatud süsivesinike heide. Pärast kütusepaagi hingamiskadude katset lükatakse või toimetatakse muul viisil väljalülitatud mootoriga sõiduk šassiimanomeetrile. Sõiduk läbib sõidutsükli vastavalt oma klassile. Tootja soovil võib selle toimingu ajal heitgaasiproove võtta, kuid saadud tulemusi ei tohi kasutada heitkogustega seotud tüübikinnituseks.

5.3.3.   Kütuseaurude eraldumise katse pärast mootori seiskamist

Kütuseaurude heitkoguste leidmiseks määratakse süsivesinike heitkogused 60 minutit kestva kütuseaurude eraldumise perioodi jooksul pärast mootori seiskamist. Mootori seiskamisele järgnev kütuseaurude eraldumise katse peab algama 7 minuti jooksul pärast punktis 5.3.2.1 kirjeldatud sõidutsükli lõppu.

| 5.3.3.1. | Enne katsesõidu lõppu tuulutatakse mõõtmiskambrit mitu minutit, kuni tekib stabiilne süsivesinike foon. Katsekambri segamisventilaator(id) tuleb sel hetkel samuti sisse lülitada. |
| --- | --- |

5.3.3.1.

Enne katsesõidu lõppu tuulutatakse mõõtmiskambrit mitu minutit, kuni tekib stabiilne süsivesinike foon. Katsekambri segamisventilaator(id) tuleb sel hetkel samuti sisse lülitada.

| 5.3.3.2. | Süsivesinike analüsaator tuleb vahetult enne katset nullida ja selle mõõteulatus kindlaks määrata. |
| --- | --- |

5.3.3.2.

Süsivesinike analüsaator tuleb vahetult enne katset nullida ja selle mõõteulatus kindlaks määrata.

| 5.3.3.3. | Väljalülitatud mootoriga sõiduk lükatakse või toimetatakse muul viisil mõõtmiskambrisse. |
| --- | --- |

5.3.3.3.

Väljalülitatud mootoriga sõiduk lükatakse või toimetatakse muul viisil mõõtmiskambrisse.

| 5.3.3.4. | Kambri uksed suletakse gaasikindlalt seitsme minuti jooksul pärast sõidutsükli lõppu. |
| --- | --- |

5.3.3.4.

Kambri uksed suletakse gaasikindlalt seitsme minuti jooksul pärast sõidutsükli lõppu.

| 5.3.3.5. | Pärast kambriuste tihendamist algab 60 ± 0,5 minutit kestev kütuseaurude eraldumise katse. Mõõdetakse süsivesinike kontsentratsiooni, temperatuuri ja õhurõhku ning saadakse kütuseaurude eraldumise katse algnäidud CHCi, Pi ja Ti. Neid arve kasutatakse kütuseaurude arvutamisel vastavalt 6. peatükile. |
| --- | --- |

5.3.3.5.

Pärast kambriuste tihendamist algab 60 ± 0,5 minutit kestev kütuseaurude eraldumise katse. Mõõdetakse süsivesinike kontsentratsiooni, temperatuuri ja õhurõhku ning saadakse kütuseaurude eraldumise katse algnäidud CHCi, Pi ja Ti. Neid arve kasutatakse kütuseaurude arvutamisel vastavalt 6. peatükile.

| 5.3.3.6. | Süsivesinike analüsaator tuleb nullida ja määrata mõõteulatus vahetult enne 60 ± 0,5 minutit kestva katseaja lõppu. |
| --- | --- |

5.3.3.6.

Süsivesinike analüsaator tuleb nullida ja määrata mõõteulatus vahetult enne 60 ± 0,5 minutit kestva katseaja lõppu.

| 5.3.3.7. | 60 ± 0,5 minutit kestva katseaja lõpus mõõdetakse süsivesinike kontsentratsioon kambris. Mõõdetakse ka temperatuuri ja õhurõhku. Saadakse kütuseaurude eraldumise katse lõppnäidud CHCf, Pf ja Tf, mida kasutatakse arvutamisel vastavalt 6. peatükile. Sellega lõpeb kütuseaurude katsemenetlus. |
| --- | --- |

5.3.3.7.

60 ± 0,5 minutit kestva katseaja lõpus mõõdetakse süsivesinike kontsentratsioon kambris. Mõõdetakse ka temperatuuri ja õhurõhku. Saadakse kütuseaurude eraldumise katse lõppnäidud CHCf, Pf ja Tf, mida kasutatakse arvutamisel vastavalt 6. peatükile. Sellega lõpeb kütuseaurude katsemenetlus.

5.4.   Alternatiivsed katsemenetlused

5.4.1.   Käesoleva lisa nõuetele vastavuse tõendamiseks võib tootja taotlusel kasutada alternatiivset katsemenetlust, kui tehniline teenistus on selle heaks kiitnud ning ka kinnitusasutus on sellise katsemenetlusega nõustunud. Sel juhul peab tootja suutma tehnilist teenistust veenda, et alternatiivse katsemenetluse tulemused vastavad käesolevas lisas kirjeldatud katsemenetluse tulemustele. See vastavus tuleb dokumenteerida ja lisada määruse (EL) nr 168/2013 artiklis 27 ette nähtud teatmikule.

6.   Tulemuste arvutamine

6.1.   Punktis 5 kirjeldatud kütuseaurude katsed võimaldavad välja arvutada süsivesinike heitkogused, mis eralduvad ööpäevase hingamise faasis ja kuuma mootori seiskamise järgses kütuseaurude eraldumise faasis. Kütuseaurude kadu igas kõnealuses faasis arvutatakse süsivesinike kontsentratsiooni alg- ja lõppväärtuse, mõõtmisruumi temperatuuride ja õhurõhkude ning mõõtmiskambri netomahu põhjal.

Kasutatakse järgmist valemit:

valem Ap 3-3:

Formula

kus:

| MHC | = | katse ajal eraldunud süsivesinike mass (grammides); |
| --- | --- | --- |
| CHC | = | mõõtmiskambris mõõdetud süsivesinike kontsentratsioon (Ci-ekvivalendi ppm (maht)); |
| V | = | kambri netomaht kuupmeetrites, korrigeerituna sõiduki mahu võrra. Kui sõiduki maht ei ole kindlaks määratud, lahutatakse 0,14 m3 suurune ruumala; |
| T | = | kambris oleva ümbritseva õhu temperatuur (K); |
| P | = | õhurõhk (kPa); |
| H/C | = | vesiniku-süsiniku suhe; |

MHC

=

katse ajal eraldunud süsivesinike mass (grammides);

CHC

=

mõõtmiskambris mõõdetud süsivesinike kontsentratsioon (Ci-ekvivalendi ppm (maht));

V

=

kambri netomaht kuupmeetrites, korrigeerituna sõiduki mahu võrra. Kui sõiduki maht ei ole kindlaks määratud, lahutatakse 0,14 m3 suurune ruumala;

T

=

kambris oleva ümbritseva õhu temperatuur (K);

P

=

õhurõhk (kPa);

H/C

=

vesiniku-süsiniku suhe;

Formula

kus:

| | i tähistab algnäitu; |
| --- | --- |

i tähistab algnäitu;

| | f tähistab lõppnäitu. |
| --- | --- |

f tähistab lõppnäitu.

| | Paagi hingamiskadude puhul loetakse H/C väärtuseks 2,33. |
| --- | --- |

Paagi hingamiskadude puhul loetakse H/C väärtuseks 2,33.

| | Kütuseaurude eraldumisel pärast mootori seiskamist tekkivate kadude puhul loetakse H/C väärtuseks 2,20. „Mootori seiskamisel tekkivad kaod” – seisva sõiduki kütusesüsteemist pärast sõiduperioodi eralduvad süsivesinikuheitmed (eeldatavas suhtes C1 H2,20); |
| --- | --- |

Kütuseaurude eraldumisel pärast mootori seiskamist tekkivate kadude puhul loetakse H/C väärtuseks 2,20. „Mootori seiskamisel tekkivad kaod” – seisva sõiduki kütusesüsteemist pärast sõiduperioodi eralduvad süsivesinikuheitmed (eeldatavas suhtes C1 H2,20);

6.2.   Katse üldtulemused

Sõiduki kütuseaurude süsivesinike kogumass arvutatakse järgmise valemi põhjal:

valem Ap 3-4

Formula

kus:

| Mtotal | = | sõiduki heitkoguste kogumass (g); |
| --- | --- | --- |
| MTH | = | kütuseaurude süsivesinike mass paagi soojendamisel (g); |
| MHS | = | kütuseaurude süsivesinike mass mootori seiskamisel (g). |

Mtotal

=

sõiduki heitkoguste kogumass (g);

MTH

=

kütuseaurude süsivesinike mass paagi soojendamisel (g);

MHS

=

kütuseaurude süsivesinike mass mootori seiskamisel (g).

7.   Piirnormid

Käesolevas lisas kirjeldatud katsel eraldunud kütuseaurude süsivesinike kogumass (Mtotal) peab vastama määruse (EL) nr 168/2013 VI lisa C osas sätestatule.

8.   Muud sätted

Tootja taotlusel antakse kütuseaurudega seotud tüübikinnitus ilma katsetamiseta, kui kinnitusasutusele esitatakse California osariigi väljastatud korraldus selle sõidukitüübiga seotud keskkonnamõju kohta, millele tüübikinnitust taotletakse.

3. liite 1. alaliide

Nõuded hübriidrakenduse eelkonditsioneerimisele enne SHED-katse alustamist

1.   Reguleerimisala

| 1.1. | Järgmisi nõudeid SHED-katse eelse konditsioneerimise kohta kohaldatakse vaid hübriidajamiga L-kategooria sõidukite suhtes. |
| --- | --- |

1.1.

Järgmisi nõudeid SHED-katse eelse konditsioneerimise kohta kohaldatakse vaid hübriidajamiga L-kategooria sõidukite suhtes.

2.   Katsemeetodid

| 2.1. | Enne SHED-katse alustamist eelkonditsioneeritakse katsesõidukid järgmiselt:






  2.1.1. | Väliselt laetavad sõidukid:






  2.1.1.1. | Ilma töörežiimi lülitita väliselt laetavate sõidukite puhul algab menetlus sõiduki elektrilise energia- / voolusalvestusseadme tühjendamisega sõitmise käigus (katserajal, šassiidünamomeetril jne) kas:






  a) | püsikiirusel 50 km/h, kuni elektrilise hübriidsõiduki kütust tarbiv mootor käivitub; või |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2.1.

Enne SHED-katse alustamist eelkonditsioneeritakse katsesõidukid järgmiselt:

2.1.1.

Väliselt laetavad sõidukid:

2.1.1.1.

Ilma töörežiimi lülitita väliselt laetavate sõidukite puhul algab menetlus sõiduki elektrilise energia- / voolusalvestusseadme tühjendamisega sõitmise käigus (katserajal, šassiidünamomeetril jne) kas:

a)

püsikiirusel 50 km/h, kuni elektrilise hübriidsõiduki kütust tarbiv mootor käivitub; või

| b) | kui sõiduk ei saavuta ühtlast kiirust 50 km/h ilma kütust tarbiva mootori käivitumiseta, siis väiksemal ühtlasel kiirusel, millel kütust tarbiv mootor ei käivitu määratud aja või läbisõidu (määratakse kindlaks tehnilise teenistuse ja tootja kokkuleppel) jooksul, või |
| --- | --- |

b)

kui sõiduk ei saavuta ühtlast kiirust 50 km/h ilma kütust tarbiva mootori käivitumiseta, siis väiksemal ühtlasel kiirusel, millel kütust tarbiv mootor ei käivitu määratud aja või läbisõidu (määratakse kindlaks tehnilise teenistuse ja tootja kokkuleppel) jooksul, või

| c) | vastavalt tootja soovitusele. |
| --- | --- |

c)

vastavalt tootja soovitusele.

Kütust tarbiv mootor tuleb seisata 10 sekundi jooksul pärast selle automaatset käivitumist.

| 2.1.1.2. | Töörežiimi lülitiga väliselt laetavate sõidukite puhul algab menetlus sõiduki elektrilise energia-/voolusalvestusseadme tühjendamisega sõitmise käigus (katserajal, šassiidünamomeetril jne) püsikiirusel 70 ± 5 % sõiduki 30 minuti maksimumkiirusest, kusjuures lüliti on puhtelektrilise režiimi asendis. Kui tootja suudab tehnilisele teenistusele tõendada kinnitusasutust rahuldaval viisil, et sõiduk füüsiliselt ei suuda saavutada 30 minuti maksimumkiirust, võib kasutada 15 minuti maksimumkiirust.
  Tühjendamine peatatakse:






  a) | kui sõiduk pole võimeline liikuma kiirusega 65 % 30 minuti maksimaalsest kiirusest või |
| --- | --- | --- |

2.1.1.2.

Töörežiimi lülitiga väliselt laetavate sõidukite puhul algab menetlus sõiduki elektrilise energia-/voolusalvestusseadme tühjendamisega sõitmise käigus (katserajal, šassiidünamomeetril jne) püsikiirusel 70 ± 5 % sõiduki 30 minuti maksimumkiirusest, kusjuures lüliti on puhtelektrilise režiimi asendis. Kui tootja suudab tehnilisele teenistusele tõendada kinnitusasutust rahuldaval viisil, et sõiduk füüsiliselt ei suuda saavutada 30 minuti maksimumkiirust, võib kasutada 15 minuti maksimumkiirust.

Tühjendamine peatatakse:

a)

kui sõiduk pole võimeline liikuma kiirusega 65 % 30 minuti maksimaalsest kiirusest või

| b) | kui standardsed pardaseadmed annavad juhile sõiduki peatamise märguande või |
| --- | --- |

b)

kui standardsed pardaseadmed annavad juhile sõiduki peatamise märguande või

| c) | pärast 100 km läbimist. |
| --- | --- |

c)

pärast 100 km läbimist.

Kui sõidukil puudub puhtelektriline režiim, tühjendatakse elektriline energia-/voolusalvestusseade sõitmise käigus (katserajal, šassiidünamomeetril jne):

| a) | püsikiirusel 50 km/h, kuni elektrilise hübriidsõiduki kütust tarbiv mootor käivitub, või |
| --- | --- |

a)

püsikiirusel 50 km/h, kuni elektrilise hübriidsõiduki kütust tarbiv mootor käivitub, või

| b) | kui sõiduk ei saavuta ühtlast kiirust 50 km/h ilma kütust tarbiva mootori käivitumiseta, siis väiksemal ühtlasel kiirusel, millel kütust tarbiv mootor ei käivitu määratud aja või läbisõidu (määratakse kindlaks tehnilise teenistuse ja tootja kokkuleppel) jooksul, või |
| --- | --- |

b)

kui sõiduk ei saavuta ühtlast kiirust 50 km/h ilma kütust tarbiva mootori käivitumiseta, siis väiksemal ühtlasel kiirusel, millel kütust tarbiv mootor ei käivitu määratud aja või läbisõidu (määratakse kindlaks tehnilise teenistuse ja tootja kokkuleppel) jooksul, või

| c) | vastavalt tootja soovitusele. |
| --- | --- |

c)

vastavalt tootja soovitusele.

Kütust tarbiv mootor tuleb seisata 10 sekundi jooksul pärast selle automaatset käivitumist. Kui tootja suudab tehnilisele teenistusele tõendada kinnitusasutust rahuldaval viisil, et sõiduk füüsiliselt ei suuda saavutada 30 minuti maksimumkiirust, võib kasutada 15 minuti maksimumkiirust.

| 2.1.2. | Väliselt mittelaetavad sõidukid






  2.1.2.1. | Ilma töörežiimi lülitita väliselt mittelaetavate sõidukite puhul algab menetlus eelkonditsioneerimisega, mis seisneb vähemalt kahe järjestikuse täieliku I tüübi sõidutsükli läbimises ilma kütuseaurude eraldumiseta. |
| --- | --- | --- |

2.1.2.

Väliselt mittelaetavad sõidukid

2.1.2.1.

Ilma töörežiimi lülitita väliselt mittelaetavate sõidukite puhul algab menetlus eelkonditsioneerimisega, mis seisneb vähemalt kahe järjestikuse täieliku I tüübi sõidutsükli läbimises ilma kütuseaurude eraldumiseta.

| 2.1.2.2. | Töörežiimi lülitiga väliselt mittelaetavate sõidukite puhul algab menetlus eelkonditsioneerimisega, mis seisneb vähemalt kahe järjestikuse täieliku I tüübi sõidutsükli läbimises hübriidrežiimis ilma mootorijahutamisperioodita. Kui saadaval on mitu hübriidrežiimi, viiakse katse läbi režiimis, mis määratakse pärast süütevõtme keeramist automaatselt (normaalrežiim). Tootja esitatud teabe alusel veendub tehniline teenistus, et kõigis hübriidrežiimides järgitakse piirväärtusi. |
| --- | --- |

2.1.2.2.

Töörežiimi lülitiga väliselt mittelaetavate sõidukite puhul algab menetlus eelkonditsioneerimisega, mis seisneb vähemalt kahe järjestikuse täieliku I tüübi sõidutsükli läbimises hübriidrežiimis ilma mootorijahutamisperioodita. Kui saadaval on mitu hübriidrežiimi, viiakse katse läbi režiimis, mis määratakse pärast süütevõtme keeramist automaatselt (normaalrežiim). Tootja esitatud teabe alusel veendub tehniline teenistus, et kõigis hübriidrežiimides järgitakse piirväärtusi.

| 2.1.3. | Eelkonditsioneerimissõit viiakse läbi vastavalt II lisa 6. liites kirjeldatud I tüübi katsetsüklile.






  2.1.3.1. | Väliselt laetavate sõidukite puhul toimub see samades tingimustes nagu on kirjeldatud II lisa 11. liites I tüübi katse tingimuse B puhul. |
| --- | --- | --- |

2.1.3.

Eelkonditsioneerimissõit viiakse läbi vastavalt II lisa 6. liites kirjeldatud I tüübi katsetsüklile.

2.1.3.1.

Väliselt laetavate sõidukite puhul toimub see samades tingimustes nagu on kirjeldatud II lisa 11. liites I tüübi katse tingimuse B puhul.

| 2.1.3.2. | Väliselt mittelaetavate sõidukite puhul toimub see I tüübi katsega samades tingimustes. |
| --- | --- |

2.1.3.2.

Väliselt mittelaetavate sõidukite puhul toimub see I tüübi katsega samades tingimustes.

3. liite 2. alaliide

Kütuseaurude kontrolliseadmete vanandamiskatse menetlus

1.   Kütuseaurude kontrolliseadmete vanandamise katsemeetodid

SHED-katse viiakse läbi vanandatud kütuseaurude kontrolliseadmetega. Nende seadmete vanandamiskatsed viiakse läbi vastavalt käesoleva alaliitele nõuetele.

2.   Söekanistri vanandamine

Joonis Ap 3.2-1

Söekanistri gaaside liikumise skeem ja ühendused

Image

Katsekanistriks tuleb valida sõiduki võimsuse XI lisas sätestatud tüüpkonnale vastav söekanister ja märgistada see kooskõlastatult kinnitusasutusega ja tehnilise teenistusega.

2.1.   Kanistri vanandamiskatse menetlus

Mitme kanistriga süsteemi puhul viiakse menetlus läbi iga kanistriga eraldi. Kanistri laadimise ja tühjendamise tsüklite arv peab vastama tabelis Ap 3.1-1 sätestatule, vanandamiseks vajalik viivitusaeg ja sellele järgnev kütuseaurude eemaldamine peavad toimuma ümbritseva õhu temperatuuril 297 ± 2 K järgmiselt.

2.1.1.   Katsetsükli kanistri laadimise osa

| 2.1.1.1. | Kanistri laadimine peab algama ühe minuti jooksul pärast katsetsükli kütuseaurude eemaldamise osa lõpetamist. |
| --- | --- |

2.1.1.1.

Kanistri laadimine peab algama ühe minuti jooksul pärast katsetsükli kütuseaurude eemaldamise osa lõpetamist.

| 2.1.1.2. | Kanistri puhtale õhule ette nähtud ventilatsiooniava jääb avatuks ja aurude eemaldamise ava suletakse. Kanistri kütusepaagiavasse lastakse kiirusega 40 grammi tunnis segu, mis koosneb 50 mahuprotsendist õhust ja 50 mahuprotsendist müügil olevast bensiinist või II lisa 2. liites kindlaks määratud katsebensiinist. Bensiiniaurud tekivad bensiini temperatuuril 313 ± 2 K. |
| --- | --- |

2.1.1.2.

Kanistri puhtale õhule ette nähtud ventilatsiooniava jääb avatuks ja aurude eemaldamise ava suletakse. Kanistri kütusepaagiavasse lastakse kiirusega 40 grammi tunnis segu, mis koosneb 50 mahuprotsendist õhust ja 50 mahuprotsendist müügil olevast bensiinist või II lisa 2. liites kindlaks määratud katsebensiinist. Bensiiniaurud tekivad bensiini temperatuuril 313 ± 2 K.

| 2.1.1.3. | Katsekanistrit tuleb iga kord laadida kuni 2,0 ± 0,1 grammise läbimurdeni, mis tuvastatakse järgmiselt:






  2.1.1.3.1. | leekionisatsioondetektori näidu põhjal (kasutades mini-SHEDi või analoogset seadet) või leekionisatsioondetektori hetkväärtuse näidu 5 000 ppm põhjal ventilatsiooni (puhta õhu) sisendis või |
| --- | --- | --- |

2.1.1.3.

Katsekanistrit tuleb iga kord laadida kuni 2,0 ± 0,1 grammise läbimurdeni, mis tuvastatakse järgmiselt:

2.1.1.3.1.

leekionisatsioondetektori näidu põhjal (kasutades mini-SHEDi või analoogset seadet) või leekionisatsioondetektori hetkväärtuse näidu 5 000 ppm põhjal ventilatsiooni (puhta õhu) sisendis või

| 2.1.1.3.2. | gravimeetrilisel meetodil, kasutades 2,0 ± 0,1 grammise läbimurdeni laetud katsekanistri ja tühjendatud kanistri masside vahet. |
| --- | --- |

2.1.1.3.2.

gravimeetrilisel meetodil, kasutades 2,0 ± 0,1 grammise läbimurdeni laetud katsekanistri ja tühjendatud kanistri masside vahet.

2.1.2.   Viivitusaeg

Ühe osana tsüklist tuleb jätta 5-minutiline viivitusaeg laadimise ja tühjendamise vahele.

2.1.3   Katsetsükli kanistri tühjendamise osa

| 2.1.3.1. | Kanister tühjendatakse läbi tühjendamisava ja kütusepaagi ava on siis suletud. |
| --- | --- |

2.1.3.1.

Kanister tühjendatakse läbi tühjendamisava ja kütusepaagi ava on siis suletud.

| 2.1.3.2. | Kiirusega 24 l/min puhutakse ventilatsiooniavasse neljasaja kanistrimahuga võrdne kogus õhku. |
| --- | --- |

2.1.3.2.

Kiirusega 24 l/min puhutakse ventilatsiooniavasse neljasaja kanistrimahuga võrdne kogus õhku.

Tabel Ap 3.2-1

Katsekanistri laadimise ja tühjendamise katsetsüklite arv

| Sõiduki kategooria | Kategooria nimi | Katsetsüklite arv |
| --- | --- | --- |
| L1e-A | Mootoriga jalgrattad | 45 |
| L3e-AxT (x=1, 2 või 3) | Kaherattalised trial-mootorrattad |
| L1e-B | Kaherattalised mopeedid | 90 |
| L2e | Kolmerattalised mopeedid |
| L3e-AxE (x=1, 2 või 3) | Kaherattalised enduro-mootorrattad |
| L6e-A | Kerged neljarattalised teeliiklussõidukid |
| L7e-B | Rasked neljarattalised maastikusõidukid |
| L3e, L4e
  (vmax < 130 km/h) | Kaherattalised mootorrattad külghaagisega ja ilma | 170 |
| L5e | Kolmerattalised sõidukid |
| L6e-B | Kerged neljarattalised liikurid |
| L7e-C | Rasked neljarattalised liikurid |
| L3e, L4e
  (vmax ≥ 130 km/h) | Kaherattalised mootorrattad külghaagisega ja ilma | 300 |
| L7e-A | Rasked neljarattalised teeliiklussõidukid |

Sõiduki kategooria

Kategooria nimi

Katsetsüklite arv

L1e-A

Mootoriga jalgrattad

45

L3e-AxT (x=1, 2 või 3)

Kaherattalised trial-mootorrattad

L1e-B

Kaherattalised mopeedid

90

L2e

Kolmerattalised mopeedid

L3e-AxE (x=1, 2 või 3)

Kaherattalised enduro-mootorrattad

L6e-A

Kerged neljarattalised teeliiklussõidukid

L7e-B

Rasked neljarattalised maastikusõidukid

L3e, L4e

(vmax < 130 km/h)

Kaherattalised mootorrattad külghaagisega ja ilma

170

L5e

Kolmerattalised sõidukid

L6e-B

Kerged neljarattalised liikurid

L7e-C

Rasked neljarattalised liikurid

L3e, L4e

(vmax ≥ 130 km/h)

Kaherattalised mootorrattad külghaagisega ja ilma

300

L7e-A

Rasked neljarattalised teeliiklussõidukid

3.   Kütuseaurude kontrolliseadmete ventiilide, kaablite ja liitmike vanandamiskatse menetlus

| 3.1. | Juhtimisventiilide, kaablite ja liitmike vastupidavuskatse peab kestma vähemalt 5 000 tsüklit. |
| --- | --- |

3.1.

Juhtimisventiilide, kaablite ja liitmike vastupidavuskatse peab kestma vähemalt 5 000 tsüklit.

| 3.2. | Teise võimalusena võib punkti 3.1 kohaselt katsetatud vanandatud kütuseaurude kontrolliseadmete osad asendada VI lisa punktile 3.5 vastavate varem kasutatud kütuseaurude kontrollseadmete ventiilide, kaablite ja liitmikega, mis paigaldatakse IV tüübi katset läbivale sõidukile tootja valikul enne 3. liites nimetatud SHED-katse alustamist. |
| --- | --- |

3.2.

Teise võimalusena võib punkti 3.1 kohaselt katsetatud vanandatud kütuseaurude kontrolliseadmete osad asendada VI lisa punktile 3.5 vastavate varem kasutatud kütuseaurude kontrollseadmete ventiilide, kaablite ja liitmikega, mis paigaldatakse IV tüübi katset läbivale sõidukile tootja valikul enne 3. liites nimetatud SHED-katse alustamist.

4.   Aruandlus

Tootja teeb punktides 2 ja 3 nimetatud katsete tulemused teatavaks määruse (EL) nr 168/2013 artikli 32 lõikes 1 viidatud vormi kohaselt koostatud katsearuandes.

4. liide

Seadmete kalibreerimine kütuseaurude katseks

1.   Kalibreerimissagedus ja -meetodid

1.1.   Kõik seadmed kalibreeritakse enne esimest kasutuskorda ja seejärel nii sageli kui vajalik ning igal juhul tüübikinnituskatsetele eelneva kuu jooksul. Käesolevas liites kirjeldatakse kasutatavaid kalibreerimismeetodeid.

2.   Mõõtmiskambri kalibreerimine

2.1.   Kambri siseruumala esialgne kindlaksmääramine

| 2.1.1. | Kambri siseruumala määratakse enne esimest kasutuskorda kindlaks järgmisel viisil. Kambri siseseinu mõõdetakse hoolikalt, võttes arvesse kõiki ebatasasusi, näiteks jäikusvardaid. Kambri siseruumala määratakse kõnealuste mõõtmiste põhjal. |
| --- | --- |

2.1.1.

Kambri siseruumala määratakse enne esimest kasutuskorda kindlaks järgmisel viisil. Kambri siseseinu mõõdetakse hoolikalt, võttes arvesse kõiki ebatasasusi, näiteks jäikusvardaid. Kambri siseruumala määratakse kõnealuste mõõtmiste põhjal.

| 2.1.2. | Sisemise netoruumala leidmiseks lahutatakse kambri siseruumalast 0,14 m3. Alternatiivina võib lahutada katsetatava sõiduki ruumala. |
| --- | --- |

2.1.2.

Sisemise netoruumala leidmiseks lahutatakse kambri siseruumalast 0,14 m3. Alternatiivina võib lahutada katsetatava sõiduki ruumala.

| 2.1.3. | Kambrit kontrollitakse vastavalt punktile 2.3. Kui propaani mass ei vasta ± 2 % täpsusega kambrisse sisseviidud propaani massile, tuleb võtta parandusmeetmed. |
| --- | --- |

2.1.3.

Kambrit kontrollitakse vastavalt punktile 2.3. Kui propaani mass ei vasta ± 2 % täpsusega kambrisse sisseviidud propaani massile, tuleb võtta parandusmeetmed.

2.2.   Kambri taustheite määramine

Selle toimingu abil määratakse kindlaks, et kambris ei ole märkimisväärsetes kogustes süsivesinikke eritavaid materjale. Kontroll teostatakse kambri kasutuselevõtmisel, pärast iga kambri taustheidet mõjutada võivat toimingut ning sagedusega vähemalt üks kord aastas.

| 2.2.1. | Analüsaatori kalibreerimine (vajaduse korral). Süsivesinike analüsaator tuleb vahetult enne katset nullida ja selle mõõteulatus kindlaks määrata. |
| --- | --- |

2.2.1.

Analüsaatori kalibreerimine (vajaduse korral). Süsivesinike analüsaator tuleb vahetult enne katset nullida ja selle mõõteulatus kindlaks määrata.

| 2.2.2. | Mõõtmiskambrit on vaja tuulutada stabiilse süsivesinike näidu saamiseni. Kui segamisventilaator veel ei tööta, lülitatakse see sisse. |
| --- | --- |

2.2.2.

Mõõtmiskambrit on vaja tuulutada stabiilse süsivesinike näidu saamiseni. Kui segamisventilaator veel ei tööta, lülitatakse see sisse.

| 2.2.3. | Kamber suletakse tihedalt ja mõõdetakse süsivesinike taustkontsentratsioon, õhutemperatuur ja -rõhk. Nii saadakse algnäidud CHCi, Pi ja Ti, mida kasutatakse mõõtmiskambri taustheite arvutamisel. |
| --- | --- |

2.2.3.

Kamber suletakse tihedalt ja mõõdetakse süsivesinike taustkontsentratsioon, õhutemperatuur ja -rõhk. Nii saadakse algnäidud CHCi, Pi ja Ti, mida kasutatakse mõõtmiskambri taustheite arvutamisel.

| 2.2.4. | Kamber jäetakse töötava segamisventilaatoriga segamatult neljaks tunniks seisma. |
| --- | --- |

2.2.4.

Kamber jäetakse töötava segamisventilaatoriga segamatult neljaks tunniks seisma.

| 2.2.5. | Süsivesinike analüsaator tuleb vahetult enne katse lõppu nullida ja selle mõõteulatus kindlaks määrata. |
| --- | --- |

2.2.5.

Süsivesinike analüsaator tuleb vahetult enne katse lõppu nullida ja selle mõõteulatus kindlaks määrata.

| 2.2.6. | Kõnealuse ajavahemiku lõpus kasutatakse sama analüsaatorit süsivesinike kontsentratsiooni mõõtmiseks kambris. Mõõdetakse ka temperatuuri ja õhurõhku. Nii saadakse lõppnäidud CHCf, Pf ja Tf. |
| --- | --- |

2.2.6.

Kõnealuse ajavahemiku lõpus kasutatakse sama analüsaatorit süsivesinike kontsentratsiooni mõõtmiseks kambris. Mõõdetakse ka temperatuuri ja õhurõhku. Nii saadakse lõppnäidud CHCf, Pf ja Tf.

| 2.2.7. | Muutus, mis tekkis kambris olevate süsivesinike massis katse ajal, arvutatakse välja punkti 2.4 kohaselt. Kambri taustheide ei tohi ületada 0,4 g. |
| --- | --- |

2.2.7.

Muutus, mis tekkis kambris olevate süsivesinike massis katse ajal, arvutatakse välja punkti 2.4 kohaselt. Kambri taustheide ei tohi ületada 0,4 g.

2.3.   Kambri kalibreerimine ja süsivesinike retentsiooni katse

Kalibreerimise ja süsivesinike retentsioonikatsega kontrollitakse punkti 2.1 kohaselt arvutatud kambri mahtu ning mõõdetakse ka võimaliku lekke määra.

| 2.3.1. | Kambrit tuulutatakse süsivesinike stabiilse kontsentratsiooni saamiseni. Kui segamisventilaator veel ei tööta, lülitatakse see sisse. Süsivesinike analüsaator tuleb vahetult enne katset kalibreerida (vajaduse korral), nullida ja selle mõõteulatus kindlaks määrata. |
| --- | --- |

2.3.1.

Kambrit tuulutatakse süsivesinike stabiilse kontsentratsiooni saamiseni. Kui segamisventilaator veel ei tööta, lülitatakse see sisse. Süsivesinike analüsaator tuleb vahetult enne katset kalibreerida (vajaduse korral), nullida ja selle mõõteulatus kindlaks määrata.

| 2.3.2. | Kamber suletakse tihedalt ja mõõdetakse süsivesinike taustkontsentratsioon, õhutemperatuur ja -rõhk. Nii saadakse algnäidud CHCi, Pi ja Ti, mida kasutatakse kambri kalibreerimisel. |
| --- | --- |

2.3.2.

Kamber suletakse tihedalt ja mõõdetakse süsivesinike taustkontsentratsioon, õhutemperatuur ja -rõhk. Nii saadakse algnäidud CHCi, Pi ja Ti, mida kasutatakse kambri kalibreerimisel.

| 2.3.3. | Kambrisse juhitakse ligikaudu neli grammi propaani. Propaani massi mõõdetakse täpsusega ± 2 % mõõteväärtusest. |
| --- | --- |

2.3.3.

Kambrisse juhitakse ligikaudu neli grammi propaani. Propaani massi mõõdetakse täpsusega ± 2 % mõõteväärtusest.

| 2.3.4. | Kambri sisul lastakse viie minuti vältel seguneda. Süsivesinike analüsaator tuleb vahetult enne järgnevat katset nullida ja selle mõõteulatus kindlaks määrata. Mõõdetakse süsivesinike kontsentratsioon, õhutemperatuur ja -rõhk. Nii saadakse lõppnäidud CHCf, Pf ja Tf kambri kalibreerimiseks. |
| --- | --- |

2.3.4.

Kambri sisul lastakse viie minuti vältel seguneda. Süsivesinike analüsaator tuleb vahetult enne järgnevat katset nullida ja selle mõõteulatus kindlaks määrata. Mõõdetakse süsivesinike kontsentratsioon, õhutemperatuur ja -rõhk. Nii saadakse lõppnäidud CHCf, Pf ja Tf kambri kalibreerimiseks.

| 2.3.5. | Punktide 2.3.2 ja 2.3.4 kohaselt võetud näitude ning punktis 2.4 esitatud valemi alusel arvutatakse välja kambris oleva propaani mass. See peab olema vahemikus ± 2 % punkti 2.3.3 kohaselt mõõdetud propaani massist. |
| --- | --- |

2.3.5.

Punktide 2.3.2 ja 2.3.4 kohaselt võetud näitude ning punktis 2.4 esitatud valemi alusel arvutatakse välja kambris oleva propaani mass. See peab olema vahemikus ± 2 % punkti 2.3.3 kohaselt mõõdetud propaani massist.

| 2.3.6. | Kambri sisul lastakse vähemalt 4 tunni vältel seguneda. Seejärel mõõdetakse ja registreeritakse lõplik süsivesinike kontsentratsioon, temperatuur ja rõhk. Süsivesinike analüsaator tuleb vahetult enne katse lõppu nullida ja selle mõõteulatus kindlaks määrata. |
| --- | --- |

2.3.6.

Kambri sisul lastakse vähemalt 4 tunni vältel seguneda. Seejärel mõõdetakse ja registreeritakse lõplik süsivesinike kontsentratsioon, temperatuur ja rõhk. Süsivesinike analüsaator tuleb vahetult enne katse lõppu nullida ja selle mõõteulatus kindlaks määrata.

| 2.3.7. | Seejärel arvutatakse punktis 2.4 esitatud valemi abil süsivesinike mass punktide 2.3.6 ja 2.3.2 kohaselt võetud näitude põhjal. Kõnealune mass ei tohi erineda punktis 2.3.5 esitatud viisil leitud süsivesinike massist üle 4 %. |
| --- | --- |

2.3.7.

Seejärel arvutatakse punktis 2.4 esitatud valemi abil süsivesinike mass punktide 2.3.6 ja 2.3.2 kohaselt võetud näitude põhjal. Kõnealune mass ei tohi erineda punktis 2.3.5 esitatud viisil leitud süsivesinike massist üle 4 %.

2.4.   Arvutused

Mõõtekambris sisalduvate süsivesinike netomassi muutuse arvutust kasutatakse kambri taustsüsivesiniku ja lekketaseme kindlaksmääramiseks. Massi muutus arvutatakse süsivesinike kontsentratsiooni, temperatuuri ja õhurõhu alg- ja lõppnäitude alusel järgmise valemi abil:

valem Ap 3-5:

Formula

kus:

| MHC | = | süsivesinike mass grammides; |
| --- | --- | --- |
| CHC | = | süsivesinike kontsentratsioon mõõtmiskambris (ppm süsinikku (NB: )); |
| V | = | punkti 2.1.1 kohaselt mõõdetud kambri netoruumala kuupmeetrites; |
| T | = | õhutemperatuur mõõtmiskambris (K); |
| p | = | õhurõhk (kPa), |
| k | = | 17,6; |

MHC

=

süsivesinike mass grammides;

CHC

=

süsivesinike kontsentratsioon mõõtmiskambris (ppm süsinikku (NB: Formula));

V

=

punkti 2.1.1 kohaselt mõõdetud kambri netoruumala kuupmeetrites;

T

=

õhutemperatuur mõõtmiskambris (K);

p

=

õhurõhk (kPa),

k

=

17,6;

kus:

| | i tähistab algnäitu; |
| --- | --- |

i tähistab algnäitu;

| | f tähistab lõppnäitu. |
| --- | --- |

f tähistab lõppnäitu.

3.   Leekionisatsioondetektori (FID) süsivesinike analüsaatori kontrollimine

3.1.   Detektori reaktsiooni optimeerimine

FIDi reguleeritakse vastavalt seadme tootja poolt ette nähtud nõuetele. Näidu optimeerimiseks kõige tavalisemas tööpiirkonnas tuleb kasutada õhus sisalduvat propaani.

3.2.   Süsivesinike analüsaatori kalibreerimine

Analüsaatori kalibreerimisel tuleb kasutada õhus sisalduvat propaani ja puhastatud sünteetilist õhku. Kalibreerimiskõver määratakse kindlaks nii, nagu on kirjeldatud punktides 4.1–4.5.

3.3.   Hapniku interferentsi kontrollimine ja soovitatavad piirmäärad

Teatava konkreetse süsivesiniku kalibreerimistegur (Rf) on suhe FIDi C1 väärtuse ja silindris oleva gaasi kontsentratsiooni vahel, väljendatuna ppm C1 väärtusena.

Katsegaasi kontsentratsioonitase peab tekitama näidu, mis moodustab antud mõõtepiirkonna puhul ligikaudu 80 % mõõteskaalast. Kontsentratsioon peab olema teada täpsusega ± 2 %, võttes aluseks mahus väljendatud gravimeetrilise standardi. Lisaks sellele eelkonditsioneeritakse gaasiballooni 24 tundi temperatuuril vahemikus 293,2–303,2 K (20–30 °C).

Kalibreerimistegurid tuleb määrata pärast analüsaatori kasutuselevõtmist ning seejärel suuremate hooldustööde tegemisel. Võrdlusgaasina tuleb kasutada propaani koos tasakaalustatud puhastatud õhuga, mille kalibreerimisteguriks võetakse 1,00.

Hapniku interferentsi puhul kasutatav katsegaas ja kalibreerimisteguri väärtuse soovitatav vahemik on järgmine: propaan ja lämmastik 0,95 ≤ Rf ≤ 1,05.

4.   Süsivesinike analüsaatori kalibreerimine

Iga tavapäraselt kasutatav tööpiirkond kalibreeritakse järgmise korra kohaselt:

| 4.1. | Koostatakse kalibreerimiskõver tööpiirkonna ulatuses vähemalt viie võimalikult ühtlaselt jaotatud kalibreerimispunkti alusel. Suurima kontsentratsiooniga kalibreerimisgaasi nimikontsentratsioon peab ulatuma vähemalt 80 protsendini skaala lõppväärtusest. |
| --- | --- |

4.1.

Koostatakse kalibreerimiskõver tööpiirkonna ulatuses vähemalt viie võimalikult ühtlaselt jaotatud kalibreerimispunkti alusel. Suurima kontsentratsiooniga kalibreerimisgaasi nimikontsentratsioon peab ulatuma vähemalt 80 protsendini skaala lõppväärtusest.

| 4.2. | Kalibreerimiskõver arvutatakse vähimruutude meetodil. Kui saadud polünoomi aste on suurem kui 3, siis peab kalibreerimispunktide arv võrduma vähemalt kõnealuse polünoomi astme arvuga pluss 2. |
| --- | --- |

4.2.

Kalibreerimiskõver arvutatakse vähimruutude meetodil. Kui saadud polünoomi aste on suurem kui 3, siis peab kalibreerimispunktide arv võrduma vähemalt kõnealuse polünoomi astme arvuga pluss 2.

| 4.3. | Kalibreerimiskõver ei tohi erineda ühegi kalibreerimisgaasi nimiväärtusest rohkem kui 2 %. |
| --- | --- |

4.3.

Kalibreerimiskõver ei tohi erineda ühegi kalibreerimisgaasi nimiväärtusest rohkem kui 2 %.

| 4.4. | Punkti 4.2 kohaselt saadud polünoomi koefitsiente kasutades koostatakse mõõdetud näitude ja tegelike kontsentratsioonide tabel intervallidega, mis on kõige rohkem 1 % skaala maksimumväärtusest. Seda tuleb teha analüsaatori iga kalibreeritud mõõtepiirkonna puhul. Lisaks tuleb tabelisse kanda järgmised andmed:






  a) | kalibreerimise kuupäev; |
| --- | --- | --- |

4.4.

Punkti 4.2 kohaselt saadud polünoomi koefitsiente kasutades koostatakse mõõdetud näitude ja tegelike kontsentratsioonide tabel intervallidega, mis on kõige rohkem 1 % skaala maksimumväärtusest. Seda tuleb teha analüsaatori iga kalibreeritud mõõtepiirkonna puhul. Lisaks tuleb tabelisse kanda järgmised andmed:

a)

kalibreerimise kuupäev;

| b) | potentsiomeetri võrdlus- ja nullnäidud (vajaduse korral) nimiskaalal; |
| --- | --- |

b)

potentsiomeetri võrdlus- ja nullnäidud (vajaduse korral) nimiskaalal;

| c) | võrdlusandmed iga kasutatud kalibreerimisgaasi kohta; |
| --- | --- |

c)

võrdlusandmed iga kasutatud kalibreerimisgaasi kohta;

| d) | tegelik ja näidikult loetud kontsentratsiooni väärtus ning nende väärtuste erinevus protsentides iga kasutatud kalibreerimisgaasi korral. |
| --- | --- |

d)

tegelik ja näidikult loetud kontsentratsiooni väärtus ning nende väärtuste erinevus protsentides iga kasutatud kalibreerimisgaasi korral.

| 4.5. | Kasutada võib alternatiivset tehnoloogiat (nt arvuti, mõõtepiirkonna elektrooniline kontroll), kui kinnitusasutusele suudetakse tõendada, et kõnealune alternatiiv on sama täpne. |
| --- | --- |

4.5.

Kasutada võib alternatiivset tehnoloogiat (nt arvuti, mõõtepiirkonna elektrooniline kontroll), kui kinnitusasutusele suudetakse tõendada, et kõnealune alternatiiv on sama täpne.

VI LISA

V katsetüübi nõuded: saastetõrjeseadmete vastupidavus

| Liite nr | Liite pealkiri | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| 1 | L-kategooria sõidukite standardtsükkel maanteel (SRC-LeCV) | 194 |
| 2 | USA Keskkonnakaitse Agentuuri kinnitatud läbisõidu kogumise vastupidavustsükkel | 204 |

Liite nr

Liite pealkiri

Lehekülg

1

L-kategooria sõidukite standardtsükkel maanteel (SRC-LeCV)

194

2

USA Keskkonnakaitse Agentuuri kinnitatud läbisõidu kogumise vastupidavustsükkel

204

0.   Sissejuhatus

| 0.1 | Käesolevas lisas kirjeldatakse L-kategooria sõidukite saastetõrjeseadmete töökindluse kontrollimiseks läbiviidava V tüübi katse käiku vastavalt määruse (EL) nr 168/2013 artikli 23 lõikele 3. |
| --- | --- |

0.1

Käesolevas lisas kirjeldatakse L-kategooria sõidukite saastetõrjeseadmete töökindluse kontrollimiseks läbiviidava V tüübi katse käiku vastavalt määruse (EL) nr 168/2013 artikli 23 lõikele 3.

| 0.2. | V tüübi katsemenetlus sisaldab katsesõiduki(te) vanandamiseks ette nähtud ja korrataval viisil läbiviidavaid läbisõidu kogumise menetlusi, samuti sõidukite läbisõidu kogumise eel, ajal ja järel läbi viidavaid I tüübi heitkoguste kontrollkatseid. |
| --- | --- |

0.2.

V tüübi katsemenetlus sisaldab katsesõiduki(te) vanandamiseks ette nähtud ja korrataval viisil läbiviidavaid läbisõidu kogumise menetlusi, samuti sõidukite läbisõidu kogumise eel, ajal ja järel läbi viidavaid I tüübi heitkoguste kontrollkatseid.

1.   Üldnõuded

| 1.1. | Tootja peab dokumenteerima ja loetelusse märkima katsesõidukitele paigaldatud jõuseadme ja saastetõrjeseadme tüübi. Loetelu peab sisaldama vähemalt sellised andmed nagu jõuseadme liik ja tüüp, olemasolu korral heitgaaside hapnikuanduri(te), katalüüsmuunduri(te) tüüp, tahkete osakeste filter(filtrid) või muud saastetõrjeseadmed, sisselaske- ja väljalaskesüsteemid ja kõik lisaseadmed, mis võivad mõjutada tüübikinnituse saanud sõiduki vastavust keskkonnanõuetele. See dokumentatsioon lisatakse katsearuandele. |
| --- | --- |

1.1.

Tootja peab dokumenteerima ja loetelusse märkima katsesõidukitele paigaldatud jõuseadme ja saastetõrjeseadme tüübi. Loetelu peab sisaldama vähemalt sellised andmed nagu jõuseadme liik ja tüüp, olemasolu korral heitgaaside hapnikuanduri(te), katalüüsmuunduri(te) tüüp, tahkete osakeste filter(filtrid) või muud saastetõrjeseadmed, sisselaske- ja väljalaskesüsteemid ja kõik lisaseadmed, mis võivad mõjutada tüübikinnituse saanud sõiduki vastavust keskkonnanõuetele. See dokumentatsioon lisatakse katsearuandele.

| 1.2. | Kui heitkoguste vähendamise süsteemi konfiguratsiooni, saastekontrolliseadme tüübispetsifikatsioone või muud lisaseadet(meid), mis saastekontrolliseadmetega üksteist vastastikku mõjutavad, muudetakse sõidukitüübil, mille tootmist pärast keskkonnamõju osas tüübikinnituse saamist on alustatud, peab tootja esitama tõendeid mõju kohta, mida selline muutmine V tüübi katsetulemustele võib avaldada. Tootja peab esitama kinnitusasutusele dokumentatsiooni ja kinnitusasutuse nõudmisel ka tõendusmaterjali selle kohta, et mis tahes muudatused sõidukite tootmisprotsessis, sõidukite konfiguratsiooni, saastekontrolliseadmete tüübispetsifikatsioonide või tüübikinnituse saanud sõidukitele paigaldatud lisaseadmete hilisem muutmine ei mõjuta negatiivselt sõidukitüübi vastupidavust seoses keskkonnamõjuga. |
| --- | --- |

1.2.

Kui heitkoguste vähendamise süsteemi konfiguratsiooni, saastekontrolliseadme tüübispetsifikatsioone või muud lisaseadet(meid), mis saastekontrolliseadmetega üksteist vastastikku mõjutavad, muudetakse sõidukitüübil, mille tootmist pärast keskkonnamõju osas tüübikinnituse saamist on alustatud, peab tootja esitama tõendeid mõju kohta, mida selline muutmine V tüübi katsetulemustele võib avaldada. Tootja peab esitama kinnitusasutusele dokumentatsiooni ja kinnitusasutuse nõudmisel ka tõendusmaterjali selle kohta, et mis tahes muudatused sõidukite tootmisprotsessis, sõidukite konfiguratsiooni, saastekontrolliseadmete tüübispetsifikatsioonide või tüübikinnituse saanud sõidukitele paigaldatud lisaseadmete hilisem muutmine ei mõjuta negatiivselt sõidukitüübi vastupidavust seoses keskkonnamõjuga.

| 1.3. | L4e-kategooria külghaagisega mootorratastele V tüübi vastupidavuskatset ei tehta, kui tootja suudab esitada käesolevas lisas nimetatud dokumentatsiooni ja tõendid kaherattalise L3e-mootorratta kohta, mis on L4e-sõiduki koostu aluseks. Sel juhul kohaldatakse L4e-kategooria külghaagisega mootorrataste suhtes käesoleva lisa nõudeid. |
| --- | --- |

1.3.

L4e-kategooria külghaagisega mootorratastele V tüübi vastupidavuskatset ei tehta, kui tootja suudab esitada käesolevas lisas nimetatud dokumentatsiooni ja tõendid kaherattalise L3e-mootorratta kohta, mis on L4e-sõiduki koostu aluseks. Sel juhul kohaldatakse L4e-kategooria külghaagisega mootorrataste suhtes käesoleva lisa nõudeid.

2.   Erinõuded

2.1.   Nõuded katsesõidukile

2.1.1.   V tüübi vastupidavuskatsetes kasutatavad sõidukid, eriti heitkoguste vähendamise süsteemi jaoks olulised saastekontrolli- ja lisaseadmed peavad keskkonnamõju osas olema seeriatootmises olevate turule lastud sõidukitüüpide jaoks representatiivsed.

2.1.2.   Läbisõidu kogumise alustamiseks peab katsesõiduk olema mehhaaniliselt korras ning läbinud mitte rohkem kui 100 km pärast esmakordset käivitamist tootmisliinil. Jõu- ja saastekontrolliseadmed peavad olema kasutamata alates sõiduki valmimisest, välja arvatud kvaliteedikontrolli katsed ja läbisõidu kogumise esimesed 100 km.

2.1.3.   Olenemata sellest, millise vastupidavuskatse menetluse tootja valib, peavad kõik saastekontrolliseadmed ja -süsteemid, sealhulgas sõidukile paigaldatud riistvara, jõuseadme tarkvara ja jõuseadme kalibreering olema installeeritud ja töötama kogu läbisõidu kogumise vältel.

2.1.4.   Katsesõiduki saastekontrolliseadmetel peab olema püsimarkeering, mida kontrollib tehniline teenistus enne läbisõidu kogumise algust ja mis koos sõiduki tehasetähise, jõuseadme tarkvara ja kalibreerimisandmetega peab olema märgitud loetelusse. Kinnitusasutuse taotluse korral peab tootja selle talle kättesaadavaks muutma.

2.1.5.   Katsesõiduki tehniline hooldus, seadistused ja katsesõiduki juhtimisseadiste kasutamine peab vastama asjakohases remondi- ja hooldusteabes ning kasutusjuhendis esitatud tootja soovitustele.

2.1.6.   Vastupidavuskatse tehakse tootja äranägemisel sobiva müügil oleva kütusega. Kahetaktilise mootoriga varustatud katsesõidukis kasutatava määrdeõli kogus ja klass peab vastama tootja soovitustele kasutusjuhendis.

2.1.7.   Katsesõiduki jahutussüsteem peaks võimaldama sõidukil töötada teel tavapärastes sõidutingimustes saavutatavatele temperatuuridele sarnaste temperatuuride juures (õli, vesi, heitgaasisüsteem jms).

2.1.8.   Kui vastupidavuskatse viiakse lõpule katserajal või teel, on katsesõiduki tuletatud mass vähemalt võrdne šassiidünamomeetril I tüübi heitekatseid läbiva sõiduki massiga.

2.1.9.   Tehnilise teenistuse heakskiidul ja kinnitusasutuse nõusolekul võib V tüübi katsemenetluse läbida katsesõidukil, mille keretüüp, käigukast (automaatne või manuaalne) ning ratta- või rehvimõõt erineb sõidukitüübi omast, millele soovitakse saada keskkonnamõju alast tüübikinnitust.

2.2.   V tüübi katsemenetlust järgides kogutakse läbisõit kastesõidukiga kas katserajal, teel või šassiidünamomeetril sõitmisega. Katserada või tee valitakse katsetamiseks tootja äranägemisel.

2.2.1.   Läbisõidu kogumiseks kasutatav šassiidünamomeeter

| 2.2.1.1. | V tüübi läbisõidu kogumise katseks kasutatav šassiidünamomeeter peab võimaldama läbi viia vastavalt vajadusele kas 1. või 2. liites osutatud vastupidavuskatse läbisõidu kogumise tsükli. |
| --- | --- |

2.2.1.1.

V tüübi läbisõidu kogumise katseks kasutatav šassiidünamomeeter peab võimaldama läbi viia vastavalt vajadusele kas 1. või 2. liites osutatud vastupidavuskatse läbisõidu kogumise tsükli.

| 2.2.1.2. | Eelkõige peab dünamomeeter olema varustatud süsteemidega, mis imiteerivad inertsi ja sõidutakistust, mis on võrdne II lisas kirjeldatud laboris läbiviidaval heitekatsel kasutatud suurustega. Heiteanalüüsiseadmeid läbisõidu kogumiseks vaja ei ole. Katsesõidukiga läbisõidu kogumisel kasutatakse samu šassiidünamomeetri inertsi ja hooratta seadistusi ning kalibreerimismenetlusi kui on ette nähtud II lisas. |
| --- | --- |

2.2.1.2.

Eelkõige peab dünamomeeter olema varustatud süsteemidega, mis imiteerivad inertsi ja sõidutakistust, mis on võrdne II lisas kirjeldatud laboris läbiviidaval heitekatsel kasutatud suurustega. Heiteanalüüsiseadmeid läbisõidu kogumiseks vaja ei ole. Katsesõidukiga läbisõidu kogumisel kasutatakse samu šassiidünamomeetri inertsi ja hooratta seadistusi ning kalibreerimismenetlusi kui on ette nähtud II lisas.

| 2.2.1.3. | Katsesõiduki võib I tüübi heitkoguste kontrollkatse tegemiseks teisaldada teisele katsestendile. I tüübi heitkoguste kontrollkatses kogutud läbisõidu võib liita koguläbisõidule. |
| --- | --- |

2.2.1.3.

Katsesõiduki võib I tüübi heitkoguste kontrollkatse tegemiseks teisaldada teisele katsestendile. I tüübi heitkoguste kontrollkatses kogutud läbisõidu võib liita koguläbisõidule.

2.3.   I tüübi heitkoguste kontrollkatsed, mis sooritatakse kas enne või pärast läbisõidu kogumist või selle ajal, tuleb läbi viia II lisas ette nähtud katsemenetluse (heitkogused pärast külmkäivitust) kohaselt. Kõik I tüübi heitkoguste kontrollkatsed tuleb registreerida ja muuta tehnilisele teenistusele ja kinnitusasutusele kättesaadavaks. Vastupidavuse katsetamisel läbisõidu kogumise alguses ja lõpus läbi viidud I tüübi heitkoguste kontrollkatsete tulemused esitatakse katsearuandes. Vähemalt esimese ja viimase I tüübi heitkoguste kontrollkatse viib läbi tehniline teenistus või viiakse see läbi tema juuresolekul ning saadud tulemused edastatakse kinnitusasutusele. Katsearuandes tuleb teatada ja kinnitada, kas tehniline teenistus viis I tüübi heitkoguste kontrollkatsed ise läbi või viidi need läbi tema juuresolekul

2.4.   V tüübi katsenõuded hübriidajamiga L-kategooria sõidukile

2.4.1.   Väliselt laetavad sõidukid:

Elektrilist energia-/voolusalvestusseadet on lubatud läbisõidu kogumise käigus laadida kaks korda päevas.

Töörežiimi lülitiga väliselt laetavate sõidukite puhul tuleb läbisõidu kogumiseks sõita režiimis, mis lülitub pärast süütevõtme keeramist sisse automaatselt (normaalrežiim).

Läbisõidu kogumisel on lubatud üleminek teisele hübriidrežiimile, kui see on vajalik läbisõidu kogumise jätkamiseks ning kui selles on tehnilise teenistusega kokku lepitud ja selleks on kinnitusasutuselt nõusolek saadud. Hübriidrežiimi muutmine tuleb registreerida katsearuandes.

Saasteainete heitkoguste mõõtmised viiakse läbi I tüübi katse tingimusega B samades tingimustes (punktid 3.1.3 ja 3.2.3).

2.4.2.   Väliselt mittelaetavad sõidukid:

Töörežiimi lülitiga väliselt mittelaetavate sõidukite puhul sõidetakse läbisõidu kogumiseks režiimis, mis lülitub pärast süütevõtme keeramist sisse automaatselt (normaalrežiim).

Saasteainete heitkoguste mõõtmine viiakse läbi I tüübi katsega samades tingimustes.

3.   V katsetüüp: vastupidavuse katsetamisel kasutatavate katsemenetluste spetsifikatsioonid

Määruse (EL) nr 168/2013 artikli 23 lõikes 3 sätestatud vastupidavuse katsetamisel kasutatava kolme katsemenetluse spetsifikatsioonid on järgmised:

3.1.   Tegeliku vastupidavuse katsetamine kogu läbisõidu jooksul:

Katsemenetlus, mida kasutatakse vastupidavuse katsetamiseks kogu läbisõidu jooksul, millega sõidukit vanandatakse, peab olema kooskõlas määruse (EL) nr 168/2013 artikli 23 lõike 3 punktiga a. „Kogu läbisõit” – määruse (EL) nr 168/2013 VII lisa A osas kindlaks määratud vahemaa täielik läbimine, korrates 1. liites või (kohaldatavuse korral) 2. liites ette nähtud sõidumanöövreid.

3.1.1.   Tootja peab tõendama, et läbisõidu kogumise alustamisel, läbisõidufaasi ajal ja pärast kogu läbisõitu ei ole ületatud määruse (EL) nr 168/2013 VI lisa A või B osas sätestatud vanandatud sõidukitele kohaldatavaid I tüübi heitekatsete laboris läbiviidavate tsüklite heitkoguste piirnorme.

3.1.2.   Kogu läbisõidu kogumise faasis viiakse läbi mitu I tüübi heitekatset, kusjuures I katsetüübi menetluste määra ja läbiviimise sageduse valib tootja tehnilise teenistuse nõusolekul ja kinnitusasutuse heakskiitmisel. I tüübi heitekatsete tulemuste statistiline relevantsus peab olema piisav turule toodud sõidukitüüpi keskkonnamõjuga seoses esindava halvendustrendi tuvastamiseks (vt joonis 5-1).

Joonis 5-1

V katsetüüp – katsemenetlus vastupidavuse katsetamiseks kogu läbisõidu jooksul

Image

3.2.   Tegeliku vastupidavuse katsetamine osalise läbisõidu jooksul

Katsemenetlus, mida kasutatakse vastupidavuse katsetamiseks osalise läbisõidu jooksul, peab vastama määruse (EL) nr 168/2013 artikli 23 lõike 3 punkti b sätetele. Osaline läbisõidu kogumine peab sisaldama vähemalt 50 % määruse (EL) nr 168/2013 VII lisa A osas katse läbimiseks ette nähtud vahemaast ning vastama punktis 3.2.3 sätestatud peatumiskriteeriumidele.

3.2.1.   Tootja peab tõendama, et läbisõidu kogumise alustamisel, läbisõidufaasi ajal ja pärast kogu läbisõitu ei ole ületatud määruse (EL) nr 168/2013 VI lisa A osas sätestatud vanandatud sõidukitele kohaldatavaid I tüübi heitekatsete laboris läbiviidavate tsüklite heitkoguste piirnorme.

3.2.2.   Osalise läbisõidu kogumise faasis viiakse läbi mitu I tüübi heitekatset, kusjuures I katsetüübi menetluste määra ja läbiviimise sageduse valib tootja. I tüübi heitekatsete tulemuste statistiline relevantsus peab olema piisav turule toodud sõidukitüüpi keskkonnamõju osas esindava halvendustrendi tuvastamiseks (vt joonis 5-2).

Joonis 5-2

V katsetüüp – katsemenetlus vastupidavuse katsetamiseks osalise läbisõidu jooksul

Image

3.2.3.   Katsemenetluse peatumiskriteeriumid vastupidavuse katsetamisel osalise läbisõidu jooksul

Osalise läbisõidu kogumise võib peatada, kui täidetud on järgmised kriteeriumid:

| 3.2.3.1. | kui vähemalt 50 % määruse (EL) nr 168/2013 VII lisa A osas katse läbimiseks ette nähtud kohaldatavast vahemaast on läbitud ja |
| --- | --- |

3.2.3.1.

kui vähemalt 50 % määruse (EL) nr 168/2013 VII lisa A osas katse läbimiseks ette nähtud kohaldatavast vahemaast on läbitud ja

| 3.2.3.2. | kui kõigi I tüübi heitkoguste kontrollkatsete tulemused osalise läbisõidu faasi täielikul läbimisel tehtud kõigi katsete ajal on madalamad määruse (EL) nr 168/2013 VI lisa A osas sätestatud heitkoguste piirnormidest või |
| --- | --- |

3.2.3.2.

kui kõigi I tüübi heitkoguste kontrollkatsete tulemused osalise läbisõidu faasi täielikul läbimisel tehtud kõigi katsete ajal on madalamad määruse (EL) nr 168/2013 VI lisa A osas sätestatud heitkoguste piirnormidest või

| 3.2.3.3. | kui tootja ei suuda tõendada, et punktide 3.2.3.1 ja 3.2.3.2 peatumiskriteeriumid on täidetud, peab läbisõidu kogumine jätkuma kuni selle punktini, kus need kriteeriumid on täidetud või määruse (EL) nr 168/2013 VII lisa A osas ette nähtud kogu läbisõit on sooritatud. |
| --- | --- |

3.2.3.3.

kui tootja ei suuda tõendada, et punktide 3.2.3.1 ja 3.2.3.2 peatumiskriteeriumid on täidetud, peab läbisõidu kogumine jätkuma kuni selle punktini, kus need kriteeriumid on täidetud või määruse (EL) nr 168/2013 VII lisa A osas ette nähtud kogu läbisõit on sooritatud.

3.2.4.   Andmete kogumine ja aruandlus katsemenetluse puhul, mida kasutatakse vastupidavuse katsetamisel osalise läbisõidu jooksul

| 3.2.4.1. | Iga katseintervalli kohta arvutab tootja välja I tüübi heitekatsete tulemuste aritmeetilise keskmise, kasutades katseintervalli keskmise väärtuse saamiseks vähemalt kahe heitekatse tulemusi. Kõigi I tüübi katsetulemuste aritmeetilised keskmised esitatakse graafikutel, mis kujutavad heite koostisaineks olevate üldsüsivesinike (THC), süsinikmonooksiidi (CO), lämmastikoksiidide (NOx) ning kohaldatavuse korral metaanist erinevate süsivesinike (NMHC) ja tahkete osakeste (PM) sõltuvust läbisõidu kogumisel läbitud vahemaast, mis on ümardatud lähima kilomeetrini. |
| --- | --- |

3.2.4.1.

Iga katseintervalli kohta arvutab tootja välja I tüübi heitekatsete tulemuste aritmeetilise keskmise, kasutades katseintervalli keskmise väärtuse saamiseks vähemalt kahe heitekatse tulemusi. Kõigi I tüübi katsetulemuste aritmeetilised keskmised esitatakse graafikutel, mis kujutavad heite koostisaineks olevate üldsüsivesinike (THC), süsinikmonooksiidi (CO), lämmastikoksiidide (NOx) ning kohaldatavuse korral metaanist erinevate süsivesinike (NMHC) ja tahkete osakeste (PM) sõltuvust läbisõidu kogumisel läbitud vahemaast, mis on ümardatud lähima kilomeetrini.

| 3.2.4.2. | Vähimruutude meetodil tõmmatakse läbi katsetulemustest moodustatud punktide sobivaim sirgjoon (trendijoon:

  ). See sobivaim sirge trendijoon ektrapoleeritakse üle kogu läbisõidu, mis on kindlaks määratud määruse (EL) nr 168/2013 VII lisa A osa kohaselt. Tootja taotluse korral võib see trendijoon alata määruse (EL) nr 168/2013 VII lisa A osas kindlaks määratud vahemaa algusest 20 % kauguselt, et elimineerida saastekontrolliseadmete võimalikke sissetöötamise mõjusid. |
| --- | --- |

3.2.4.2.

Formula

| 3.2.4.3. | Iga trendijoone tõmbamiseks tuleb kasutada vähemalt nelja aritmeetilisel keskmisel põhinevat andmepunkti, millest esimene peab asuma määruse (EL) nr 168/2013 VII lisa A osas määratud vahemaa algusest 20 % kaugusel või sellest eespool ja viimane peab asuma läbisõidu kogumise lõpus; vähemalt kaks ülejäänud punkti peavad olema ühtlaste vahedega jaotatud I tüübi katse esimese ja viimase mõõtevahemiku vahel. |
| --- | --- |

3.2.4.3.

Iga trendijoone tõmbamiseks tuleb kasutada vähemalt nelja aritmeetilisel keskmisel põhinevat andmepunkti, millest esimene peab asuma määruse (EL) nr 168/2013 VII lisa A osas määratud vahemaa algusest 20 % kaugusel või sellest eespool ja viimane peab asuma läbisõidu kogumise lõpus; vähemalt kaks ülejäänud punkti peavad olema ühtlaste vahedega jaotatud I tüübi katse esimese ja viimase mõõtevahemiku vahel.

| 3.2.4.4. | Määruse (EL) nr 168/2013 VI lisa A osas ette nähtud heitkoguste piirmäärad märgitakse punktides 3.2.4.2 ja 3.2.4.3 osundatud heite iga koostisosa kohta koostatud graafikusse. Graafiku trendijoon ei tohi üheski läbisõidupunktis asjakohaseid heitkoguste piirväärtusi ületada. Graafik, mis näitab üldsüsivesinike (THC), süsinikmonooksiidi (CO), lämmastikoksiidide (NOx) ning kohaldatavuse korral metaanist erinevate süsivesinike (NMHC) ja tahkete osakeste (PM) heitkoguseid vastavalt kogunenud läbisõidule, lisatakse katsearuandele. Tehnilisele teenistusele tuleb taotluse korral esitada tabel kõikide I tüübi heitkoguste katse tulemustega, mida kasutati sobivaima trendijoone moodustamiseks.

  Joonis A5-3


  Teoreetiline näide graafikule kantud üldsüsivesinike (THC) heitkoguste I tüübi katse tulemustest, üldsüsivesinike Euro 4 I tüübi katse piirväärtusest (170 mg/km) ja Euro 4 nõuetele vastava mootorratta (L3e, vmax > 130 km/h) sobivaimast sirgjoonelisest trendijoonest, mis kõik paiknevad kogutud läbisõidu skaalal. |
| --- | --- |

3.2.4.4.

Määruse (EL) nr 168/2013 VI lisa A osas ette nähtud heitkoguste piirmäärad märgitakse punktides 3.2.4.2 ja 3.2.4.3 osundatud heite iga koostisosa kohta koostatud graafikusse. Graafiku trendijoon ei tohi üheski läbisõidupunktis asjakohaseid heitkoguste piirväärtusi ületada. Graafik, mis näitab üldsüsivesinike (THC), süsinikmonooksiidi (CO), lämmastikoksiidide (NOx) ning kohaldatavuse korral metaanist erinevate süsivesinike (NMHC) ja tahkete osakeste (PM) heitkoguseid vastavalt kogunenud läbisõidule, lisatakse katsearuandele. Tehnilisele teenistusele tuleb taotluse korral esitada tabel kõikide I tüübi heitkoguste katse tulemustega, mida kasutati sobivaima trendijoone moodustamiseks.

Joonis A5-3

Teoreetiline näide graafikule kantud üldsüsivesinike (THC) heitkoguste I tüübi katse tulemustest, üldsüsivesinike Euro 4 I tüübi katse piirväärtusest (170 mg/km) ja Euro 4 nõuetele vastava mootorratta (L3e, vmax > 130 km/h) sobivaimast sirgjoonelisest trendijoonest, mis kõik paiknevad kogutud läbisõidu skaalal.

Image

| 3.2.4.5. | Sobivaima sirgjoonelise trendijoone parameetrid a, x ja b ning vastavalt sõidukikategooriale arvutatud saasteainete heitkoguste väärtus kogutud läbisõidu lõpus lisatakse katsearuandele. Katsearuandele lisatakse graafikud kõikide heite koostisosade kohta. Samuti märgitakse katsearuandesse, millised mõõtmised tegi tehniline teenistus (või mis tehti tema juuresolekul) ja millised tegi tootja (või mis tehti tema juuresolekul). |
| --- | --- |

3.2.4.5.

Sobivaima sirgjoonelise trendijoone parameetrid a, x ja b ning vastavalt sõidukikategooriale arvutatud saasteainete heitkoguste väärtus kogutud läbisõidu lõpus lisatakse katsearuandele. Katsearuandele lisatakse graafikud kõikide heite koostisosade kohta. Samuti märgitakse katsearuandesse, millised mõõtmised tegi tehniline teenistus (või mis tehti tema juuresolekul) ja millised tegi tootja (või mis tehti tema juuresolekul).

3.3.   Vastupidavuse matemaatiline arvutamine

L-kategooria sõidukite vastupidavuse matemaatiline arvutamine toimub kooskõlas määruse (EL) nr 168/2013 artikli 23 lõike 3 punktiga c.

3.3.1.   Katsearuandele tuleb lisada pärast esmakordset käivitamist tootmisliinil rohkem kui 100 km läbinud sõidukite heitetulemused, määruse (EL) nr 168/2013 VII lisa B osas sätestatud halvendustegurid, nende mõlema korrutamisel saadud tulemus ning määruse (EL) nr 168/2013 VI lisas ette nähtud heitkoguste piirnorm.

3.4.   Vastupidavuskatse läbisõidu kogumise tsüklid

Katsesõiduki vanandamiseks kasutatakse ühte kahest vastupidavuskatse läbisõidu kogumise tsüklist kuni määruse (EL) nr 168/2013 VII lisa A osas katse läbiviimiseks ette nähtud vahemaa on täielikult läbitud kas punktis 3.1 sätestatud kogu läbisõidu või punktis 3.2 sätestatud osalise läbisõidu katsemenetluse kohaselt.

3.4.1.   L-kategooria sõidukite standardtsükkel maanteel (SRC-LeCV)

L-kategooria sõidukitele kohandatud standardtsükkel maanteel (SRC-LeCV) on peamine vastupidavuse V tüübi katsetsükkel, mis koosneb neljast läbisõidu kogumise tsüklist. Ühte neid vastupidavuskatse läbisõidu kogumise tsüklitest kasutatakse katsesõidukiga läbisõidu kogumiseks vastavalt 1. liites sätestatud tehnilistele üksikasjadele.

3.4.2.   USA Keskkonnakaitse Agentuuri kinnitatud läbisõidu kogumise tsükkel (AMA)

Tootja valikul võib AMA läbisõidu kogumise tsükli läbi viia V tüübi läbisõidu kogumise tsükli alternatiivina kuni määruse (EL) nr 168/2013 IV lisa punktis 1.5.2 sätestatud viimase registreerimiskuupäevani (viimatinimetatu kaasa arvatud). AMA läbisõidu kogumise tsükkel viiakse läbi vastavalt 2. liites sätestatud tehnilistele üksikasjadele.

3.5.   Vanandatud saastetõrjeseadme kasutamine V tüübi vastupidavuse kontrollkatsetes

3.5.1.   Saastetõrjeseadmed võib katsesõidukilt eemaldada pärast:

| 3.5.1.2. | kogu läbisõidu kogumist punktis 3.1 sätestatud katsemenetluse kohaselt või |
| --- | --- |

3.5.1.2.

kogu läbisõidu kogumist punktis 3.1 sätestatud katsemenetluse kohaselt või

| 3.5.1.3. | osalise läbisõidu kogumist punktis 3.2 sätestatud katsemenetluse kohaselt. |
| --- | --- |

3.5.1.3.

osalise läbisõidu kogumist punktis 3.2 sätestatud katsemenetluse kohaselt.

3.5.2.   Tootja valikul võib seoses keskkonnamõjuga sama sõidukitüübi vastupidavuse kontrollimisel ja kinnitatud tüübile vastavuse tõendamisel korduvalt kasutada vanandatud saastetõrjeseadmeid, paigaldades need representatiivsele algsõidukile, mis esindab XI lisas nimetatud mootoritüüpkonda sõiduki hilisemal edasiarendamisel.

3.5.3.   Vanandatud saastetõrjeseadmed peavad olema tähistatud püsimärgisega ning märgise number, nendega seotud I tüübi katsete tulemused ja spetsifikatsioonid tuleb kinnitusasutusele viimase taotlusel kättesaadavaks teha.

3.5.4.   Lisaks peab tootja märgistama ja ladustama uued, vanandamata saastetõrjeseadmed, millel on samad spetsifikatsioonid kui vanandatud saastetõrjeseadmetel, ja kui esitatakse punkti 3.5.5 kohane taotlus, tuleb need kinnitusasutusele võrdlusalusena kättesaadavaks teha.

3.5.5.   Kinnitusasutusel ja tehnilisel teenistusel peab olema juurdepääs mis tahes ajal keskkonnamõju tüübikinnitusprotsessi käigus või pärast seda niihästi vanandatud kui ka uutele, vanandamata saastetõrjeseadmetele. Kinnitusasutus või tehniline teenistus võib nõuda tootjalt kontrollkatse läbiviimist ja lasta see läbi viia enda juuresolekul või lasta uusi vanandamata saastetõrjeseadmeid ja vanandatud saastetõrjeseadmeid katsetada sõltumatul katselaboril mittepurustaval viisil.

1. liide

L-kategooria sõidukite standardtsükkel maanteel (SRC-LeCV)

1.   Sissejuhatus

| 1.1. | L-kategooria sõidukite standardtsükkel maanteel (SRC-LeCV) on representatiivne kilomeetrite kogumise tsükkel L-kategooria sõidukite, eelkõige nende saastetõrjeseadmete vanandamiseks kindlaksmääratud, korrataval ja representatiivsel viisil. Katsesõidukid võivad SRC-LeCV tsükli läbimiseks sõita maanteel, katserajal või kilomeetrite kogumise šassiidünamomeetril. |
| --- | --- |

1.1.

L-kategooria sõidukite standardtsükkel maanteel (SRC-LeCV) on representatiivne kilomeetrite kogumise tsükkel L-kategooria sõidukite, eelkõige nende saastetõrjeseadmete vanandamiseks kindlaksmääratud, korrataval ja representatiivsel viisil. Katsesõidukid võivad SRC-LeCV tsükli läbimiseks sõita maanteel, katserajal või kilomeetrite kogumise šassiidünamomeetril.

| 1.2. | SRC-LeCV koosneb viiest kuuekilomeetrisest ringist. Ringi pikkust võib muuta, et viia see vastavusse läbisõidu kogumiseks kasutatava katseraja või tee pikkusega. SRC-LeCV peab hõlmama nelja erinevat sõidukite kiirusprofiili. |
| --- | --- |

1.2.

SRC-LeCV koosneb viiest kuuekilomeetrisest ringist. Ringi pikkust võib muuta, et viia see vastavusse läbisõidu kogumiseks kasutatava katseraja või tee pikkusega. SRC-LeCV peab hõlmama nelja erinevat sõidukite kiirusprofiili.

| 1.3. | Alternatiivselt võib tootja taotleda luba läbida kinnitusasutusega kooskõlastatult järgmine suurema ringide arvuga katsetsükkel, kui see tema arvates esindab paremini sõiduki tegelikku kasutamist. |
| --- | --- |

1.3.

Alternatiivselt võib tootja taotleda luba läbida kinnitusasutusega kooskõlastatult järgmine suurema ringide arvuga katsetsükkel, kui see tema arvates esindab paremini sõiduki tegelikku kasutamist.

2.   SRC-LeCV katsenõuded

2.1.   Kui SRC-LeCV viiakse läbi kilomeetrite kogumise šassiidünamomeetril:

| 2.1.1. | šassiidünamomeetri süsteemid peavad olema samaväärsed määruse (EL) nr 168/2013 II lisas kirjeldatud I tüübi laboris läbiviidavas heitekatses kasutatud süsteemidega ning tekitama sama inertsi ja sõidutakistuse. Läbisõidu kogumiseks ei ole tarvis heiteanalüüsiseadmeid. Katsesõidukiga läbisõidu kogumisel kasutatakse samu šassiidünamomeetri inertsi ja hooratta seadistusi ning kalibreerimismenetlusi, nagu on ette nähtud määruse (EL) nr 168/2013 II lisas; |
| --- | --- |

2.1.1.

šassiidünamomeetri süsteemid peavad olema samaväärsed määruse (EL) nr 168/2013 II lisas kirjeldatud I tüübi laboris läbiviidavas heitekatses kasutatud süsteemidega ning tekitama sama inertsi ja sõidutakistuse. Läbisõidu kogumiseks ei ole tarvis heiteanalüüsiseadmeid. Katsesõidukiga läbisõidu kogumisel kasutatakse samu šassiidünamomeetri inertsi ja hooratta seadistusi ning kalibreerimismenetlusi, nagu on ette nähtud määruse (EL) nr 168/2013 II lisas;

| 2.1.2. | katsesõiduki võib I tüübi heitkoguste kontrollkatse tegemiseks teisaldada teisele šassiidünamomeetrile. See dünamomeeter peab võimaldama läbida SRC-LeCV katset; |
| --- | --- |

2.1.2.

katsesõiduki võib I tüübi heitkoguste kontrollkatse tegemiseks teisaldada teisele šassiidünamomeetrile. See dünamomeeter peab võimaldama läbida SRC-LeCV katset;

| 2.1.3. | šassiidünamomeetri konfiguratsioon peab võimaldama anda märku 6-kilomeetrise ringi iga neljandiku läbimisest, et katsesõiduki juht või katsesõidukit juhtiv robot saaks alustada järgmist toimingute kogumit; |
| --- | --- |

2.1.3.

šassiidünamomeetri konfiguratsioon peab võimaldama anda märku 6-kilomeetrise ringi iga neljandiku läbimisest, et katsesõiduki juht või katsesõidukit juhtiv robot saaks alustada järgmist toimingute kogumit;

| 2.1.4. | tühikäiguperioodide läbimisel peab olema võimalik kasutada sekundeid registreerivat ajamõõteseadet; |
| --- | --- |

2.1.4.

tühikäiguperioodide läbimisel peab olema võimalik kasutada sekundeid registreerivat ajamõõteseadet;

| 2.1.5. | läbitud vahemaa arvutatakse rulli pöörlemiskiiruse ja rulli ümbermõõdu põhjal. |
| --- | --- |

2.1.5.

läbitud vahemaa arvutatakse rulli pöörlemiskiiruse ja rulli ümbermõõdu põhjal.

2.2.   Kui SRC-LeCV ei viida läbi kilomeetrite kogumise šassiidünamomeetril:

2.2.1.   valitakse katserada või tee katsetamiseks tootja äranägemisel ja kinnitusasutuse heakskiidul;

2.2.2.   katseraja või tee kuju ei tohi märkimisväärselt takistada katsejuhendi nõuetekohast järgmist;

2.2.3.   kestva sõidu võimaldamiseks peab valitud trass olema silmusekujuline;

2.2.4.   katseraja pikkus peab võrduma selle mitmekordse või sellest poole või veerandi pikkusega. Ringi pikkust võib muuta, et viia see vastavusse läbisõidu kogumiseks kasutatava katseraja pikkusega;

2.2.5.   ring jagatakse neljaks võrdseks osaks vastava 4 tähise paigaldamise või olemasolevate tähiste määratlemise abil;

2.2.6.   kogutud vahemaa arvutatakse katseks ettenähtud vahemaa läbimiseks vajalike tsüklite arvu järgi. Arvutamisel tuleb arvesse võtta tee või katseraja pikkust ja valitud ringipikkust. Alternatiivselt võib kasutada elektroonilisi vahendeid tegelikult läbitud vahemaa täpseks mõõtmiseks. Sõiduki läbisõidumõõdikut ei ole lubatud kasutada.

2.2.7.   Näited katseraja konfiguratsiooni kohta:

Joonis Ap 1-1

Võimalike katseraja konfiguratsioonide lihtsustatud skeem

Image

2.3.   Kogu läbitud vahemaa peab koosnema määruse (EL) nr 168/2013 VII lisa A osas määratletud kohaldatavast vastupidavusläbisõidust koos ühe täieliku SRC-LeCV alamtsükliga (30 km).

2.4.   Peatumine tsükli keskel ei ole lubatud. Peatused I tüübi heitekatseks, hoolduseks, kütuseaurude eraldumiseks, tankimiseks jms tuleb teha ühe täieliku SRC-LeCV alamtsükli lõpus, s.t etapil 47 tabelis Ap 1-4. Kui sõiduk liigub katsealale omal jõul, tuleb kasutada vaid tagasihoidlikku kiirendust ja aeglustust ning sõidukit ei käitata täisgaasil.

2.5.   Neli tsüklit valitakse L-kategooria sõiduki maksimaalse valmistajakiiruse ja mootori töömahu või puhtelektrilise või hübriidjõuallika puhul sõiduki maksimaalse valmistajakiiruse ja kasuliku võimsuse põhjal.

2.6.   Läbisõidu kogumiseks SRC-LeCV ajal rühmitatakse L-kategooria sõidukid järgmiselt:

Tabel Ap 1-1

L-kategooria sõidukite rühmad SRC-LeCV puhul

| Tsükkel | WMTC klass | Sõiduki maksimaalne valmistajakiirus (km/h): | Sõiduki mootori töömaht | Kasulik võimsus (kW) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 | vmax ≤ 50 km/h | Vd ≤ 50 cm3 | ≤ 6 kW |
| 2 | 50 km/h < vmax< 100 km/h | 50 cm3 < Vd< 150 cm3 | < 14 kW |
| 3 | 2 | 100 km/h ≤ vmax< 130 km/h | VD ≥ 150 cm3 | ≥ 14 kW |
| 4 | 3 | 130 km/h ≤ vmax | — | — |

Tsükkel

WMTC klass

Sõiduki maksimaalne valmistajakiirus (km/h):

Sõiduki mootori töömaht

Kasulik võimsus (kW)

1

1

vmax ≤ 50 km/h

Vd ≤ 50 cm3

≤ 6 kW

2

50 km/h < vmax< 100 km/h

50 cm3 < Vd< 150 cm3

< 14 kW

3

2

100 km/h ≤ vmax< 130 km/h

VD ≥ 150 cm3

≥ 14 kW

4

3

130 km/h ≤ vmax

—

—

kus:

Vd= mootori töömaht (cm3);

vmax= maksimaalne valmistajakiirus (km/h).

2.7.   Üldine SRC-LeCV sõidujuhend

2.7.1.   Tühikäigu juhend

| 2.7.1.1. | Kui sõiduk ei ole juba peatunud, tuleb seda aeglustada täieliku peatumiseni ja viia käik neutraalasendisse. Gaasipedaal(käepide) peab olema täielikult vabastatud ning süüde peab jääma sisselülitatuks. Kui katsetatakse elektrilist hübriidsõidukit, mis on varustatud stopp-start süsteemiga, lülitub sisepõlemismootor välja, kui sõiduk seisab; seepärast tuleb tagada sisepõlemismootori töötamine tühikäigul. |
| --- | --- |

2.7.1.1.

Kui sõiduk ei ole juba peatunud, tuleb seda aeglustada täieliku peatumiseni ja viia käik neutraalasendisse. Gaasipedaal(käepide) peab olema täielikult vabastatud ning süüde peab jääma sisselülitatuks. Kui katsetatakse elektrilist hübriidsõidukit, mis on varustatud stopp-start süsteemiga, lülitub sisepõlemismootor välja, kui sõiduk seisab; seepärast tuleb tagada sisepõlemismootori töötamine tühikäigul.

| 2.7.1.2. | Sõidukit ei valmistata katsetsükli järgmiseks toiminguks ette enne, kui kogu nõutav tühikäiguperiood on läbitud. |
| --- | --- |

2.7.1.2.

Sõidukit ei valmistata katsetsükli järgmiseks toiminguks ette enne, kui kogu nõutav tühikäiguperiood on läbitud.

2.7.2.   Kiirendamise juhend

| 2.7.2.1. | Järgmisi alatoimingute meetodeid kasutades kiirendatakse kuni sõiduki määratud sihtkiiruseni.
  2.7.2.1.1.   Mõõdukas: normaalne keskmine koormuse kiirendus, kuni umbes poole võrra avatud seguklapiga.
  2.7.2.1.2.   Tugev: suure koormusega kiirendus, kuni täielikult avatud seguklapiga. |
| --- | --- |

2.7.2.1.

Järgmisi alatoimingute meetodeid kasutades kiirendatakse kuni sõiduki määratud sihtkiiruseni.

2.7.2.1.1.   Mõõdukas: normaalne keskmine koormuse kiirendus, kuni umbes poole võrra avatud seguklapiga.

2.7.2.1.2.   Tugev: suure koormusega kiirendus, kuni täielikult avatud seguklapiga.

| 2.7.2.2. | Kui mõõdukas kiirendus ei suuda enam märgatavalt suurendada sõiduki tegelikku kiirust, et see saavutaks määratud sihtkiiruse, tuleb kasutada tugevat kiirendust ja täielikult avatud seguklappi. |
| --- | --- |

2.7.2.2.

Kui mõõdukas kiirendus ei suuda enam märgatavalt suurendada sõiduki tegelikku kiirust, et see saavutaks määratud sihtkiiruse, tuleb kasutada tugevat kiirendust ja täielikult avatud seguklappi.

2.7.3.   Aeglustuse juhend

| 2.7.3.1. | Aeglustatakse kas eelmise toimingu lõpuks või eelmise toimingu käigus saavutatud maksimaalselt kiiruselt, sõltuvalt sellest, kumb on madalam. |
| --- | --- |

2.7.3.1.

Aeglustatakse kas eelmise toimingu lõpuks või eelmise toimingu käigus saavutatud maksimaalselt kiiruselt, sõltuvalt sellest, kumb on madalam.

| 2.7.3.2. | Kui sõiduki sihtkiiruseks on 0 km/h, tuleb sõiduk enne järgmise toimingu alustamist peatada. |
| --- | --- |

2.7.3.2.

Kui sõiduki sihtkiiruseks on 0 km/h, tuleb sõiduk enne järgmise toimingu alustamist peatada.

| 2.7.3.3. | Mõõdukas aeglustus: mõõdukas seguklapi sulgemine. Vajaduse korral võib kasutada pidureid, käikusid ja sidurit. |
| --- | --- |

2.7.3.3.

Mõõdukas aeglustus: mõõdukas seguklapi sulgemine. Vajaduse korral võib kasutada pidureid, käikusid ja sidurit.

| 2.7.3.4. | Mootoriga pidurdamine: seguklapp täielikult suletud, sidur ühendatud ja käik sisse lülitatud, ükski käega/jalaga juhitav juhtimisseadis ei ole aktiveeritud, pidureid ei kasutata. Kui sihtkiirus on 0 km/h (tühikäik), siis võib sõiduki tegelikul kiirusel ≤ 5 km/h mootori väljasuremise vältimiseks siduri lahutada, käigukasti neutraalasendisse viia ja pidureid kasutades sõiduki täielikult peatada. Mootoriga pidurdamisel ei ole lubatud käiku ülespoole vahetada. Mootori pidurdustõhususe suurendamiseks võib sõitja sisse lülitada madalama käigu. Käikude vahetamise ajal tuleb pöörata erilist tähelepanu sellele, et käiguvahetus toimuks kiiresti, et vabakäigu aeg käiguvahetuse, siduri täieliku ja osalise lahutamise vältel oleks vähem kui 2 sekundit. Sõiduki tootja võib kokkuleppel kinnitusasutusega nõuda selle aja pikendamist, kui see on absoluutselt vajalik. |
| --- | --- |

2.7.3.4.

Mootoriga pidurdamine: seguklapp täielikult suletud, sidur ühendatud ja käik sisse lülitatud, ükski käega/jalaga juhitav juhtimisseadis ei ole aktiveeritud, pidureid ei kasutata. Kui sihtkiirus on 0 km/h (tühikäik), siis võib sõiduki tegelikul kiirusel ≤ 5 km/h mootori väljasuremise vältimiseks siduri lahutada, käigukasti neutraalasendisse viia ja pidureid kasutades sõiduki täielikult peatada. Mootoriga pidurdamisel ei ole lubatud käiku ülespoole vahetada. Mootori pidurdustõhususe suurendamiseks võib sõitja sisse lülitada madalama käigu. Käikude vahetamise ajal tuleb pöörata erilist tähelepanu sellele, et käiguvahetus toimuks kiiresti, et vabakäigu aeg käiguvahetuse, siduri täieliku ja osalise lahutamise vältel oleks vähem kui 2 sekundit. Sõiduki tootja võib kokkuleppel kinnitusasutusega nõuda selle aja pikendamist, kui see on absoluutselt vajalik.

| 2.7.3.5. | Vabakäiguga aeglustamine: aeglustust tuleb alustada siduri lahutamisega (s.t jõuseadme eraldamisega ratastest) ilma pidureid kasutamata, kuni sõiduki sihtkiirus on saavutatud. |
| --- | --- |

2.7.3.5.

Vabakäiguga aeglustamine: aeglustust tuleb alustada siduri lahutamisega (s.t jõuseadme eraldamisega ratastest) ilma pidureid kasutamata, kuni sõiduki sihtkiirus on saavutatud.

2.7.4.   Püsikiirusel sõitmise juhend

| 2.7.4.1. | Kui järgmine toiminguks on püsikiirusel sõit, tuleb sõidukit kiirendada kuni sihtkiiruse saavutamiseni. |
| --- | --- |

2.7.4.1.

Kui järgmine toiminguks on püsikiirusel sõit, tuleb sõidukit kiirendada kuni sihtkiiruse saavutamiseni.

| 2.7.4.2. | Seguklappi tuleb jätkuvalt käsitseda nii, nagu on vaja sõiduki ettenähtud püsikiiruse saavutamiseks ja hoidmiseks. |
| --- | --- |

2.7.4.2.

Seguklappi tuleb jätkuvalt käsitseda nii, nagu on vaja sõiduki ettenähtud püsikiiruse saavutamiseks ja hoidmiseks.

2.7.5.   Sõitmisjuhendit tuleb järgida algusest lõpuni. Toimingu täieliku sooritamise tagamiseks on lubatud täiendav tühikäiguaeg, kiirendamine sõiduki sihtkiirusest ülespoole ja aeglustamine sellest allapoole.

2.7.6.   Käikusid võib vahetada II lisa 9. liite punktis 4.5.5 esitatud juhendi kohaselt. Alternatiivselt võib kasutada tootja juhiseid tarbijale, kui kinnitusasutus sellega nõustub.

2.7.7.   Kui katsesõiduk ei suuda saavutada kohaldatavas SRC-LeCV-s ette nähtud sihtkiirusi, tuleb seda käitada avatud seguklapiga ja kasutada muid võimalusi maksimaalse valmistajakiiruse saavutamiseks.

2.8.   SRC-LeCV katse etapid

SRC-LeCV katse koosneb järgmistest etappidest.

| 2.8.1. | Tuleb saavutada sõiduki maksimaalne valmistajakiirus ja kas mootori töömaht või kasulik võimsus (kohaldatavuse korral). |
| --- | --- |

2.8.1.

Tuleb saavutada sõiduki maksimaalne valmistajakiirus ja kas mootori töömaht või kasulik võimsus (kohaldatavuse korral).

| 2.8.2. | Nõutav SRC-LeCV tuleb valida tabelist Ap1-1 ja nõutav sõiduki sihtkiirus ja üksikasjalikud sõidujuhised tabelist Ap1-3. |
| --- | --- |

2.8.2.

Nõutav SRC-LeCV tuleb valida tabelist Ap1-1 ja nõutav sõiduki sihtkiirus ja üksikasjalikud sõidujuhised tabelist Ap1-3.

| 2.8.3. | Veerg „aeglustus” näitab kiiruste vahet, mis tuleb maha lahutada kas varem saavutatud sõiduki sihtkiirusest või sõiduki maksimaalsest valmistajakiirusest, olenevalt sellest, kumb on madalam.
  Näidisring 1: | sõiduk nr 1: L1e-B väikese kiirusega mopeedi suhtes, mille maksimaalne valmistajakiirus on 25 km/h, kohaldatakse SRC-LeCV nr 1. |
| --- | --- | --- |

2.8.3.

Veerg „aeglustus” näitab kiiruste vahet, mis tuleb maha lahutada kas varem saavutatud sõiduki sihtkiirusest või sõiduki maksimaalsest valmistajakiirusest, olenevalt sellest, kumb on madalam.

Näidisring 1:

sõiduk nr 1: L1e-B väikese kiirusega mopeedi suhtes, mille maksimaalne valmistajakiirus on 25 km/h, kohaldatakse SRC-LeCV nr 1.

| | sõiduk nr 2: L1e-B suure kiirusega mopeedi suhtes, mille maksimaalne valmistajakiirus on 45 km/h, kohaldatakse SRC-LeCV nr 1. |
| --- | --- |

sõiduk nr 2: L1e-B suure kiirusega mopeedi suhtes, mille maksimaalne valmistajakiirus on 45 km/h, kohaldatakse SRC-LeCV nr 1.

Tabel Ap 1-2

Näide L1e-B väikese kiirusega mopeedi ja L1e-B suure kiirusega mopeedi tegelikest ja sihtkiirustest

| Ring | Ringiosa | Toiming | Aeg
  (s) | Sõiduki
  sihtkiirus (km/h) | Kiiruste vahe
  (km/h) | Sõiduki nr 1
  tegelik kiirus (km/h) | Sõiduki nr 2
  tegelik kiirus (km/h) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Esimene 1/4 | | | | | | |
| | | Stopp ja tühikäik | 10 | | | | |
| | | Kiirendus | | 35 | | 25 | 35 |
| | | Püsikiirus | | 35 | | 25 | 35 |
| | Teine 1/4 | | | | | | |
| | | Aeglustus | | | 15 | 10 | 20 |
| | | Kiirendus | | 35 | | 25 | 35 |
| | | Püsikiirus | | 35 | | 25 | 35 |
| | Kolmas 1/4 | | | | | | |
| | | Aeglustus | | | 15 | 10 | 20 |
| | | Kiirendus | | 45 | | 25 | 45 |
| | | Püsikiirus | | 45 | | 25 | 45 |
| | Neljas 1/4 | | | | | | |
| | | Aeglustus | | | 20 | 5 | 25 |
| | | Kiirendus | | 45 | | 25 | 45 |
| | | Püsikiirus | | 45 | | 25 | 45 |

Ring

Ringiosa

Toiming

Aeg

(s)

Sõiduki

sihtkiirus (km/h)

Kiiruste vahe

(km/h)

Sõiduki nr 1

tegelik kiirus (km/h)

Sõiduki nr 2

tegelik kiirus (km/h)

1

Esimene 1/4

Stopp ja tühikäik

10

Kiirendus

35

25

35

Püsikiirus

35

25

35

Teine 1/4

Aeglustus

15

10

20

Kiirendus

35

25

35

Püsikiirus

35

25

35

Kolmas 1/4

Aeglustus

15

10

20

Kiirendus

45

25

45

Püsikiirus

45

25

45

Neljas 1/4

Aeglustus

20

5

25

Kiirendus

45

25

45

Püsikiirus

45

25

45

| 2.8.4. | Kinnitusasutusele tuleb esitada tootja valitud vormingus koostatud sõiduki sihtkiiruste tabel, kus on näidatud tabelites Ap 1-3 ja Ap 1-4 esitatud nimisihtkiirused ja sõiduki saavutatavad sihtkiirused. |
| --- | --- |

2.8.4.

Kinnitusasutusele tuleb esitada tootja valitud vormingus koostatud sõiduki sihtkiiruste tabel, kus on näidatud tabelites Ap 1-3 ja Ap 1-4 esitatud nimisihtkiirused ja sõiduki saavutatavad sihtkiirused.

| 2.8.5. | Kooskõlas punktiga 2.2.5 jagatakse ring neljaks võrdseks osaks vastavate tähiste paigaldamisega või olemasolevate tähiste kindlaksmääramisega katserajale või maanteele või kasutatakse süsteemi, mis näitab šassiidünamomeetril läbitud vahemaad. |
| --- | --- |

2.8.5.

Kooskõlas punktiga 2.2.5 jagatakse ring neljaks võrdseks osaks vastavate tähiste paigaldamisega või olemasolevate tähiste kindlaksmääramisega katserajale või maanteele või kasutatakse süsteemi, mis näitab šassiidünamomeetril läbitud vahemaad.

| 2.8.6. | Pärast ringi iga alajaotuse läbimist sooritatakse tabelites Ap l-3 ja Ap 1-4 nõutavad toimingud punktis 2.7 sätestatud korras ja üldise sõidujuhendi nõuete kohaselt järgmisele või järgmisel sihtkiirusel liikudes. |
| --- | --- |

2.8.6.

Pärast ringi iga alajaotuse läbimist sooritatakse tabelites Ap l-3 ja Ap 1-4 nõutavad toimingud punktis 2.7 sätestatud korras ja üldise sõidujuhendi nõuete kohaselt järgmisele või järgmisel sihtkiirusel liikudes.

| 2.8.7. | Olenevalt nõutava kiirenduse tüübist ja rajatingimustest võib sõiduki saavutatud suurim kiirus erineda maksimaalsest valmistajakiirusest. Seepärast tuleb katse ajal jälgida sõiduki saavutatud tegelikku kiirust, et veenduda, et sõiduki sihtkiirusi on nõuetekohaselt järgitud. Eriti tuleks pöörata tähelepanu sõiduki tippkiirustele ja püsisõidu kiirustele, mis on lähedased maksimaalsele valmistajakiirusele, ja järgnevatele sõiduki kiiruse erinevustele aeglustamise ajal. |
| --- | --- |

2.8.7.

Olenevalt nõutava kiirenduse tüübist ja rajatingimustest võib sõiduki saavutatud suurim kiirus erineda maksimaalsest valmistajakiirusest. Seepärast tuleb katse ajal jälgida sõiduki saavutatud tegelikku kiirust, et veenduda, et sõiduki sihtkiirusi on nõuetekohaselt järgitud. Eriti tuleks pöörata tähelepanu sõiduki tippkiirustele ja püsisõidu kiirustele, mis on lähedased maksimaalsele valmistajakiirusele, ja järgnevatele sõiduki kiiruse erinevustele aeglustamise ajal.

| 2.8.8. | Kui mitme alamtsükli läbiviimisel on järjekindlalt tuvastatud oluline hälve, tuleb punkti 2.8.4 tabelis sõiduki sihtkiirust korrigeerida. Korrigeerimine on vajalik üksnes alamtsükli alustamisel ja mitte reaalajas. |
| --- | --- |

2.8.8.

Kui mitme alamtsükli läbiviimisel on järjekindlalt tuvastatud oluline hälve, tuleb punkti 2.8.4 tabelis sõiduki sihtkiirust korrigeerida. Korrigeerimine on vajalik üksnes alamtsükli alustamisel ja mitte reaalajas.

2.9.   SRC-LeCV katsetsükli üksikasjalik kirjeldus

2.9.1.   SRC-LeCV ülevaatlik graafik

Joonis Ap1-2

SRC-LeCV, näited läbisõidu kogumise karakteristikute kohta kõigi nelja sõidutsükli puhul

Image

2.9.2.   SRC-LeCV tsükli üksikasjalik juhend

Tabel Ap 1-3

Iga tsükli ja alamtsükli toimingud ja alltoimingud esimesel, teisel ja kolmandal ringil

| Tsükkel: | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ring | Ringi osa | Toiming | Alltoiming | Aeg (s9 | Kuni/juures | Võrra | Kuni/juures | Võrra | Kuni/juures | Võrra | Kuni/juures | Võrra |
| 1 | Esimene
  1/4 | | | | (km/h) |
| | | Stopp ja tühikäik | | 10 | | | | | | | | |
| | | Kiirendus | Tugev | | 35 | | 50 | | 55 | | 90 | |
| | | Püsikiirus | | | 35 | | 50 | | 55 | | 90 | |
| | Teine
  1/4 | | | | | | | | | | | |
| | | Aeglustus | Mõõdukas | | | 15 | | 15 | | 15 | | 15 |
| | | Kiirendus | Mõõdukas | | 35 | | 50 | | 55 | | 90 | |
| | | Püsikiirus | | | 35 | | 50 | | 55 | | 90 | |
| | Kolmas
  1/4 | | | | | | | | | | | |
| | | Aeglustus | Mõõdukas | | | 15 | | 15 | | 15 | | 15 |
| | | Kiirendus | Mõõdukas | | 45 | | 60 | | 75 | | 100 | |
| | | Püsikiirus | | | 45 | | 60 | | 75 | | 100 | |
| | Neljas
  1/4 | | | | | | | | | | | |
| | | Aeglustus | Mõõdukas | | | 20 | | 10 | | 15 | | 20 |
| | | Kiirendus | Mõõdukas | | 45 | | 60 | | 75 | | 100 | |
| | | Püsikiirus | | | 45 | | 60 | | 75 | | 100 | |
| 2 | Esimene
  1/2 | | | | | | | | | | | |
| | | Aeglustus | Mootoriga pidurdus | | 0 | | 0 | | 0 | | 0 | |
| | | Stopp ja tühikäik | | 10 | | | | | | | | |
| | | Kiirendus | Tugev | | 50 | | 100 | | 100 | | 130 | |
| | | Aeglustus | Vabakäik | | | 10 | | 20 | | 10 | | 15 |
| | | Valikuline kiirendus | Tugev | | 40 | | 80 | | 90 | | 115 | |
| | | Püsikiirus | | | 40 | | 80 | | 90 | | 115 | |
| | Teine
  1/2 | | | | | | | | | | | |
| | | Aeglustus | Mõõdukas | | | 15 | | 20 | | 25 | | 35 |
| | | Kiirendus | Mõõdukas | | 50 | | 75 | | 80 | | 105 | |
| | | Püsikiirus | | | 50 | | 75 | | 80 | | 105 | |
| 3 | Esimene
  1/2 | | | | | | | | | | | |
| | | Aeglustus | Mõõdukas | | | 25 | | 15 | | 15 | | 25 |
| | | Kiirendus | Mõõdukas | | 50 | | 90 | | 95 | | 120 | |
| | | Püsikiirus | | | 50 | | 90 | | 95 | | 120 | |
| | Teine
  1/2 | | | | | | | | | | | |
| | | Aeglustus | Mõõdukas | | | 25 | | 10 | | 30 | | 40 |
| | | Kiirendus | Mõõdukas | | 45 | | 70 | | 90 | | 115 | |
| | | Püsikiirus | | | 45 | | 70 | | 90 | | 115 | |

Tsükkel:

1

2

3

4

Ring

Ringi osa

Toiming

Alltoiming

Aeg (s9

Kuni/juures

Võrra

Kuni/juures

Võrra

Kuni/juures

Võrra

Kuni/juures

Võrra

1

Esimene

1/4

(km/h)

Stopp ja tühikäik

10

Kiirendus

Tugev

35

50

55

90

Püsikiirus

35

50

55

90

Teine

1/4

Aeglustus

Mõõdukas

15

15

15

15

Kiirendus

Mõõdukas

35

50

55

90

Püsikiirus

35

50

55

90

Kolmas

1/4

Aeglustus

Mõõdukas

15

15

15

15

Kiirendus

Mõõdukas

45

60

75

100

Püsikiirus

45

60

75

100

Neljas

1/4

Aeglustus

Mõõdukas

20

10

15

20

Kiirendus

Mõõdukas

45

60

75

100

Püsikiirus

45

60

75

100

2

Esimene

1/2

Aeglustus

Mootoriga pidurdus

0

0

0

0

Stopp ja tühikäik

10

Kiirendus

Tugev

50

100

100

130

Aeglustus

Vabakäik

10

20

10

15

Valikuline kiirendus

Tugev

40

80

90

115

Püsikiirus

40

80

90

115

Teine

1/2

Aeglustus

Mõõdukas

15

20

25

35

Kiirendus

Mõõdukas

50

75

80

105

Püsikiirus

50

75

80

105

3

Esimene

1/2

Aeglustus

Mõõdukas

25

15

15

25

Kiirendus

Mõõdukas

50

90

95

120

Püsikiirus

50

90

95

120

Teine

1/2

Aeglustus

Mõõdukas

25

10

30

40

Kiirendus

Mõõdukas

45

70

90

115

Püsikiirus

45

70

90

115

Tabel Ap 1-4

Iga tsükli ja alamtsükli toimingud ja alltoimingud neljandal ja viiendal ringil

| Tsükkel: | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ring | Ringi osa | Toiming | Alltoiming | Aeg (s) | Kuni/juures | Võrra | Kuni/juures | Võrra | Kuni/juures | Võrra | Kuni/juures | Võrra |
| 4 | Esimene
  1/2 | | | | (km/h) |
| | | Aeglustus | Mõõdukas | | | 20 | | 20 | | 25 | | 35 |
| | | Kiirendus | Mõõdukas | | 45 | | 70 | | 90 | | 115 | |
| | | Aeglustus | Vabakäik | | | 20 | | 15 | | 15 | | 15 |
| | | Valikuline kiirendus | Mõõdukas | | 35 | | 55 | | 75 | | 100 | |
| | | Püsikiirus | | | 35 | | 55 | | 75 | | 100 | |
| | Teine
  1/2 | | | | | | | | | | | |
| | | Aeglustus | Mõõdukas | | | 10 | | 10 | | 10 | | 20 |
| | | Kiirendus | Mõõdukas | | 45 | | 65 | | 80 | | 105 | |
| | | Püsikiirus | | | 45 | | 65 | | 80 | | 105 | |
| 5 | Esimene
  1/4 | | | | [km/h] | | | | | | | |
| | | Aeglustus | Mootoriga pidurdus | | 0 | | 0 | | 0 | | 0 | |
| | | Stopp ja tühikäik | | 45 | | | | | | | | |
| | | Kiirendus | Tugev | | 30 | | 55 | | 70 | | 90 | |
| | | Püsikiirus | | | 30 | | 55 | | 70 | | 90 | |
| | Teine
  1/4 | | | | | | | | | | | |
| | | Aeglustus | Mõõdukas | | | 15 | | 15 | | 20 | | 25 |
| | | Kiirendus | Mõõdukas | | 30 | | 55 | | 70 | | 90 | |
| | | Püsikiirus | | | 30 | | 55 | | 70 | | 90 | |
| | Kolmas
  1/4 | | | | | | | | | | | |
| | | Aeglustus | Mõõdukas | | | 20 | | 25 | | 20 | | 25 |
| | | Kiirendus | Mõõdukas | | 20 | | 45 | | 65 | | 80 | |
| | | Püsikiirus | | | 20 | | 45 | | 65 | | 80 | |
| | Neljas
  1/4 | | | | | | | | | | | |
| | | Aeglustus | Mõõdukas | | | 10 | | 15 | | 15 | | 15 |
| | | Kiirendus | Mõõdukas | | 20 | | 45 | | 65 | | 80 | |
| | | Püsikiirus | | | 20 | | 45 | | 65 | | 80 | |
| | | Aeglustus | Mootoriga pidurdus | | 0 | | 0 | | 0 | | 0 | |

Tsükkel:

1

2

3

4

Ring

Ringi osa

Toiming

Alltoiming

Aeg (s)

Kuni/juures

Võrra

Kuni/juures

Võrra

Kuni/juures

Võrra

Kuni/juures

Võrra

4

Esimene

1/2

(km/h)

Aeglustus

Mõõdukas

20

20

25

35

Kiirendus

Mõõdukas

45

70

90

115

Aeglustus

Vabakäik

20

15

15

15

Valikuline kiirendus

Mõõdukas

35

55

75

100

Püsikiirus

35

55

75

100

Teine

1/2

Aeglustus

Mõõdukas

10

10

10

20

Kiirendus

Mõõdukas

45

65

80

105

Püsikiirus

45

65

80

105

5

Esimene

1/4

[km/h]

Aeglustus

Mootoriga pidurdus

0

0

0

0

Stopp ja tühikäik

45

Kiirendus

Tugev

30

55

70

90

Püsikiirus

30

55

70

90

Teine

1/4

Aeglustus

Mõõdukas

15

15

20

25

Kiirendus

Mõõdukas

30

55

70

90

Püsikiirus

30

55

70

90

Kolmas

1/4

Aeglustus

Mõõdukas

20

25

20

25

Kiirendus

Mõõdukas

20

45

65

80

Püsikiirus

20

45

65

80

Neljas

1/4

Aeglustus

Mõõdukas

10

15

15

15

Kiirendus

Mõõdukas

20

45

65

80

Püsikiirus

20

45

65

80

Aeglustus

Mootoriga pidurdus

0

0

0

0

2.9.3.   SRC-LeCV kütuseaurude eraldamise menetlused

SRC-LeCV kütuseaurude eraldamise menetlus koosneb järgmistest etappidest:

| 2.9.3.1. | sooritatakse täielik SRC-LeCV alamtsükkel (umbes 30 km); |
| --- | --- |

2.9.3.1.

sooritatakse täielik SRC-LeCV alamtsükkel (umbes 30 km);

| 2.9.3.2. | võib läbi viia I tüübi heitekatse, kui seda peetakse statistiliselt oluliseks; |
| --- | --- |

2.9.3.2.

võib läbi viia I tüübi heitekatse, kui seda peetakse statistiliselt oluliseks;

| 2.9.3.3. | tuleb teha vajalikud hooldused ja sõidukit võib uuesti tankida; |
| --- | --- |

2.9.3.3.

tuleb teha vajalikud hooldused ja sõidukit võib uuesti tankida;

| 2.9.3.4. | katsesõiduk peab olema seadistatud tühikäigule, nii et sisepõlemismootor töötab vähemalt ühe tunni sõiduki kasutaja sekkumiseta; |
| --- | --- |

2.9.3.4.

katsesõiduk peab olema seadistatud tühikäigule, nii et sisepõlemismootor töötab vähemalt ühe tunni sõiduki kasutaja sekkumiseta;

| 2.9.3.5. | katsesõiduki jõuseade tuleb välja lülitada; |
| --- | --- |

2.9.3.5.

katsesõiduki jõuseade tuleb välja lülitada;

| 2.9.3.6. | katsesõiduk tuleb maha jahutada ja lasta tal kütuseaurude eraldumiseks seista väliskeskkonna tingimustel vähemalt kuus tundi (või neli tundi, kui kasutatakse ventilaatorit ja määrdeõli on saavutanud väliskeskkonna temperatuuri); |
| --- | --- |

2.9.3.6.

katsesõiduk tuleb maha jahutada ja lasta tal kütuseaurude eraldumiseks seista väliskeskkonna tingimustel vähemalt kuus tundi (või neli tundi, kui kasutatakse ventilaatorit ja määrdeõli on saavutanud väliskeskkonna temperatuuri);

| 2.9.3.7. | sõiduki võib uuesti tankida ja läbisõitu hakatakse uuesti koguma, nagu see on ette nähtud tabeli SRC-LeCV alamtsükli 1. ringi 1. ringiosas; |
| --- | --- |

2.9.3.7.

sõiduki võib uuesti tankida ja läbisõitu hakatakse uuesti koguma, nagu see on ette nähtud tabeli SRC-LeCV alamtsükli 1. ringi 1. ringiosas;

| 2.9.3.8. | SRC-LeCV kütuseaurude eraldamise menetlus ei asenda II lisas I tüüpi heitekatse jaoks ette nähtud tavapärast kütuseaurude eraldumise aega. SRC-LeCV kütuseaurude eraldamise menetluse võib kooskõlastada selliselt, et see viiakse läbi pärast iga hooldusintervalli või pärast iga laboris läbiviidavat heitekatset. |
| --- | --- |

2.9.3.8.

SRC-LeCV kütuseaurude eraldamise menetlus ei asenda II lisas I tüüpi heitekatse jaoks ette nähtud tavapärast kütuseaurude eraldumise aega. SRC-LeCV kütuseaurude eraldamise menetluse võib kooskõlastada selliselt, et see viiakse läbi pärast iga hooldusintervalli või pärast iga laboris läbiviidavat heitekatset.

| 2.9.3.9 | V katsetüübi kütusearude eraldamise menetlus tegelikuks vastupidavuse katsetamiseks koos kogu läbisõidu kogumisega






  2.9.3.9.1. | VI lisa punktis 3.1 sätestatud kogu läbisõidu kogumise faasis peab katsesõiduk läbima miinimumarvu tabelis Ap 1-3 esitatud kütuseaurude eraldamise menetlusi. Need menetlused tuleb läbisõidu kogumise ulatuses ühtlaselt jaotada. |
| --- | --- | --- |

2.9.3.9

V katsetüübi kütusearude eraldamise menetlus tegelikuks vastupidavuse katsetamiseks koos kogu läbisõidu kogumisega

2.9.3.9.1.

VI lisa punktis 3.1 sätestatud kogu läbisõidu kogumise faasis peab katsesõiduk läbima miinimumarvu tabelis Ap 1-3 esitatud kütuseaurude eraldamise menetlusi. Need menetlused tuleb läbisõidu kogumise ulatuses ühtlaselt jaotada.

| 2.9.3.9.2. | Kogu läbisõidu kogumise faasis sooritatavate kütuseaurude kogumise menetluste arv määratakse kindlaks järgmise tabeli kohaselt:

  Tabel Ap 1-3


  Kütuseaurude eraldumise menetluste arv olenevalt SRC-LeCV-st tabelis Ap 1-1







  SRC-LeCV tsükli nr | V katsetüübi kütusearude eraldamise menetluste miinimumarv |
| --- | --- | --- |
| 1 ja 2 | 3 |
| 3 | 4 |
| 4 | 6 |

2.9.3.9.2.

Kogu läbisõidu kogumise faasis sooritatavate kütuseaurude kogumise menetluste arv määratakse kindlaks järgmise tabeli kohaselt:

Tabel Ap 1-3

Kütuseaurude eraldumise menetluste arv olenevalt SRC-LeCV-st tabelis Ap 1-1

SRC-LeCV tsükli nr

V katsetüübi kütusearude eraldamise menetluste miinimumarv

1 ja 2

3

3

4

4

6

| 2.9.3.10 | V katsetüübi kütusearude eraldamise menetlus tegelikuks vastupidavuse katsetamiseks koos osalise läbisõidu kogumisega
  VI lisa punktis 3.2 sätestatud osalise läbisõidu kogumise faasis peab katsesõiduk läbima neli punktis 3.1 sätestatud kütuseaurude eraldamise menetlust. Need menetlused tuleb jaotada läbisõidu kogumise ulatuses ühtlaselt. |
| --- | --- |

2.9.3.10

V katsetüübi kütusearude eraldamise menetlus tegelikuks vastupidavuse katsetamiseks koos osalise läbisõidu kogumisega

VI lisa punktis 3.2 sätestatud osalise läbisõidu kogumise faasis peab katsesõiduk läbima neli punktis 3.1 sätestatud kütuseaurude eraldamise menetlust. Need menetlused tuleb jaotada läbisõidu kogumise ulatuses ühtlaselt.

2. liide

USA Keskkonnakaitse Agentuuri kinnitatud vastupidavusläbisõidu kogumise tsükkel (AMA)

1.   Sissejuhatus

| 1.1. | Ameerika Ühendriikide (USA) Keskkonnakaitse Agentuuri (EPA) kinnitatud vastupidavusläbisõidu kogumise tsükkel (AMA) on läbisõidu kogumise tsükkel, mida kasutatakse sõidukite ja nende saastetõrjeseadmete katsetamiseks korrataval, kuid ELi sõidukite ja liiklusolukordade jaoks SRC-LeCV-st oluliselt vähem representatiivsel viisil. AMA katsetsükli kasutamine lõpetatakse, kuid määruse (EL) nr 168/2013 artikli 23 lõikes 4 osutatud keskkonnamõju uuringu kinnituse kohaselt võib seda siiski kasutada üleminekuperioodil kuni määruse (EL) nr 168/2013 IV lisa punktis 1.5.2 sätestatud viimase registreerimiskuupäevani (viimane kaasa arvatud). L-kategooria katsesõidukid võivad katsetsükli sõita läbi maanteel, katserajal või kilomeetrite kogumiseks kasutataval dünamomeetril. |
| --- | --- |

1.1.

Ameerika Ühendriikide (USA) Keskkonnakaitse Agentuuri (EPA) kinnitatud vastupidavusläbisõidu kogumise tsükkel (AMA) on läbisõidu kogumise tsükkel, mida kasutatakse sõidukite ja nende saastetõrjeseadmete katsetamiseks korrataval, kuid ELi sõidukite ja liiklusolukordade jaoks SRC-LeCV-st oluliselt vähem representatiivsel viisil. AMA katsetsükli kasutamine lõpetatakse, kuid määruse (EL) nr 168/2013 artikli 23 lõikes 4 osutatud keskkonnamõju uuringu kinnituse kohaselt võib seda siiski kasutada üleminekuperioodil kuni määruse (EL) nr 168/2013 IV lisa punktis 1.5.2 sätestatud viimase registreerimiskuupäevani (viimane kaasa arvatud). L-kategooria katsesõidukid võivad katsetsükli sõita läbi maanteel, katserajal või kilomeetrite kogumiseks kasutataval dünamomeetril.

| 1.2. | AMA katsetsükli läbiviimiseks korratakse punktis 2 sätestatud AMA alamtsüklit seni, kuni määruse (EL) nr 168/2013 VII lisa A osas ette nähtud vastupidavusläbisõit on kogutud. |
| --- | --- |

1.2.

AMA katsetsükli läbiviimiseks korratakse punktis 2 sätestatud AMA alamtsüklit seni, kuni määruse (EL) nr 168/2013 VII lisa A osas ette nähtud vastupidavusläbisõit on kogutud.

| 1.3. | AMA katsetsükkel peab koosnema 11 alamtsüklist, millest igaühe pikkuseks on 6 km. |
| --- | --- |

1.3.

AMA katsetsükkel peab koosnema 11 alamtsüklist, millest igaühe pikkuseks on 6 km.

2.   AMA katsetsükli nõuded

| 2.1. | Läbisõidu kogumiseks SRC-LeCV katsetsüklis rühmitatakse L-kategooria sõidukid järgmiselt:

  Tabel Ap 2-1


  L-kategooria sõidukite rühmitamine AMA läbisõidu kogumise katse jaoks








  L-kategooria sõiduki mass | Mootori töömaht (cm3) | vmax (km/h) |
| --- | --- | --- | --- |
| I | < 150 | Ei kohaldata |
| II | ≥ 150 | ≤ 130 |
| III | ≥ 150 | >130 |

2.1.

Läbisõidu kogumiseks SRC-LeCV katsetsüklis rühmitatakse L-kategooria sõidukid järgmiselt:

Tabel Ap 2-1

L-kategooria sõidukite rühmitamine AMA läbisõidu kogumise katse jaoks

L-kategooria sõiduki mass

Mootori töömaht (cm3)

vmax (km/h)

I

< 150

Ei kohaldata

II

≥ 150

≤ 130

III

≥ 150

>130

| 2.2. | Kui AMA katsetsükkel sooritatakse läbisõidu kogumiseks ette nähtud šassiidünamomeetril, arvutatakse läbitud vahemaa välja rulli pöörete arvu ja rulli ümbermõõdu põhjal. |
| --- | --- |

2.2.

Kui AMA katsetsükkel sooritatakse läbisõidu kogumiseks ette nähtud šassiidünamomeetril, arvutatakse läbitud vahemaa välja rulli pöörete arvu ja rulli ümbermõõdu põhjal.

| 2.3. | AMA katse alatsükkel sooritatakse järgmiselt:






  2.5.1. | Joonis Ap2-1


  AMA katse alamtsükli sõidugraafik |
| --- | --- | --- |

2.3.

AMA katse alatsükkel sooritatakse järgmiselt:

2.5.1.

Joonis Ap2-1

AMA katse alamtsükli sõidugraafik

Image

| 2.5.2. | AMA katsetsükkel koosneb 11 alamtsüklist, mis läbitakse järgmiste kiirustega:

  Tabel Ap 2-2


  Sõiduki suurim kiirus ühes AMA alamtsüklis










  Alamtsükli nr | 1. klassi sõiduk
  (km/h) | 2. klassi sõiduk
  (km/h) | 3. klassi sõiduk
  1. valikuvõimalus (km/h) | 3. klassi sõiduk
  2. valikuvõimalus (km/h) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 65 | 65 | 65 | 65 |
| 2 | 45 | 45 | 65 | 45 |
| 3 | 65 | 65 | 55 | 65 |
| 4 | 65 | 65 | 45 | 65 |
| 5 | 55 | 55 | 55 | 55 |
| 6 | 45 | 45 | 55 | 45 |
| 7 | 55 | 55 | 70 | 55 |
| 8 | 70 | 70 | 55 | 70 |
| 9 | 55 | 55 | 46 | 55 |
| 10 | 70 | 90 | 90 | 90 |
| 11 | 70 | 90 | 110 | 110 |

2.5.2.

AMA katsetsükkel koosneb 11 alamtsüklist, mis läbitakse järgmiste kiirustega:

Tabel Ap 2-2

Sõiduki suurim kiirus ühes AMA alamtsüklis

Alamtsükli nr

1. klassi sõiduk

(km/h)

2. klassi sõiduk

(km/h)

3. klassi sõiduk

1. valikuvõimalus (km/h)

3. klassi sõiduk

2. valikuvõimalus (km/h)

1

65

65

65

65

2

45

45

65

45

3

65

65

55

65

4

65

65

45

65

5

55

55

55

55

6

45

45

55

45

7

55

55

70

55

8

70

70

55

70

9

55

55

46

55

10

70

90

90

90

11

70

90

110

110

| 2.5.3. | Tootja võib valida 3. klassi L-kategooria sõidukite jaoks ühe kahest sõiduki tsüklikiiruste jaoks ette nähtud valikuvõimalusest, et lõpetada kogu menetlus neile valitud kiirusel. |
| --- | --- |

2.5.3.

Tootja võib valida 3. klassi L-kategooria sõidukite jaoks ühe kahest sõiduki tsüklikiiruste jaoks ette nähtud valikuvõimalusest, et lõpetada kogu menetlus neile valitud kiirusel.

| 2.5.4. | Esimese üheksa AMA alamtsükli jooksul peatatakse sõiduk neljal korral tsükli keskel, jättes mootori iga kord 15 sekundiks tühikäigul töötama. |
| --- | --- |

2.5.4.

Esimese üheksa AMA alamtsükli jooksul peatatakse sõiduk neljal korral tsükli keskel, jättes mootori iga kord 15 sekundiks tühikäigul töötama.

| 2.5.5. | AMA alamtsükkel koosneb viiest aeglustamisest igas alamtsüklis, lastes kiirusel langeda tsükli kiiruselt 30 kilomeetrini tunnis. Katsesõiduk kiirendab seejärel järk-järgult uuesti, kuni saavutatakse tabelis Ap 2-2 näidatud tsükli kiirus. |
| --- | --- |

2.5.5.

AMA alamtsükkel koosneb viiest aeglustamisest igas alamtsüklis, lastes kiirusel langeda tsükli kiiruselt 30 kilomeetrini tunnis. Katsesõiduk kiirendab seejärel järk-järgult uuesti, kuni saavutatakse tabelis Ap 2-2 näidatud tsükli kiirus.

| 2.5.6. | Kümnes alamtsükkel tuleb läbi viia püsikiirusel vastavalt tabelis Ap 2-1 osutatud L-kategooria sõidukite klassile. |
| --- | --- |

2.5.6.

Kümnes alamtsükkel tuleb läbi viia püsikiirusel vastavalt tabelis Ap 2-1 osutatud L-kategooria sõidukite klassile.

| 2.5.7. | Üheteistkümnes alamtsükkel algab maksimaalse kiirendamisega peatuspunktist kuni ringikiiruseni. Poolel teel kasutatakse tavalisel viisil pidureid, kuni sõiduki peatumiseni. Sellele järgneb 15 sekundi pikkune tühikäigul töötamise periood ja teine maksimaalne kiirendamine. See lõpetab ühe AMA alamtsükli. |
| --- | --- |

2.5.7.

Üheteistkümnes alamtsükkel algab maksimaalse kiirendamisega peatuspunktist kuni ringikiiruseni. Poolel teel kasutatakse tavalisel viisil pidureid, kuni sõiduki peatumiseni. Sellele järgneb 15 sekundi pikkune tühikäigul töötamise periood ja teine maksimaalne kiirendamine. See lõpetab ühe AMA alamtsükli.

| 2.5.8. | Seejärel alustatakse taas sõidurežiimi AMA alamtsükli algusest. |
| --- | --- |

2.5.8.

Seejärel alustatakse taas sõidurežiimi AMA alamtsükli algusest.

| 2.5.9. | Tootja taotlusel ja kokkuleppel kinnitusasutusega võib L-kategooria sõiduki paigutada kõrgemasse klassi, kui see vastab kõrgema klassi menetluse kõikidele aspektidele. |
| --- | --- |

2.5.9.

Tootja taotlusel ja kokkuleppel kinnitusasutusega võib L-kategooria sõiduki paigutada kõrgemasse klassi, kui see vastab kõrgema klassi menetluse kõikidele aspektidele.

| 2.5.10. | Tootja taotlusel ja kokkuleppel kinnitusasutusega võib L-kategooria sõiduki, mis ei suuda saavutada oma klassi kindlaksmääratud tsüklikiirusi, paigutada madalamasse klassi. Kui sõiduk ei suuda saavutada selle madalama klassi tsüklikiirusi, peab see läbima katse suurima võimaliku kiirusega ja vajaduse korral tuleb sõiduki sellise kiiruse saavutamiseks seguklapp täielikult avada. |
| --- | --- |

2.5.10.

Tootja taotlusel ja kokkuleppel kinnitusasutusega võib L-kategooria sõiduki, mis ei suuda saavutada oma klassi kindlaksmääratud tsüklikiirusi, paigutada madalamasse klassi. Kui sõiduk ei suuda saavutada selle madalama klassi tsüklikiirusi, peab see läbima katse suurima võimaliku kiirusega ja vajaduse korral tuleb sõiduki sellise kiiruse saavutamiseks seguklapp täielikult avada.

VII LISA

VII katsetüübi nõuded: CO2 heide, kütusekulu, elektrienergiakulu ja ühe laadimisega läbitav vahemaa

| Liite nr | Liite pealkiri | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| 1. | Ainult sisepõlemismootoriga käitatavate sõidukite süsinikdioksiidi heite ja kütusekulu mõõtmise meetod | 211 |
| 2. | Ainult elektrilise jõuseadmega käitatavate sõidukite elektrienergia kulu mõõtmise meetod | 215 |
| 3. | Hübriidelektrijõuallikaga käitatavate sõidukite süsinikdioksiidi heite, kütuse- ja elektrienergia kulu ning ühe laadimisega läbitava läbimaa mõõtmise meetod | 218 |
| 3.1. | Elektrilise energia-/voolusalvestusseadme laadimisoleku profiil väliselt laetava elektrilise hübriidsõiduki VII tüübi katse puhul | 234 |
| 3.2. | Väliselt laetava ja väliselt mittelaetava elektrilise hübriidsõiduki aku energiabilansi mõõtmise meetod | 235 |
| 3.3. | Ainult elektrijõuallikaga või hübriidelektrijõuallikaga käitatavate sõidukite ning väliselt laetava hübriidelektrijõuallikaga käitatavate sõidukite ühe laadimisega läbitava vahemaa mõõtmise meetod | 236 |

Liite nr

Liite pealkiri

Lehekülg

1.

Ainult sisepõlemismootoriga käitatavate sõidukite süsinikdioksiidi heite ja kütusekulu mõõtmise meetod

211

2.

Ainult elektrilise jõuseadmega käitatavate sõidukite elektrienergia kulu mõõtmise meetod

215

3.

Hübriidelektrijõuallikaga käitatavate sõidukite süsinikdioksiidi heite, kütuse- ja elektrienergia kulu ning ühe laadimisega läbitava läbimaa mõõtmise meetod

218

3.1.

Elektrilise energia-/voolusalvestusseadme laadimisoleku profiil väliselt laetava elektrilise hübriidsõiduki VII tüübi katse puhul

234

3.2.

Väliselt laetava ja väliselt mittelaetava elektrilise hübriidsõiduki aku energiabilansi mõõtmise meetod

235

3.3.

Ainult elektrijõuallikaga või hübriidelektrijõuallikaga käitatavate sõidukite ning väliselt laetava hübriidelektrijõuallikaga käitatavate sõidukite ühe laadimisega läbitava vahemaa mõõtmise meetod

236

1.   Sissejuhatus

| 1.1. | Käesolevas lisas kehtestatakse L-kategooria sõidukite energiatõhususe nõuded, eelkõige seoses CO2 heite, kütuse- või elektrienergiakulu ja ühe laadimisega läbitava vahemaa mõõtmisega. |
| --- | --- |

1.1.

Käesolevas lisas kehtestatakse L-kategooria sõidukite energiatõhususe nõuded, eelkõige seoses CO2 heite, kütuse- või elektrienergiakulu ja ühe laadimisega läbitava vahemaa mõõtmisega.

| 1.2 | Käesolevas lisas sätestatud nõudeid kohaldatakse L-kategooria sõidukite jõuallika konfiguratsioonidega seotud järgmiste katsete suhtes:






  a) | süsinikdioksiidi (CO2) heite ning kütusekulu mõõtmine ja/või elektrienergia kulu ning ühe laadimisega läbitava vahemaa mõõtmine ainult sisepõlemismootoriga või hübriidelektrijõuallikaga käitatavatel L- kategooria sõidukitel; |
| --- | --- | --- |

1.2

Käesolevas lisas sätestatud nõudeid kohaldatakse L-kategooria sõidukite jõuallika konfiguratsioonidega seotud järgmiste katsete suhtes:

a)

süsinikdioksiidi (CO2) heite ning kütusekulu mõõtmine ja/või elektrienergia kulu ning ühe laadimisega läbitava vahemaa mõõtmine ainult sisepõlemismootoriga või hübriidelektrijõuallikaga käitatavatel L- kategooria sõidukitel;

| b) | ainult elektrijõuallikaga käitatavatel sõidukitel elektrienergia kulu ja ühe laadimisega läbitava vahemaa mõõtmine. |
| --- | --- |

b)

ainult elektrijõuallikaga käitatavatel sõidukitel elektrienergia kulu ja ühe laadimisega läbitava vahemaa mõõtmine.

2.   Tehnilised nõuded ja katse

2.1.   Üldteave

CO2 heidet ning kütuse- või elektrienergia kulu mõjutada võivad osised tuleb kavandada, konstrueerida ja koostada viisil, mis võimaldab sõidukil võimalikust vibratsioonist hoolimata vastata tavapärase kasutamise korral käesoleva lisa sätetele. Katsesõidukid peavad olema nõuetekohaselt hooldatud ja kasutatud.

2.2.   Ainult sisepõlemismootoriga käitatavate sõidukite katsete kirjeldus

| 2.2.1. | CO2 heidet ning kütusekulu mõõdetakse vastavalt 1. liites kirjeldatud katsemenetlusele. Sõidukeid, mis ei saavuta katsetsüklis nõutavaid kiirenduse ja suurima kiiruse väärtusi, kasutatakse nii, et seguklapp oleks maksimaalselt avatud, kuni jõutakse uuesti nõutava töökõverani. Kõrvalekalded katsetsüklist tuleb katsearuandes registreerida. Katsesõiduk peab olema nõuetekohaselt hooldatud ja kasutatud. |
| --- | --- |

2.2.1.

CO2 heidet ning kütusekulu mõõdetakse vastavalt 1. liites kirjeldatud katsemenetlusele. Sõidukeid, mis ei saavuta katsetsüklis nõutavaid kiirenduse ja suurima kiiruse väärtusi, kasutatakse nii, et seguklapp oleks maksimaalselt avatud, kuni jõutakse uuesti nõutava töökõverani. Kõrvalekalded katsetsüklist tuleb katsearuandes registreerida. Katsesõiduk peab olema nõuetekohaselt hooldatud ja kasutatud.

| 2.2.2. | CO2 heite puhul esitatakse katse tulemused grammides kilomeetri kohta (g/km) ja ümardatakse lähima täisarvuni. |
| --- | --- |

2.2.2.

CO2 heite puhul esitatakse katse tulemused grammides kilomeetri kohta (g/km) ja ümardatakse lähima täisarvuni.

| 2.2.3. | Kütusekulu väljendatakse liitrites 100 km kohta (bensiini, veeldatud naftagaasi, etanooli (E85) ja diislikütuse puhul) või kilogrammides (kg) ja kuupmeetrites 100 km kohta (vesiniku, maagaasi/biometaani ning vesiniku ja maagaasi segu puhul). Väärtused arvutatakse vastavalt II lisa punktile 1.4.3 süsiniku tasakaalu meetodil, kasutades mõõdetud CO2 heidet ning muid süsinikku sisaldavaid heiteid (CO ja HC). Katsetulemused ümardatakse ühe kümnendkohani. |
| --- | --- |

2.2.3.

Kütusekulu väljendatakse liitrites 100 km kohta (bensiini, veeldatud naftagaasi, etanooli (E85) ja diislikütuse puhul) või kilogrammides (kg) ja kuupmeetrites 100 km kohta (vesiniku, maagaasi/biometaani ning vesiniku ja maagaasi segu puhul). Väärtused arvutatakse vastavalt II lisa punktile 1.4.3 süsiniku tasakaalu meetodil, kasutades mõõdetud CO2 heidet ning muid süsinikku sisaldavaid heiteid (CO ja HC). Katsetulemused ümardatakse ühe kümnendkohani.

| 2.2.4. | Katsetamiseks kasutatakse II lisa 2. liites kirjeldatud sobivaid etalonkütuseid.
  Veeldatud naftagaasi, maagaasi/biometaani ning vesiniku ja maagaasi segu puhul tuleb kasutada etalonkütust, mille tootja on valinud vastavalt X lisale mootori jõudluse mõõtmiseks. Valitud etalonkütust tuleb täpselt kirjeldada määruse (EL) nr 168/2013 artikli 32 lõikes 1 ette nähtud näidise kohaselt koostatud katsearuandes.
  Punktis 2.2.3 esitatud arvutustes väljendatakse kütusekulu sobivates ühikutes ning seejuures kasutatakse järgmisi kütusekarakteristikuid:






  a) | tihedus: mõõdetakse katsekütuses ISO 3675:1998 või samaväärse meetodi kohaselt. Bensiini ja diislikütuse puhul kasutatakse temperatuuril 288,2 K (15 °C) ja rõhul 101,3 kPa mõõdetud tihedust; veeldatud naftagaasi, maagaasi, vesiniku ja maagaasi segu puhul kasutatakse järgmisi etalontihedusi: | veeldatud naftagaas: 0,538 kg/liiter; |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.4.

Katsetamiseks kasutatakse II lisa 2. liites kirjeldatud sobivaid etalonkütuseid.

Veeldatud naftagaasi, maagaasi/biometaani ning vesiniku ja maagaasi segu puhul tuleb kasutada etalonkütust, mille tootja on valinud vastavalt X lisale mootori jõudluse mõõtmiseks. Valitud etalonkütust tuleb täpselt kirjeldada määruse (EL) nr 168/2013 artikli 32 lõikes 1 ette nähtud näidise kohaselt koostatud katsearuandes.

Punktis 2.2.3 esitatud arvutustes väljendatakse kütusekulu sobivates ühikutes ning seejuures kasutatakse järgmisi kütusekarakteristikuid:

a)

tihedus: mõõdetakse katsekütuses ISO 3675:1998 või samaväärse meetodi kohaselt. Bensiini ja diislikütuse puhul kasutatakse temperatuuril 288,2 K (15 °C) ja rõhul 101,3 kPa mõõdetud tihedust; veeldatud naftagaasi, maagaasi, vesiniku ja maagaasi segu puhul kasutatakse järgmisi etalontihedusi:

veeldatud naftagaas: 0,538 kg/liiter;

| | maagaas (1)/biogaas: 0,654 kg/m3.

  Valem 7-1:



  vesiniku ja maagaasi segu: (kus A on maagaasi/biometaani sisaldus vesiniku ja maagaasi segus, väljendatuna vesiniku ja maagaasi segu mahuprotsentides); |
| --- | --- |

maagaas (1)/biogaas: 0,654 kg/m3.

Valem 7-1:

Formula

vesiniku ja maagaasi segu: (kus A on maagaasi/biometaani sisaldus vesiniku ja maagaasi segus, väljendatuna vesiniku ja maagaasi segu mahuprotsentides);

| | vesinik: 0,084 kg/m3; |
| --- | --- |

vesinik: 0,084 kg/m3;

| b) | vesiniku ja süsiniku suhe: kasutatakse järgmisi kindlaksmääratud väärtusi: | bensiini (E5) puhul: C1:1,89O0,016; |
| --- | --- | --- |

b)

vesiniku ja süsiniku suhe: kasutatakse järgmisi kindlaksmääratud väärtusi:

bensiini (E5) puhul: C1:1,89O0,016;

| | diislikütuse puhul: C1:1,86O0,005; |
| --- | --- |

diislikütuse puhul: C1:1,86O0,005;

| | veeldatud naftagaasi puhul: C1:2525; |
| --- | --- |

veeldatud naftagaasi puhul: C1:2525;

| | maagaasi ja biometaani puhul: C1:4; |
| --- | --- |

maagaasi ja biometaani puhul: C1:4;

| | etanooli (E85) puhul: C1:2,74O0,385. |
| --- | --- |

etanooli (E85) puhul: C1:2,74O0,385.

2.3.   Üksnes elektrijõuallikaga käitatavate sõidukitega läbiviidavate katsete kirjeldus

| 2.3.1. | Katsete eest vastutav tehniline teenistus korraldab elektrienergia kulu mõõtmise kooskõlas II lisa 6. liites kirjeldatud meetodi ja katsetsükliga. |
| --- | --- |

2.3.1.

Katsete eest vastutav tehniline teenistus korraldab elektrienergia kulu mõõtmise kooskõlas II lisa 6. liites kirjeldatud meetodi ja katsetsükliga.

| 2.3.2. | Katsete eest vastutav tehniline teenistus korraldab sõiduki ühe laadimisega läbitava vahemaa mõõtmise 3. liite 3. alaliites kirjeldatud meetodil. |
| --- | --- |

2.3.2.

Katsete eest vastutav tehniline teenistus korraldab sõiduki ühe laadimisega läbitava vahemaa mõõtmise 3. liite 3. alaliites kirjeldatud meetodil.

| 2.3.2.1. | Reklaamimaterjalides tohib viidata ainult sel meetodil mõõdetud ühe laadimisega läbitavale vahemaale. |
| --- | --- |

2.3.2.1.

Reklaamimaterjalides tohib viidata ainult sel meetodil mõõdetud ühe laadimisega läbitavale vahemaale.

| 2.3.2.2. | Pedaalide abil liikumiseks konstrueeritud L1e-kategooria sõidukid, millele on viidatud artikli 2 lõikes 94, ei pea läbima ühe laadimisega läbitava vahemaa katset. |
| --- | --- |

2.3.2.2.

Pedaalide abil liikumiseks konstrueeritud L1e-kategooria sõidukid, millele on viidatud artikli 2 lõikes 94, ei pea läbima ühe laadimisega läbitava vahemaa katset.

| 2.3.3. | Elektrienergia kulu tulemus esitatakse vatt-tundides kilomeetri kohta (Wh/km) ja läbitud vahemaana kilomeetrites, mõlemad ümardatakse lähima täisarvuni. |
| --- | --- |

2.3.3.

Elektrienergia kulu tulemus esitatakse vatt-tundides kilomeetri kohta (Wh/km) ja läbitud vahemaana kilomeetrites, mõlemad ümardatakse lähima täisarvuni.

2.4.   Hübriidelektrijõuallikaga käitatavate sõidukitega läbiviidavate katsete kirjeldus

| 2.4.1. | Katsete eest vastutav tehniline teenistus korraldab CO2 heite ja elektrienergia kulu mõõtmise vastavalt 3. liites kirjeldatud katsemenetlusele. |
| --- | --- |

2.4.1.

Katsete eest vastutav tehniline teenistus korraldab CO2 heite ja elektrienergia kulu mõõtmise vastavalt 3. liites kirjeldatud katsemenetlusele.

| 2.4.2. | CO2 heite puhul esitatakse katse tulemused grammides kilomeetri kohta (g/km) ja ümardatakse lähima täisarvuni. |
| --- | --- |

2.4.2.

CO2 heite puhul esitatakse katse tulemused grammides kilomeetri kohta (g/km) ja ümardatakse lähima täisarvuni.

| 2.4.3. | Kütusekulu väljendatuna liitrites 100 km kohta (bensiini, veeldatud naftagaasi, etanooli (E85) ja diislikütuse puhul) või kilogrammides ja kuupmeetrites 100 km kohta (maagaasi/biometaani, vesiniku ja maagaasi segu ning vesiniku puhul) arvutatakse vastavalt II lisa punktile 1.4.3 süsiniku tasakaalu meetodil, kasutades mõõdetud CO2 heitkoguseid ning muid süsinikuga seotud heitmeid (CO ja HC). Tulemused ümardatakse esimese kümnendkohani. |
| --- | --- |

2.4.3.

Kütusekulu väljendatuna liitrites 100 km kohta (bensiini, veeldatud naftagaasi, etanooli (E85) ja diislikütuse puhul) või kilogrammides ja kuupmeetrites 100 km kohta (maagaasi/biometaani, vesiniku ja maagaasi segu ning vesiniku puhul) arvutatakse vastavalt II lisa punktile 1.4.3 süsiniku tasakaalu meetodil, kasutades mõõdetud CO2 heitkoguseid ning muid süsinikuga seotud heitmeid (CO ja HC). Tulemused ümardatakse esimese kümnendkohani.

| 2.4.4. | Punktis 2.4.3 osutatud arvutamisel kasutatakse punktis 2.2.4 sätestatud eeskirju ja kontrollväärtusi. |
| --- | --- |

2.4.4.

Punktis 2.4.3 osutatud arvutamisel kasutatakse punktis 2.2.4 sätestatud eeskirju ja kontrollväärtusi.

| 2.4.5. | Kohaldatavuse korral esitatakse elektrienergia kulu tulemus vatt-tundides kilomeetri kohta (Wh/km) ja läbitud vahemaana kilomeetrites, mõlemad ümardatakse lähima täisarvuni. |
| --- | --- |

2.4.5.

Kohaldatavuse korral esitatakse elektrienergia kulu tulemus vatt-tundides kilomeetri kohta (Wh/km) ja läbitud vahemaana kilomeetrites, mõlemad ümardatakse lähima täisarvuni.

| 2.4.6. | Katsete eest vastutav tehniline teenistus korraldab sõiduki ühe laadimisega läbitava vahemaa mõõtmise vastavalt 3. liite 3. alaliites kirjeldatud meetodile. Tulemus esitatakse kilomeetrites ja ümardatakse lähima täisarvuni.
  Sel meetodil mõõdetud ühe laadimisega läbitav vahemaa on ainus, millele tohib reklaamimaterjalides viidata ja mida tohib kasutada 3. liites ette nähtud arvutuste tegemiseks. |
| --- | --- |

2.4.6.

Katsete eest vastutav tehniline teenistus korraldab sõiduki ühe laadimisega läbitava vahemaa mõõtmise vastavalt 3. liite 3. alaliites kirjeldatud meetodile. Tulemus esitatakse kilomeetrites ja ümardatakse lähima täisarvuni.

Sel meetodil mõõdetud ühe laadimisega läbitav vahemaa on ainus, millele tohib reklaamimaterjalides viidata ja mida tohib kasutada 3. liites ette nähtud arvutuste tegemiseks.

2.5.   Katsetulemuste tõlgendamine

| 2.5.1. | Tüübikinnituse väärtuseks võetakse CO2 heide või elektrienergia kulu, mille tootja on teatanud, kui tehnilise teenistuse mõõdetud väärtus ei ületa seda rohkem kui 4 % võrra. Mõõdetud väärtus võib ühegi piiranguta väiksem olla.
  Artikli 2 lõikes 16 kirjeldatud ainult sisepõlemismootoril töötavate sõidukite puhul, mis on varustatud perioodiliselt regenereeruvate süsteemidega, korrutatakse tulemused enne tootja teatatud väärtusega võrdlemist II lisa 13. liites esitatud teguriga Ki. |
| --- | --- |

2.5.1.

Tüübikinnituse väärtuseks võetakse CO2 heide või elektrienergia kulu, mille tootja on teatanud, kui tehnilise teenistuse mõõdetud väärtus ei ületa seda rohkem kui 4 % võrra. Mõõdetud väärtus võib ühegi piiranguta väiksem olla.

Artikli 2 lõikes 16 kirjeldatud ainult sisepõlemismootoril töötavate sõidukite puhul, mis on varustatud perioodiliselt regenereeruvate süsteemidega, korrutatakse tulemused enne tootja teatatud väärtusega võrdlemist II lisa 13. liites esitatud teguriga Ki.

| 2.5.2. | Kui mõõdetud CO2 heite või elektrienergia kulu väärtus ületab tootja teatatud CO2 heite või elektrienergia kulu väärtust üle 4 %, tehakse sama sõidukiga veel üks katse.
  Kui kahe katse tulemuste keskmine ei ületa tootja teatatud väärtust üle 4 %, võetakse tüübikinnituse väärtuseks tootja teatatud väärtus. |
| --- | --- |

2.5.2.

Kui mõõdetud CO2 heite või elektrienergia kulu väärtus ületab tootja teatatud CO2 heite või elektrienergia kulu väärtust üle 4 %, tehakse sama sõidukiga veel üks katse.

Kui kahe katse tulemuste keskmine ei ületa tootja teatatud väärtust üle 4 %, võetakse tüübikinnituse väärtuseks tootja teatatud väärtus.

| 2.5.3. | Kui tehakse veel üks katse, kuid keskmine väärtus siiski ületab teatatud väärtust rohkem kui 4 %, tuleb sama sõidukiga teha veel üks katse. Tüübikinnituse väärtuseks võetakse kolme katse tulemuste keskmine. |
| --- | --- |

2.5.3.

Kui tehakse veel üks katse, kuid keskmine väärtus siiski ületab teatatud väärtust rohkem kui 4 %, tuleb sama sõidukiga teha veel üks katse. Tüübikinnituse väärtuseks võetakse kolme katse tulemuste keskmine.

3.   Kinnitatud tüübi tüübikinnituse muutmine ja laiendamine

| 3.1. | Kõigi kinnitatud tüüpide puhul tuleb tüübile tüübikinnituse andnud kinnitusasutust teavitada tüübi igast muutmisest. Seejärel võib kinnitusasutus kas:






  3.1.1. | leida, et tehtud muudatused tõenäoliselt ei avalda märgatavat negatiivset kõrvaltoimet CO2 heite ning kütuse- või elektrienergia kulu väärtustele ning et esialgne seoses keskkonnamõjuga antud tüübikinnitus kehtib sõidukitüübi suhtes selle keskkonnamõju osas; või |
| --- | --- | --- |

3.1.

Kõigi kinnitatud tüüpide puhul tuleb tüübile tüübikinnituse andnud kinnitusasutust teavitada tüübi igast muutmisest. Seejärel võib kinnitusasutus kas:

3.1.1.

leida, et tehtud muudatused tõenäoliselt ei avalda märgatavat negatiivset kõrvaltoimet CO2 heite ning kütuse- või elektrienergia kulu väärtustele ning et esialgne seoses keskkonnamõjuga antud tüübikinnitus kehtib sõidukitüübi suhtes selle keskkonnamõju osas; või

| 3.1.2. | nõuda katsete läbiviimise eest vastutavalt tehniliselt teenistuselt punkti 4 kohaselt täiendavat katsearuannet. |
| --- | --- |

3.1.2.

nõuda katsete läbiviimise eest vastutavalt tehniliselt teenistuselt punkti 4 kohaselt täiendavat katsearuannet.

| 3.2. | Tüübikinnituse läbiviimisest või laiendamisest ning tehtud muudatustest teatatakse määruse (EL) nr 168/2013 artiklis 35 ettenähtud korras. |
| --- | --- |

3.2.

Tüübikinnituse läbiviimisest või laiendamisest ning tehtud muudatustest teatatakse määruse (EL) nr 168/2013 artiklis 35 ettenähtud korras.

| 3.3. | Kinnitusasutus, kes annab tüübikinnituse laienduse, annab sellisele laiendusele ka seerianumbri vastavalt määruse (EL) nr 168/2013 artiklis 35 ette nähtud menetlusele. |
| --- | --- |

3.3.

Kinnitusasutus, kes annab tüübikinnituse laienduse, annab sellisele laiendusele ka seerianumbri vastavalt määruse (EL) nr 168/2013 artiklis 35 ette nähtud menetlusele.

4.   Sõidukile keskkonnamõju suhtes antud tüübikinnituse laiendamise tingimused

4.1.   Ainult sisepõlemismootoriga käitatavad sõidukid, mis ei ole varustatud perioodiliselt regenereeruva heitekontrollisüsteemiga.

Kui tehnilise teenistuse mõõdetud CO2 heide ei ületa tüübikinnituse väärtust rohkem kui 4 %, võib tüübikinnituse laiendada sama tootja valmistatud sõidukitele, mis on sama tüüpi või kuuluvad tüüpi, mis erineb järgmiste 1. liites loetletud karakteristikute osas:

| 4.1.1. | tuletatud mass; |
| --- | --- |

4.1.1.

tuletatud mass;

| 4.1.2. | lubatud täismass; |
| --- | --- |

4.1.2.

lubatud täismass;

| 4.1.3. | kere tüüp; |
| --- | --- |

4.1.3.

kere tüüp;

| 4.1.4. | üldised ülekandearvud; |
| --- | --- |

4.1.4.

üldised ülekandearvud;

| 4.1.5. | mootori seadmed ja abiseadmed; |
| --- | --- |

4.1.5.

mootori seadmed ja abiseadmed;

| 4.1.6. | mootori pöörete arv kilomeetri kohta kõige kõrgemal käigul täpsusega ± 5 %. |
| --- | --- |

4.1.6.

mootori pöörete arv kilomeetri kohta kõige kõrgemal käigul täpsusega ± 5 %.

4.2.   Ainult sisepõlemismootoriga käitatavad sõidukid, mis on varustatud perioodiliselt regenereeruva heitekontrollisüsteemiga

Kui sama Ki tegur on kohaldatav, võib tüübikinnituse laiendada sama tootja valmistatud sõidukitele, mis on sama tüüpi või kuuluvad tüüpi, mis erineb 1. liite punktides 4.1.1–4.1.6 nimetatud karakteristikute poolest ilma XI lisas sätestatud mootoritüüpkonna karakteristikuid ületamata, kui tehnilise teenistuse mõõdetud CO2 heide ei ületa tüübikinnituse väärtust rohkem kui 4 %.

Tüübikinnitust võib laiendada ka sama tüüpi sõidukitele, millel on erinev tegur Ki, kui tehnilise teenistuse mõõdetud CO2 korrigeeritud väärtus ei ületa tüübikinnituse väärtust rohkem kui 4 %.

4.3.   Ainult elektrijõuallikaga käitatavad sõidukid

Laienduse võib anda pärast kinnitusasutusega kokkuleppimist.

4.4.   Hübriidelektrijõuallikaga käitatavad sõidukid

Kui tehnilise teenistuse mõõdetud CO2 heide ei ületa tüübikinnituse väärtust rohkem kui 4 % võrra, võib tüübikinnituse laiendada sõidukitele, mis on sama tüüpi või erinevad järgmiste 3. liites loetletud karakteristikute poolest:

| 4.4.1. | tuletatud mass; |
| --- | --- |

4.4.1.

tuletatud mass;

| 4.4.2. | lubatud täismass; |
| --- | --- |

4.4.2.

lubatud täismass;

| 4.4.3. | kere tüüp; |
| --- | --- |

4.4.3.

kere tüüp;

| 4.4.4. | jõuakude tüüp ja arv. Kui näiteks mõõtepiirkonna ekstrapoleerimisega laiendamiseks on paigaldatud mitu akut, tuleb põhikonfiguratsioon, võttes arvesse akude mahutavust ja ühendamisviisi (paralleelselt, mitte järjestikku), lugeda piisavaks. |
| --- | --- |

4.4.4.

jõuakude tüüp ja arv. Kui näiteks mõõtepiirkonna ekstrapoleerimisega laiendamiseks on paigaldatud mitu akut, tuleb põhikonfiguratsioon, võttes arvesse akude mahutavust ja ühendamisviisi (paralleelselt, mitte järjestikku), lugeda piisavaks.

4.5.   Kui muudetakse mõnda muud karakteristikut, võib laienduse anda pärast kinnitusasutusega kokkuleppimist.

5.   Erisätted

Uute energiatõhusate tehnoloogiate abil toodetud sõidukite suhtes võidakse edaspidi kohaldada täiendavaid katseprogramme, mida täpsustatakse hilisemas etapis. Selline katsetamine peaks võimaldama tootjatel oma tehnoloogiate eeliseid tõendada.

---

(1)  Etalonkütuste G20 ja G25 keskmine väärtus temperatuuril 288,2 K (15 °C).

1. liide

Ainult sisepõlemismootoriga käitatavate sõidukite süsinikdioksiidi heite ja kütusekulu mõõtmise meetod

1.   Katse tehnilised nõuded

1.1.   Ainult sisepõlemismootoriga käitatavate sõidukite süsinikdioksiidi (CO2) heide ja kütusekulu määratakse kindlaks sõidukile tüübikinnituse andmise ajal kehtinud II lisa sätetes kirjeldatud I katsetüübi menetluse kohaselt.

1.2.   Lisaks I katsetüübi CO2 heite ja kütusekulu koondtulemustele määratakse CO2 heide ja kütusekulu veel eraldi kindlaks osade 1, 2 ja 3 kohta (kui see on võimalik), kasutades sõidukile tüübikinnituse andmise ajal kehtinud kohaldatavat I katsetüübi menetlust vastavalt määruse (EL) nr 168/2013 IV lisa punktile 1.1.1.

1.3.   Lisaks sõidukile tüübikinnituse andmise ajal kehtinud II lisa tingimustele kohaldatakse veel järgmisi tingimusi:

| 1.3.1. | töötada võivad ainult need seadmed, mis on vajalikud sõiduki toimimiseks katse ajal. Kui sõidukil on sisselaskeõhu temperatuuri kontrollimiseks käsitsi juhitav seade, tuleb see seada asendisse, mille tootja on ette näinud sellise õhutemperatuuri jaoks, mille juures katset tehakse. Üldjuhul peavad sõiduki tavapäraseks töötamiseks vajalikud abiseadmed olema sisse lülitatud; |
| --- | --- |

1.3.1.

töötada võivad ainult need seadmed, mis on vajalikud sõiduki toimimiseks katse ajal. Kui sõidukil on sisselaskeõhu temperatuuri kontrollimiseks käsitsi juhitav seade, tuleb see seada asendisse, mille tootja on ette näinud sellise õhutemperatuuri jaoks, mille juures katset tehakse. Üldjuhul peavad sõiduki tavapäraseks töötamiseks vajalikud abiseadmed olema sisse lülitatud;

| 1.3.2. | kui radiaatori ventilaatori tööd juhitakse temperatuuri alusel, peab see olema tavapärases töökorras. Sõitjateruumi küttesüsteem (kui on olemas) peab olema välja lülitatud, samuti ka õhukonditsioneerimissüsteemid, kuid nende süsteemide kompressor peab töötama tavapärasel viisil; |
| --- | --- |

1.3.2.

kui radiaatori ventilaatori tööd juhitakse temperatuuri alusel, peab see olema tavapärases töökorras. Sõitjateruumi küttesüsteem (kui on olemas) peab olema välja lülitatud, samuti ka õhukonditsioneerimissüsteemid, kuid nende süsteemide kompressor peab töötama tavapärasel viisil;

| 1.3.3. | kui varustusse kuulub mehaaniline ülelaadur, peab see katse tegemiseks olema tavapärases töökorras; |
| --- | --- |

1.3.3.

kui varustusse kuulub mehaaniline ülelaadur, peab see katse tegemiseks olema tavapärases töökorras;

| 1.3.4. | kasutada võib ainult sõiduki tootja soovitatud määrdeaineid ja need tuleb märkida katsearuandesse; |
| --- | --- |

1.3.4.

kasutada võib ainult sõiduki tootja soovitatud määrdeaineid ja need tuleb märkida katsearuandesse;

| 1.3.5. | tuleb valida kõige laiemad rehvid, välja arvatud juhul, kui on rohkem kui kolm rehvimõõtu — siis tuleb valida laiuselt teine rehvimõõt. Kasutatud rõhkude väärtused tuleb kanda katsearuandesse. |
| --- | --- |

1.3.5.

tuleb valida kõige laiemad rehvid, välja arvatud juhul, kui on rohkem kui kolm rehvimõõtu — siis tuleb valida laiuselt teine rehvimõõt. Kasutatud rõhkude väärtused tuleb kanda katsearuandesse.

1.4.   CO2 ja kütusekulu väärtuse arvutamine

| 1.4.1. | CO2 heite mass, väljendatuna grammides kilomeetri kohta (g/km), arvutatakse II lisa punkti 6 kohaselt läbi viidud mõõtmiste põhjal. |
| --- | --- |

1.4.1.

CO2 heite mass, väljendatuna grammides kilomeetri kohta (g/km), arvutatakse II lisa punkti 6 kohaselt läbi viidud mõõtmiste põhjal.

| 1.4.1.1. | Selles arvutuses loetakse CO2 tiheduseks QCO2
   = 1,964 g/l. |
| --- | --- |

1.4.1.1.

Selles arvutuses loetakse CO2 tiheduseks QCO2
   = 1,964 g/l.

| 1.4.2. | Kütusekulu väärtused arvutatakse süsivesiniku, süsinikmonooksiidi ja süsinikdioksiidi heite mõõtmise põhjal, mis on läbi viidud kooskõlas sõidukile tüübikinnituse andmise ajal kehtinud II lisa punkti 6 sätetega. |
| --- | --- |

1.4.2.

Kütusekulu väärtused arvutatakse süsivesiniku, süsinikmonooksiidi ja süsinikdioksiidi heite mõõtmise põhjal, mis on läbi viidud kooskõlas sõidukile tüübikinnituse andmise ajal kehtinud II lisa punkti 6 sätetega.

| 1.4.3. | Kütusekulu (FC) väljendatuna liitrites 100 km kohta (bensiini, veeldatud naftagaasi, etanooli (E85) ja diislikütuse puhul) või kilogrammides 100 km kohta (alternatiivkütuseid, nagu maagaasi/biometaani, vesiniku ja maagaasi segu või vesinikku kasutavate sõidukite puhul) arvutatakse järgmiste valemite abil:






  1.4.3.1. | bensiinil (E5) töötavad ottomootoriga sõidukid:
  valem Ap 1-1: |
| --- | --- | --- |

1.4.3.

Kütusekulu (FC) väljendatuna liitrites 100 km kohta (bensiini, veeldatud naftagaasi, etanooli (E85) ja diislikütuse puhul) või kilogrammides 100 km kohta (alternatiivkütuseid, nagu maagaasi/biometaani, vesiniku ja maagaasi segu või vesinikku kasutavate sõidukite puhul) arvutatakse järgmiste valemite abil:

1.4.3.1.

bensiinil (E5) töötavad ottomootoriga sõidukid:

| 1.4.3.2. | veeldatud naftagaasil töötavad ottomootoriga sõidukid:
  valem Ap 1-2:

  Kui katses kasutatava kütuse koostis erineb kütuse standardkulu arvutamisel kasutatud kütuse koostisest, siis võib tootja taotlusel kohaldada järgmist parandustegurit (cf):
  valem Ap 1-3:

  Parandustegur määratakse järgmiselt:
  valem Ap 1-4:

  ;
  kus:
  nactual= kasutatud kütuse tegelik H/C suhe; |
| --- | --- |

1.4.3.2.

veeldatud naftagaasil töötavad ottomootoriga sõidukid:

Kui katses kasutatava kütuse koostis erineb kütuse standardkulu arvutamisel kasutatud kütuse koostisest, siis võib tootja taotlusel kohaldada järgmist parandustegurit (cf):

Parandustegur määratakse järgmiselt:

Formula;

kus:

nactual= kasutatud kütuse tegelik H/C suhe;

| 1.4.3.3. | maagaasil/biometaanil töötavate ottomootoriga sõidukite puhul:
  valem Ap 1-5:

  (m3): |
| --- | --- |

1.4.3.3.

maagaasil/biometaanil töötavate ottomootoriga sõidukite puhul:

Formula (m3):

| 1.4.3.4. | vesiniku ja maagaasi segul töötavate ottomootoriga sõidukite puhul:
  valem Ap 1-6:

  (m3); |
| --- | --- |

1.4.3.4.

vesiniku ja maagaasi segul töötavate ottomootoriga sõidukite puhul:

Formula(m3);

| 1.4.3.5. | gaasilisel vesinikul töötavate sõidukite puhul:
  valem Ap 1-7:

  Gaasilisel või vedelal vesinikul töötavate sõidukite puhul võib tootja, kui ta varem on kinnitusasutusega kokku leppinud, valida kas valemi:
  valem Ap 1-8:

  või meetodi vastavalt standardprotokollidele, näiteks SAE J2572; |
| --- | --- |

1.4.3.5.

gaasilisel vesinikul töötavate sõidukite puhul:

Gaasilisel või vedelal vesinikul töötavate sõidukite puhul võib tootja, kui ta varem on kinnitusasutusega kokku leppinud, valida kas valemi:

või meetodi vastavalt standardprotokollidele, näiteks SAE J2572;

| 1.4.3.6. | diislikütusel (B5) töötavate diiselmootoriga sõidukite puhul:
  valem Ap 1-9:

  ; |
| --- | --- |

1.4.3.6.

diislikütusel (B5) töötavate diiselmootoriga sõidukite puhul:

Formula;

| 1.4.3.7. | etanoolil (E85) töötavate ottomootoriga sõidukite puhul:
  valem Ap 1-10:

  . |
| --- | --- |

1.4.3.7.

etanoolil (E85) töötavate ottomootoriga sõidukite puhul:

Formula.

| 1.4.4. | Nendes valemites:







  FC | = | kütusekulu liitrites 100 km kohta (bensiini, etanooli, veeldatud naftagaasi, diisli või biodiisli puhul), kuupmeetrites 100 km kohta (maagaasi ning vesiniku ja maagaasi segu puhul) või kilogrammides 100 km kohta vesiniku puhul; |
| --- | --- | --- | --- |
| HC | = | mõõdetud süsivesinike heide (mg/km); |
| CO | = | mõõdetud süsinikmonooksiidi heide (mg/km); |
| CO2 | = | mõõdetud süsinikdioksiidi heide (g/km); |
| H2O | = | mõõdetud vee (H2O) heide (g/km); |
| H2 | = | mõõdetud vesiniku (H2) heide (g/km); |
| A | = | maagaasi/biometaani sisaldus vesiniku ja maagaasi segus, väljendatuna mahuprotsentides; |
| D | = | katses kasutatud kütuse tihedus. |

1.4.4.

Nendes valemites:

FC

=

kütusekulu liitrites 100 km kohta (bensiini, etanooli, veeldatud naftagaasi, diisli või biodiisli puhul), kuupmeetrites 100 km kohta (maagaasi ning vesiniku ja maagaasi segu puhul) või kilogrammides 100 km kohta vesiniku puhul;

HC

=

mõõdetud süsivesinike heide (mg/km);

CO

=

mõõdetud süsinikmonooksiidi heide (mg/km);

CO2

=

mõõdetud süsinikdioksiidi heide (g/km);

H2O

=

mõõdetud vee (H2O) heide (g/km);

H2

=

mõõdetud vesiniku (H2) heide (g/km);

A

=

maagaasi/biometaani sisaldus vesiniku ja maagaasi segus, väljendatuna mahuprotsentides;

D

=

katses kasutatud kütuse tihedus.

Gaasiliste kütuste puhul on D tihedus temperatuuril 15 °C ja ümbritseva õhu rõhul 101,3 kPa:

| d | = | I tüübi katsega katsetatud sõiduki läbitud teoreetiline vahemaa kilomeetrites; |
| --- | --- | --- |
| p1 | = | rõhk gaaskütuse mahutis enne töötsüklit (Pa); |
| p2 | = | rõhk gaaskütuse mahutis pärast töötsüklit (Pa); |
| T1 | = | temperatuur gaaskütuse mahutis enne töötsüklit (K); |
| T2 | = | temperatuur gaaskütuse mahutis pärast töötsüklit (K); |
| Z1 | = | gaasikütuse kokkusurutavustegur rõhul p1
  ja temperatuuril T1
  ; |
| Z2 | = | gaaskütuse kokkusurutavustegur rõhul p2
  ja temperatuuril T2
  ; |
| V | = | gaaskütuse mahuti ruumala (m3). |

d

=

I tüübi katsega katsetatud sõiduki läbitud teoreetiline vahemaa kilomeetrites;

p1

=

rõhk gaaskütuse mahutis enne töötsüklit (Pa);

p2

=

rõhk gaaskütuse mahutis pärast töötsüklit (Pa);

T1

=

temperatuur gaaskütuse mahutis enne töötsüklit (K);

T2

=

temperatuur gaaskütuse mahutis pärast töötsüklit (K);

Z1

=

gaasikütuse kokkusurutavustegur rõhul p1
  ja temperatuuril T1
  ;

Z2

=

gaaskütuse kokkusurutavustegur rõhul p2
  ja temperatuuril T2
  ;

V

=

gaaskütuse mahuti ruumala (m3).

Kokkusurutavustegur saadakse järgmisest tabelist:

Tabel Ap 1-1

Gaaskütuse kokkusurutavustegur Zx

| T(k) \ p(bar) | 5 | 100 | 200 | 300 | 400 | 500 | 600 | 700 | 800 | 900 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 33 | 0,8589 | 10,508 | 18,854 | 26,477 | 33,652 | 40,509 | 47,119 | 53,519 | 59,730 | 65,759 |
| 53 | 0,9651 | 0,9221 | 14,158 | 18,906 | 23,384 | 27,646 | 31,739 | 35,697 | 39,541 | 43,287 |
| 73 | 0,9888 | 0,9911 | 12,779 | 16,038 | 19,225 | 22,292 | 25,247 | 28,104 | 30,877 | 33,577 |
| 93 | 0,9970 | 10,422 | 12,334 | 14,696 | 17,107 | 19,472 | 21,771 | 24,003 | 26,172 | 28,286 |
| 113 | 10,004 | 10,659 | 12,131 | 13,951 | 15,860 | 17,764 | 19,633 | 21,458 | 23,239 | 24,978 |
| 133 | 10,019 | 10,757 | 11,990 | 13,471 | 15,039 | 16,623 | 18,190 | 19,730 | 21,238 | 22,714 |
| 153 | 10,026 | 10,788 | 11,868 | 13,123 | 14,453 | 15,804 | 17,150 | 18,479 | 19,785 | 21,067 |
| 173 | 10,029 | 10,785 | 11,757 | 12,851 | 14,006 | 15,183 | 16,361 | 17,528 | 18,679 | 19,811 |
| 193 | 10,030 | 10,765 | 11,653 | 12,628 | 13,651 | 14,693 | 15,739 | 16,779 | 17,807 | 18,820 |
| 213 | 10,028 | 10,705 | 11,468 | 12,276 | 13,111 | 13,962 | 14,817 | 15,669 | 16,515 | 17,352 |
| 233 | 10,035 | 10,712 | 11,475 | 12,282 | 13,118 | 13,968 | 14,823 | 15,675 | 16,521 | 17,358 |
| 248 | 10,034 | 10,687 | 11,413 | 12,173 | 12,956 | 13,752 | 14,552 | 15,350 | 16,143 | 16,929 |
| 263 | 10,033 | 10,663 | 11,355 | 12,073 | 12,811 | 13,559 | 14,311 | 15,062 | 15,808 | 16,548 |
| 278 | 10,032 | 10,640 | 11,300 | 11,982 | 12,679 | 13,385 | 14,094 | 14,803 | 15,508 | 16,207 |
| 293 | 10,031 | 10,617 | 11,249 | 11,897 | 12,558 | 13,227 | 13,899 | 14,570 | 15,237 | 15,900 |
| 308 | 10,030 | 10,595 | 11,201 | 11,819 | 12,448 | 13,083 | 13,721 | 14,358 | 14,992 | 15,623 |
| 323 | 10,029 | 10,574 | 11,156 | 11,747 | 12,347 | 12,952 | 13,559 | 14,165 | 14,769 | 15,370 |
| 338 | 10,028 | 10,554 | 11,113 | 11,680 | 12,253 | 12,830 | 13,410 | 13,988 | 14,565 | 15,138 |
| 353 | 10,027 | 10,535 | 11,073 | 11,617 | 12,166 | 12,718 | 13,272 | 13,826 | 14,377 | 14,926 |

T(k) \ p(bar)

5

100

200

300

400

500

600

700

800

900

33

0,8589

10,508

18,854

26,477

33,652

40,509

47,119

53,519

59,730

65,759

53

0,9651

0,9221

14,158

18,906

23,384

27,646

31,739

35,697

39,541

43,287

73

0,9888

0,9911

12,779

16,038

19,225

22,292

25,247

28,104

30,877

33,577

93

0,9970

10,422

12,334

14,696

17,107

19,472

21,771

24,003

26,172

28,286

113

10,004

10,659

12,131

13,951

15,860

17,764

19,633

21,458

23,239

24,978

133

10,019

10,757

11,990

13,471

15,039

16,623

18,190

19,730

21,238

22,714

153

10,026

10,788

11,868

13,123

14,453

15,804

17,150

18,479

19,785

21,067

173

10,029

10,785

11,757

12,851

14,006

15,183

16,361

17,528

18,679

19,811

193

10,030

10,765

11,653

12,628

13,651

14,693

15,739

16,779

17,807

18,820

213

10,028

10,705

11,468

12,276

13,111

13,962

14,817

15,669

16,515

17,352

233

10,035

10,712

11,475

12,282

13,118

13,968

14,823

15,675

16,521

17,358

248

10,034

10,687

11,413

12,173

12,956

13,752

14,552

15,350

16,143

16,929

263

10,033

10,663

11,355

12,073

12,811

13,559

14,311

15,062

15,808

16,548

278

10,032

10,640

11,300

11,982

12,679

13,385

14,094

14,803

15,508

16,207

293

10,031

10,617

11,249

11,897

12,558

13,227

13,899

14,570

15,237

15,900

308

10,030

10,595

11,201

11,819

12,448

13,083

13,721

14,358

14,992

15,623

323

10,029

10,574

11,156

11,747

12,347

12,952

13,559

14,165

14,769

15,370

338

10,028

10,554

11,113

11,680

12,253

12,830

13,410

13,988

14,565

15,138

353

10,027

10,535

11,073

11,617

12,166

12,718

13,272

13,826

14,377

14,926

2. liide

Ainult elektrilise jõuseadmega käitatavate sõidukite elektrienergia kulu mõõtmise meetod

1.   Katse käik

| 1.1. | Elektrisõiduki elektrienergia kulu määratakse kindlaks sõidukile tüübikinnituse andmise ajal kehtinud II lisa I katsetüübi jaoks ette nähtud menetluse kohaselt. Selleks tuleb elektrisõiduk klassifitseerida suurima saavutatava valmistajakiiruse kohaselt.
  Kui sõidukil on mitu juhi valitavat sõidurežiimi, valib käitaja sihtkõverale sobivaima režiimi. |
| --- | --- |

1.1.

Elektrisõiduki elektrienergia kulu määratakse kindlaks sõidukile tüübikinnituse andmise ajal kehtinud II lisa I katsetüübi jaoks ette nähtud menetluse kohaselt. Selleks tuleb elektrisõiduk klassifitseerida suurima saavutatava valmistajakiiruse kohaselt.

Kui sõidukil on mitu juhi valitavat sõidurežiimi, valib käitaja sihtkõverale sobivaima režiimi.

2.   Katsemeetod

2.1.   Põhimõte

Elektrienergia kuulu mõõtmiseks (Wh/km) kasutatakse järgmist katsemeetodit:

Tabel Ap 2-1

Parameetrid, ühikud ja mõõtetäpsus

| Näitaja | Ühikud | Täpsus | Resolutsioon |
| --- | --- | --- | --- |
| Aeg | s | 0,1 s | 0,1 s |
| Läbitud vahemaa | m | ± 0,1 % | 1 m |
| Temperatuur | K | ± 1 K | 1 K |
| Kiirus | km/h | ± 1 % | 0,2 km/h |
| Mass | kg | ± 0,5 % | 1 kg |
| Energia | Wh | ± 0,2 % | Klass 0,2 s
  standardi
  IEC (1) 687 kohaselt |

Näitaja

Ühikud

Täpsus

Resolutsioon

Aeg

s

0,1 s

0,1 s

Läbitud vahemaa

m

± 0,1 %

1 m

Temperatuur

K

± 1 K

1 K

Kiirus

km/h

± 1 %

0,2 km/h

Mass

kg

± 0,5 %

1 kg

Energia

Wh

± 0,2 %

Klass 0,2 s

standardi

IEC (1) 687 kohaselt

2.3.   Katsesõiduk

2.3.1.   Sõiduki seisukord

2.3.1.1.   Sõiduki kõikide rehvide rõhk peab vastama väärtustele, mida sõiduki tootja on vastava keskkonnatemperatuuri puhul ette näinud.

2.3.1.2.   Mehaaniliste liikuvate osade jaoks ette nähtud õlide viskoossus peab vastama sõiduki tootja spetsifikatsioonile.

2.3.1.3.   Valgustusseadmed, valgussignaalseadmed ja abiseadmed peavad olema välja lülitatud, v.a seadmed, mis on vajalikud sõiduki katsetamiseks ja kasutamiseks päevasel ajal.

2.3.1.4.   Kõik energiasalvestussüsteemid, mida ei kasutata veojõu rakendamiseks (elektrilised, hüdraulilised, pneumaatilised süsteemid jm) peavad olema laetud tootja määratud maksimaalse tasemeni.

2.3.1.5.   Kui akusid kasutatakse ümbritseva keskkonna temperatuurist kõrgemal temperatuuril, peab operaator järgima sõiduki tootja soovitatud menetlust akude temperatuuri normaalsel töötemperatuuril hoidmiseks.

Tootja peab olema võimeline tõendama, et aku temperatuuri kontrollimise süsteem ei ole blokeeritud ega piiratud.

2.3.1.6.   Sõiduk peab olema läbinud vähemalt 300 km seitsme päeva jooksul enne katse alustamist juba katse jaoks paigaldatud akudega.

2.3.2.   Elektrisõiduki klassifitseerimine I tüübi katsetsüklis

Elektrikulu mõõtmiseks I tüübi katsetsüklis tuleb katsesõiduk klassifitseerida ainult I lisa punktis 4.3 ette nähtud suurima saavutatava valmistajakiiruse piirväärtuste põhjal.

2.4.   Töörežiim

Kõigi katsete ajal peab ümbritseva keskkonna temperatuur olema vahemikus 293,2–303,2 K (20–30 °C).

Katsemeetod koosneb neljast etapist:

| a) | aku esmane laadimine; |
| --- | --- |

a)

aku esmane laadimine;

| b) | kohaldatava I tüübi katsetsükli kaks läbisõitu; |
| --- | --- |

b)

kohaldatava I tüübi katsetsükli kaks läbisõitu;

| c) | aku laadimine; |
| --- | --- |

c)

aku laadimine;

| d) | tarbitud elektrienergia arvutamine. |
| --- | --- |

d)

tarbitud elektrienergia arvutamine.

Kui sõiduk peab liikuma etappide vahel, lükatakse see järgmisele katsealale (ilma regeneratiivse uuestilaadimiseta).

2.4.1.   Aku esmane laadimine

Aku laadimine koosneb järgmistest toimingutest.

2.4.1.1.   Aku tühjakslaadimine

Aku tühjendatakse sõitmise käigus (katserajal, šassiidünamomeetril jne) ühtlase kiirusega 70 ± 5 % sõiduki suurimast valmistajakiirusest, mis määratakse kindlaks X lisa 1. liites kirjeldatud katsemenetluse kohaselt.

Tühjakslaadimine tuleb peatada:

| a) | kui sõiduk pole võimeline liikuma kiirusega 65 % maksimaalsest 30 minuti kiirusest; või |
| --- | --- |

a)

kui sõiduk pole võimeline liikuma kiirusega 65 % maksimaalsest 30 minuti kiirusest; või

| b) | kui standardsed pardaseadmed annavad juhile sõiduki peatamise märguande; või |
| --- | --- |

b)

kui standardsed pardaseadmed annavad juhile sõiduki peatamise märguande; või

| c) | pärast 100 km läbimist. |
| --- | --- |

c)

pärast 100 km läbimist.

Kui tootja suudab tehnilisele teenistusele tõendada kinnitusasutust rahuldaval viisil, et sõiduk ei suuda füüsiliselt saavutada 30 minuti kiirust, võib kasutada selle asemel 15 minuti maksimumkiirust.

2.4.1.2.   Tavalise üleöölaadimise kasutamine

Aku tuleb laadida vastavalt järgmisele menetlusele:

2.4.1.2.1.   Tavaline üleöölaadimine

Laadimine teostatakse:

| a) | pardalaadijaga (kui see on paigaldatud); |
| --- | --- |

a)

pardalaadijaga (kui see on paigaldatud);

| b) | tootja soovitatud välise laadijaga, kasutades tavalaadimiseks ette nähtud laadimistoimingut; |
| --- | --- |

b)

tootja soovitatud välise laadijaga, kasutades tavalaadimiseks ette nähtud laadimistoimingut;

| c) | ümbritseva õhu temperatuur peab olema vahemikus 293,2–303,2 K (20–30 °C). |
| --- | --- |

c)

ümbritseva õhu temperatuur peab olema vahemikus 293,2–303,2 K (20–30 °C).

See menetlus välistab kõik erilaadimiste tüübid, mida võidakse automaatselt või käsitsi algatada, näiteks tasanduslaadimised või hoolduslaadimised.

Tootja peab deklareerima, et katse ajal ei sooritatud erilaadimise toimingut.

2.4.1.2.2.   Laadimise lõpetamise kriteerium

Laadimine lõpetatakse pärast 12-tunnist laadimisaega, v.a juhul, kui standardseadmed osutavad juhile selgelt, et aku pole veel täielikult laetud, sellisel juhul:

valem Ap 2-1:

Formula

2.4.1.2.3.   Täielikult laetud aku

Jõuakud loetakse täielikult laetuks, kui neid on laetud üleöölaadimise toimingut kasutades seni, kuni laadimise lõpetamise kriteerium on täidetud.

2.4.2.   I tüübi katsetsükli rakendamine ja läbisõidu mõõtmine

Laadimise lõpetamise (lahtiühendamise) aeg t0 registreeritakse.

Šassiidünamomeeter tuleb seadistada vastavalt II lisa punktis 4.5.6. ette nähtud meetodile.

Alustades nelja tunni jooksul laadimise lõpetamisest (t0), tuleb sobiv I tüübi katse šassiidünamomeetril läbi sõita kaks korda, misjärel registreeritakse kilomeetrites läbitud vahemaa (Dtest). Kui tootja suudab tüübikinnitusasutusele tõendada, et sõiduk ei suuda I tüübi katses ette nähtud vahemaad füüsiliselt kaks korda läbida, siis esimene katsetsükkel viiakse läbi täielikult ja seejärel teostatakse osaliselt teine katsesõit. Teise katsesõidu võib lõpetada, kui jõuaku on jõudnud minimaalselt laetud olekusse, nagu on kirjeldatud 3. liite 1. alaliites.

2.4.3.   Aku laadimine

Katsesõiduk peab olema ühendatud vooluvõrku 30 minuti jooksul pärast kohaldatava I tüübi katsetsükli teist sõitu.

Aku tuleb laadida tavapärase üleöölaadimise toimingu abil vastavalt punktile 2.4.1.2.

Toiteallika ja sõiduki laadija vahele paigaldatud energiamõõteseadmetega mõõdetakse võrgust tarbitud laadimisenergiat E ja selle kestust.

Laadimine peab lõppema 24 tundi pärast eelmise laadimise lõppu (t0).

Märkus:

Elektrikatkestuse korral võib 24-tunnist perioodi pikendada vastavalt elektrikatkestuse kestusele. Laadimise kehtivuse osas peavad tüübikinnituslabori tehniline teenistus ja sõiduki tootja kokkuleppele jõudma ning kinnitusasutus peab selle heaks kiitma.

2.4.4.   Elektrienergia kulu arvutamine

Katsearuandes protokollitakse energia E, väljendatuna ühikus Wh, ja laadimisaja mõõtetulemused.

Elektrienergia kulu väärtus määratakse järgmise valemi abil:

valem Ap 2-2:

Formula (väljendatakse ühikus Wh/km ja ümardatakse lähima täisarvuni),

kus Dtest on katse jooksul läbitud vahemaa (km).

---

(1)  Rahvusvaheline Elektrotehnikakomisjon.

3. liide

Hübriidelektrijõuallikaga käitatavate sõidukite süsinikdioksiidi heite, kütuse- ja elektrienergia kulu ning ühe laadimisega läbitava vahemaa mõõtmise meetod

1.   Sissejuhatus

1.1.   Käesoleva liite erisätetes käsitletakse hübriidelektrijõuallikaga käitatava sõiduki (HEV) tüübikinnitust seoses süsinikdioksiidi heite, kütuse- ja elektrienergia kulu ja ühe laadimisega läbitava vahemaaga.

1.2.   VII tüübi katsete üldpõhimõtte kohaselt katsetatakse hübriidelektrijõuallikaga käitatavaid L-kategooria sõidukeid kindlaksmääratud I tüübi katsetsüklite ja nõuete kohaselt ning eelkõige II lisa 6. liite sätete kohaselt, v.a käesoleva liite kohaselt tehtud muudatused.

1.3.   Väliselt laetavaid hübriidelektrisõidukeid katsetatakse tingimuste A ja B kohaselt.

A ja B tingimustel saadud katsetulemused ja punktis 3 nimetatud kaalutud keskmine tuleb märkida katsearuandesse.

1.4.   Sõidutsüklid ja käiguvahetuspunktid

| 1.4.1. | Kasutatakse sõidukile tüübikinnituse andmise ajal kohaldatud määruse (EL) 168/2013 VI lisas ette nähtud sõidutsüklit ja käesoleva määruse II lisa 6. liidet, sealhulgas II lisa punktis 4.5.5 nimetatud käiguvahetuspunkte. |
| --- | --- |

1.4.1.

Kasutatakse sõidukile tüübikinnituse andmise ajal kohaldatud määruse (EL) 168/2013 VI lisas ette nähtud sõidutsüklit ja käesoleva määruse II lisa 6. liidet, sealhulgas II lisa punktis 4.5.5 nimetatud käiguvahetuspunkte.

| 1.4.4. | Sõidukite konditsioneerimisel kasutatakse käesolevas liites ette nähtud viisil II lisa 6. liites nimetatud sõidutsüklite kombinatsiooni, mis oli kohaldatav sõidukile tüübikinnituse andmise ajal. |
| --- | --- |

1.4.4.

Sõidukite konditsioneerimisel kasutatakse käesolevas liites ette nähtud viisil II lisa 6. liites nimetatud sõidutsüklite kombinatsiooni, mis oli kohaldatav sõidukile tüübikinnituse andmise ajal.

2.   Hübriidelektrisõidukite kategooriad

Tabel Ap 3-1

| Sõiduki laadimine | Sõidukivälise laadimisvõimalusega (1) (OVC) | Sõidukivälise laadimisvõimaluseta (2) (NOVC) |
| --- | --- | --- |
| Töörežiimi lüliti | Ei ole | On olemas | Ei ole | On olemas |

Sõiduki laadimine

Sõidukivälise laadimisvõimalusega (1) (OVC)

Sõidukivälise laadimisvõimaluseta (2) (NOVC)

Töörežiimi lüliti

Ei ole

On olemas

Ei ole

On olemas

3.   Väliselt laetav ilma töörežiimi lülitita hübriidelektrisõiduk

3.1.   Kaks I tüübi katset viiakse läbi järgmistel tingimustel:

| a) | tingimus A: katse viiakse läbi täielikult laetud elektrilise energia-/voolusalvestusseadmega; |
| --- | --- |

a)

tingimus A: katse viiakse läbi täielikult laetud elektrilise energia-/voolusalvestusseadmega;

| b) | tingimus B: katse viiakse läbi minimaalselt laetud (mahtuvuse maksimaalsel tühjendusastmel) elektrilise energia-/voolusalvestusseadmega. |
| --- | --- |

b)

tingimus B: katse viiakse läbi minimaalselt laetud (mahtuvuse maksimaalsel tühjendusastmel) elektrilise energia-/voolusalvestusseadmega.

Elektrilise energia-/voolusalvestusseadme laadimisoleku profiil katse eri etappidel on esitatud VII lisa 3. liite 1. alaliites.

3.2.   Tingimus A

3.2.1.   Toiming peab algama elektrilise energia-/voolusalvestusseadme tühjendamisega vastavalt punktis 3.2.1.1 kirjeldatule.

3.2.1.1.   Elektrilise energia-/voolusalvestusseadme tühjendamine

Sõiduki elektriline energia-/voolusalvestusseade tühjendatakse sõidu ajal (katserajal, šassiidünamomeetril jne) ühel järgmistest tingimustest:

| — | püsikiirusel 50 km/h, kuni kütust tarbiv mootor käivitub; |
| --- | --- |

—

püsikiirusel 50 km/h, kuni kütust tarbiv mootor käivitub;

| — | kui sõiduk ei suuda saavutada püsikiirust 50 km/h ilma kütust tarbiva mootori käivitumiseta, tuleb kiirust vähendada seni, kuni sõiduk sõidab sellisel madalamal püsikiirusel, mille puhul kütust tarbiv mootor enne kindlaks määratud aja või vahemaa läbimist ei käivitu (määravad tehniline teenistus ja tootja kinnitusasutuse heakskiitmisel); |
| --- | --- |

—

kui sõiduk ei suuda saavutada püsikiirust 50 km/h ilma kütust tarbiva mootori käivitumiseta, tuleb kiirust vähendada seni, kuni sõiduk sõidab sellisel madalamal püsikiirusel, mille puhul kütust tarbiv mootor enne kindlaks määratud aja või vahemaa läbimist ei käivitu (määravad tehniline teenistus ja tootja kinnitusasutuse heakskiitmisel);

| — | vastavalt tootja soovitusele. |
| --- | --- |

—

vastavalt tootja soovitusele.

Kütust tarbiv mootor tuleb seisata 10 sekundi jooksul pärast selle automaatset käivitumist.

3.2.2.   Sõiduki konditsioneerimine

3.2.2.1.   Sõiduki ettevalmistamiseks tuleb läbida sobiv I tüübi katse koos II lisa punktile 4.5.5 vastavate käiguvahetustega.

3.2.2.2.   Eelkonditsioneerimise ja järgneva katsetuse vahelisel ajal tuleb sõidukit hoida ruumis, mille temperatuur püsib suhteliselt ühtlane vahemikus 293,2–303,2 K (20 – 30 °C). Konditsioneerimine peab kestma vähemalt kuus tundi ja jätkuma kuni mootoriõli ja jahutusvedeliku (kui on olemas) temperatuurid ühtlustuvad ruumitemperatuuriga ± 2 K piires ja elektriline energia-/voolusalvestusseade on punktis 3.2.2.4 kirjeldatud laadimise tulemusel täielikult laetud.

3.2.2.3.   Kütuseaurude eraldumise ajal tuleb elektriline energia-/voolusalvestusseade vastavalt punktis 3.2.2.4 kirjeldatud menetlusele laadida, kasutades tavalist üleöölaadimist.

3.2.2.4.   Tavalise üleöölaadimise kasutamine

Elektriline energia-/voolusalvestusseade tuleb laadida vastavalt järgmisele menetlusele:

3.2.2.4.1.   Tavaline üleöölaadimine

Laadimine teostatakse järgmiselt:

| a) | pardalaadijaga (kui see on paigaldatud) või |
| --- | --- |

a)

pardalaadijaga (kui see on paigaldatud) või

| b) | tootja soovitatud välise laadijaga, kasutades tavalaadimiseks ette nähtud laadimistoimingut, ja |
| --- | --- |

b)

tootja soovitatud välise laadijaga, kasutades tavalaadimiseks ette nähtud laadimistoimingut, ja

| c) | ümbritseva õhu temperatuuril 20–30 °C. See menetlus välistab kõik erilaadimiste tüübid, mida võidakse automaatselt või käsitsi algatada, näiteks tasanduslaadimised või hoolduslaadimised. Tootja peab deklareerima, et katse ajal ei ole sooritatud erilaadimise toimingut. |
| --- | --- |

c)

ümbritseva õhu temperatuuril 20–30 °C. See menetlus välistab kõik erilaadimiste tüübid, mida võidakse automaatselt või käsitsi algatada, näiteks tasanduslaadimised või hoolduslaadimised. Tootja peab deklareerima, et katse ajal ei ole sooritatud erilaadimise toimingut.

3.2.2.4.2.   Laadimise lõpetamise kriteerium

Laadimise lõpetamise kriteerium vastab 12-tunnisele laadimisajale, v.a juhul, kui standardseadmed osutavad juhile selgelt, et elektriline energia-/voolusalvestusseade pole veel täielikult laetud ja sellisel juhul:

valem Ap 3-1:

Formula

3.2.3.   Katsemenetlus

3.2.3.1.   Sõiduk käivitatakse juhile tavakasutuseks ette nähtud vahenditega. Esimene tsükkel algab sõiduki käivitamise alustamise hetkest.

3.2.3.2.   Kasutada võib punktis 3.2.3.2.1 või punktis 3.2.3.2.2 kirjeldatud katsemenetlusi.

3.2.3.2.1.   Proovivõtmine algab enne sõiduki käivitamisega alustamist ja lõpeb kohaldatava I tüübi katsetsükli viimase tühikäigu lõppemisel (proovivõtu lõpp).

3.2.3.2.2.   Proovivõtmine algab enne sõiduki käivitamise alustamist või selle ajal ning jätkub mitme korduva katsetsükli jooksul. See lõpeb esimese kohaldatava I tüübi katsetsükli viimase tühikäiguperioodi lõpus, kui aku on jõudnud minimaalselt laetud olekusse vastavalt järgmisele menetlusele (proovivõtu lõpp).

| 3.2.3.2.2.1. | Elektrienergia bilanssi Q (Ah) mõõdetakse iga kombineeritud tsükli järel, kasutades 3. liite 2. alaliites kirjeldatud menetlust, ning seda kasutatakse aku minimaalselt laetud olekusse jõudmise määramiseks. |
| --- | --- |

3.2.3.2.2.1.

Elektrienergia bilanssi Q (Ah) mõõdetakse iga kombineeritud tsükli järel, kasutades 3. liite 2. alaliites kirjeldatud menetlust, ning seda kasutatakse aku minimaalselt laetud olekusse jõudmise määramiseks.

| 3.2.3.2.2.2. | Aku on jõudnud kombineeritud tsükli N vältel minimaalselt laetud olekusse, kui elektrienergia bilanss Q kombineeritud tsüklis N+1 ei ületa 3 % laetusest, väljendatuna protsendina aku nimimahust (Ah) selle maksimaalselt laetud olekus, mille tootja on deklareerinud. Kui iga täiendava katsetsükli puhul näitab energiabilanss eelmisest katsetsüklist väiksemat aku tühjenemist, võib tootja taotlusel teha täiendavaid katsetsükleid ning lisada nende tulemused punktides 3.2.3.5. ja 3.4. osutatud arvutustesse. |
| --- | --- |

3.2.3.2.2.2.

Aku on jõudnud kombineeritud tsükli N vältel minimaalselt laetud olekusse, kui elektrienergia bilanss Q kombineeritud tsüklis N+1 ei ületa 3 % laetusest, väljendatuna protsendina aku nimimahust (Ah) selle maksimaalselt laetud olekus, mille tootja on deklareerinud. Kui iga täiendava katsetsükli puhul näitab energiabilanss eelmisest katsetsüklist väiksemat aku tühjenemist, võib tootja taotlusel teha täiendavaid katsetsükleid ning lisada nende tulemused punktides 3.2.3.5. ja 3.4. osutatud arvutustesse.

| 3.2.3.2.2.3. | Iga tsüklipaari vahel on lubatud kuni kümneminutiline periood kütuseaurude eraldumiseks. Selleks ajaks tuleb mootor välja lülitada. |
| --- | --- |

3.2.3.2.2.3.

Iga tsüklipaari vahel on lubatud kuni kümneminutiline periood kütuseaurude eraldumiseks. Selleks ajaks tuleb mootor välja lülitada.

3.2.3.3.   Sõidukiga tuleb sõita kohaldatava I tüübi sõidutsükli ja II lisa käiguvahetuseeskirjade kohaselt.

3.2.3.4.   Summutitoru heitgaase analüüsitakse vastavalt sõidukile tüübikinnituse andmise ajal kehtinud II lisa sätetele.

3.2.3.5.   Katsetsükli(te) tulemused seoses CO2 heite ja kütusekuluga tingimuse A korral tuleb registreerida (vastavalt m1 (g) ja c1 (l)). Näitajad m1 ja c1 on N arvu kombineeritud tsüklite tulemuste summa.

Valem Ap 3-2:

Formula

Valem Ap 3-3:

Formula

3.2.4.   30 minuti jooksul pärast tsükli lõppemist tuleb elektriline energia-/voolusalvestusseade laadida vastavalt punktile 3.2.2.4. Toiteallika ja sõiduki laadija vahele paigaldatud energiamõõteseadmetega mõõdetakse võrgust tarbitud laadimisenergiat e1 (Wh).

3.2.5.   Elektrienergia kulu tingimuse A puhul on e1 (Wh).

3.3.   Tingimus B

3.3.1.   Sõiduki konditsioneerimine

3.3.1.1.   Sõiduki elektriline energia-/voolusalvestusseade tühjendatakse vastavalt punktile 3.2.1.1. Tootja taotlusel võib käesoleva lisa punktile 3.2.2.1 vastava konditsioneerimise viia läbi enne elektrilise energia-/voolusalvestusseadme tühjendamist.

3.3.1.2.   Enne katsetamist tuleb sõidukit hoida ruumis, mille temperatuur on suhteliselt ühtlane vahemikus 293,2–303,2 K (20–30 °C). Kõnealune konditsioneerimine peab kestma vähemalt kuus tundi ja jätkuma, kuni mootoriõli temperatuur ja jahutusvedelik (kui see on olemas) saavutavad ruumi temperatuuri ± 2 K.

3.3.2.   Katsemenetlus

3.3.2.1.   Sõiduk käivitatakse juhile tavakasutuseks ette nähtud vahenditega. Esimene tsükkel algab sõiduki käivitamise alustamise hetkest.

3.3.2.2.   Proovivõtmine algab enne sõiduki käivitamisega alustamist ja lõpeb kohaldatava I tüübi katsetsükli viimase tühikäigu lõppemisel (proovivõtu lõpp).

3.3.2.3.   Sõiduki käitamisel tuleb kasutada kohaldatavat I tüübi sõidutsüklit ja järgida II lisa 6. liites kirjeldatud käiguvahetusnõudeid.

3.3.2.4.   Summutitoru heitgaase analüüsitakse vastavalt II lisa sätetele.

3.3.2.5.   Katsetsükli(te) tulemused seoses tingimusega B tuleb registreerida (vastavalt m2 (g) ja c2 (l)).

3.3.3.   30 minuti jooksul pärast tsükli lõppemist tuleb elektriline energia-/voolusalvestusseade laadida vastavalt punktile 3.2.2.4.

Toiteallika ja sõiduki laadija vahele paigaldatud energiamõõteseadmetega mõõdetakse võrgust tarbitud laadimisenergiat e2 (Wh).

3.3.4.   Sõiduki elektriline energia-/voolusalvestusseade tühjendatakse vastavalt punktile 3.2.1.1.

3.3.5.   30 minuti jooksul pärast tühjendamist tuleb elektriline energia-/voolusalvestusseade laadida vastavalt punktile 3.2.2.4.

Toiteallika ja sõiduki laadija vahele paigaldatud energiamõõteseadmetega mõõdetakse võrgust tarbitud laadimisenergiat e3 (Wh)].

3.3.6.   Elektrienergia kulu tingimuse B puhul on e4 (Wh):

valem Ap 3-4:

Formula

3.4.   Katsetulemused

3.4.1.   CO2 väärtused on:

valem Ap 3-5:

Formula ja

valem Ap 3-6:

Formula (mg/km),

kus

| Dtest1 ja Dtest2 | = | vastavalt tingimustele A (punkt 3.2) ja B (punkt 3.3) tehtud katsetes läbitud tegelikud vahemaad ning |
| --- | --- | --- |
| m1 ja m2 | = | vastavalt punktides 3.2.3.5 ja 3.3.2.5 kindlaks määratud katsetulemused. |

Dtest1 ja Dtest2

=

vastavalt tingimustele A (punkt 3.2) ja B (punkt 3.3) tehtud katsetes läbitud tegelikud vahemaad ning

m1 ja m2

=

vastavalt punktides 3.2.3.5 ja 3.3.2.5 kindlaks määratud katsetulemused.

3.4.2.1.   Katsetamine vastavalt punktile 3.2.3.2.1:

kaalutud CO2 väärtused arvutatakse järgmiselt:

valem Ap 3-7:

Formula

kus:

| M | = | CO2 sisaldus heitgaasis (g/km); |
| --- | --- | --- |
| M1 | = | CO2 sisaldus heitgaasis (g/km) täielikult laetud elektrilise energia-/voolusalvestusseadme korral; |
| M2 | = | CO2 sisaldus heitgaasis (g/km) minimaalselt laetud (maksimaalselt tühjendatud) elektrilise energia-/voolusalvestusseadme korral; |
| De | = | sõiduki ühe laadimisega läbitav vahemaa, mis määratakse kindlaks vastavalt 3. liite 3. alaliites kirjeldatud menetlusele, mille puhul tootja peab tagama vahendid mõõtmiseks üksnes elektrilises töörežiimis käitatava sõiduki puhul; |
| Dav | = | keskmine vahemaa kahe akulaadimise vahel, Dav =:






  — | 4 km L-kategooria sõidukitel mootori töömahuga < 150 cm3; |

M

=

CO2 sisaldus heitgaasis (g/km);

M1

=

CO2 sisaldus heitgaasis (g/km) täielikult laetud elektrilise energia-/voolusalvestusseadme korral;

M2

=

CO2 sisaldus heitgaasis (g/km) minimaalselt laetud (maksimaalselt tühjendatud) elektrilise energia-/voolusalvestusseadme korral;

De

=

sõiduki ühe laadimisega läbitav vahemaa, mis määratakse kindlaks vastavalt 3. liite 3. alaliites kirjeldatud menetlusele, mille puhul tootja peab tagama vahendid mõõtmiseks üksnes elektrilises töörežiimis käitatava sõiduki puhul;

Dav

=

keskmine vahemaa kahe akulaadimise vahel, Dav =:

—

4 km L-kategooria sõidukitel mootori töömahuga < 150 cm3;

| — | 6 km sõidukitel mootori töömahuga ≥ 150 cm3 ja vmax < 130 km/h; |
| --- | --- |

—

6 km sõidukitel mootori töömahuga ≥ 150 cm3 ja vmax < 130 km/h;

| — | 10 km L-kategooria sõidukitel mootori töömahuga ≥ 150 cm3 ja vmax ≥ 130 km/h. |
| --- | --- |

—

10 km L-kategooria sõidukitel mootori töömahuga ≥ 150 cm3 ja vmax ≥ 130 km/h.

3.4.2.2.   Katsetamine vastavalt punktile 3.2.3.2.2:

valem Ap 3-8:

Formula

kus:

| M | = | CO2 sisaldus heitgaasis (g/km); |
| --- | --- | --- |
| M1 | = | CO2 sisaldus heitgaasis (g/km) täielikult laetud elektrilise energia-/voolusalvestusseadme korral; |
| M2 | = | CO2 sisaldus heitgaasis (g/km) minimaalselt laetud (maksimaalselt tühjendatud) elektrilise energia-/voolusalvestusseadme korral; |
| Dovc | = | väliselt laetava sõiduki ühe laadimisega läbitav vahemaa vastavalt 3. liite 3. alaliites kirjeldatud menetlusele; |
| Dav | = | keskmine vahemaa kahe akulaadimise vahel, Dav =:






  — | 4 km L-kategooria sõidukitel mootori töömahuga < 150 cm3; |

M

=

CO2 sisaldus heitgaasis (g/km);

M1

=

CO2 sisaldus heitgaasis (g/km) täielikult laetud elektrilise energia-/voolusalvestusseadme korral;

M2

=

CO2 sisaldus heitgaasis (g/km) minimaalselt laetud (maksimaalselt tühjendatud) elektrilise energia-/voolusalvestusseadme korral;

Dovc

=

väliselt laetava sõiduki ühe laadimisega läbitav vahemaa vastavalt 3. liite 3. alaliites kirjeldatud menetlusele;

Dav

=

keskmine vahemaa kahe akulaadimise vahel, Dav =:

—

4 km L-kategooria sõidukitel mootori töömahuga < 150 cm3;

| — | 6 km sõidukitel mootori töömahuga ≥ 150 cm3 ja vmax < 130 km/h; |
| --- | --- |

—

6 km sõidukitel mootori töömahuga ≥ 150 cm3 ja vmax < 130 km/h;

| — | 10 km L-kategooria sõidukitel mootori töömahuga ≥ 150 cm3 ja vmax ≥ 130 km/h. |
| --- | --- |

—

10 km L-kategooria sõidukitel mootori töömahuga ≥ 150 cm3 ja vmax ≥ 130 km/h.

3.4.3.   Kütusekulu väärtused on järgmised:

valem Ap 3-9:

Formula

valem Ap 3-10:

Formula (l/100 km) vedelkütuste puhul ja (kg/100) km gaasilise kütuse puhul,

kus:

| Dtest1 ja Dtest2 | = | vastavalt tingimustele A (punkt 3.2) ja B (punkt 3.3) katsete ajal tegelikult läbitud vahemaad ning |
| --- | --- | --- |
| c1 ja c2 | = | vastavalt punktides 3.2.3.8 ja 3.3.2.5 kindlaks määratud katsetulemused. |

Dtest1 ja Dtest2

=

vastavalt tingimustele A (punkt 3.2) ja B (punkt 3.3) katsete ajal tegelikult läbitud vahemaad ning

c1 ja c2

=

vastavalt punktides 3.2.3.8 ja 3.3.2.5 kindlaks määratud katsetulemused.

3.4.4.   Kütusekulu kaalutud väärtused arvutatakse järgmiselt:

3.4.4.1.   Katsetamine vastavalt punktile 3.2.3.2.1:

valem Ap3-11:

Formula

kus:

| C | = | kütusekulu (l/100 km); |
| --- | --- | --- |
| C1 | = | kütusekulu (l/100 km) täielikult laetud elektrilise energia-/voolusalvestusseadme korral; |
| C2 | = | kütusekulu (l/100 km) minimaalselt laetud (maksimaalselt tühjendatud) elektrilise energia-/voolusalvestusseadme korral; |
| De | = | sõiduki ühe laadimisega läbitav vahemaa, mis määratakse kindlaks vastavalt 3. liite 3. alaliites kirjeldatud menetlusele, mille puhul tootja peab tagama vahendid mõõtmiseks üksnes elektrilises töörežiimis käitatava sõiduki puhul; |
| Dav | = | keskmine vahemaa kahe akulaadimise vahel, Dav =:






  — | 4 km L-kategooria sõidukitel mootori töömahuga < 150 cm3; |

C

=

kütusekulu (l/100 km);

C1

=

kütusekulu (l/100 km) täielikult laetud elektrilise energia-/voolusalvestusseadme korral;

C2

=

kütusekulu (l/100 km) minimaalselt laetud (maksimaalselt tühjendatud) elektrilise energia-/voolusalvestusseadme korral;

De

=

sõiduki ühe laadimisega läbitav vahemaa, mis määratakse kindlaks vastavalt 3. liite 3. alaliites kirjeldatud menetlusele, mille puhul tootja peab tagama vahendid mõõtmiseks üksnes elektrilises töörežiimis käitatava sõiduki puhul;

Dav

=

keskmine vahemaa kahe akulaadimise vahel, Dav =:

—

4 km L-kategooria sõidukitel mootori töömahuga < 150 cm3;

| — | 6 km sõidukitel mootori töömahuga ≥ 150 cm3 ja vmax < 130 km/h; |
| --- | --- |

—

6 km sõidukitel mootori töömahuga ≥ 150 cm3 ja vmax < 130 km/h;

| — | 10 km L-kategooria sõidukitel mootori töömahuga ≥ 150 cm3 ja vmax ≥ 130 km/h. |
| --- | --- |

—

10 km L-kategooria sõidukitel mootori töömahuga ≥ 150 cm3 ja vmax ≥ 130 km/h.

3.4.4.2.   Katsetamine vastavalt punktile 3.2.3.2.2

Valem Ap 3-12:

Formula

kus:

| C | = | kütusekulu (l/100 km); |
| --- | --- | --- |
| C1 | = | kütusekulu (l/100 km) täielikult laetud elektrilise energia-/voolusalvestusseadme korral; |
| C2 | = | kütusekulu (l/100 km) minimaalselt laetud (maksimaalselt tühjendatud) elektrilise energia-/voolusalvestusseadme korral; |
| Dovc | = | väliselt laetava sõiduki ühe laadimisega läbitav vahemaa vastavalt 3. liite 3. alaliites kirjeldatud menetlusele; |
| Dav | = | keskmine vahemaa kahe akulaadimise vahel, Dav =:






  — | 4 km L-kategooria sõidukitel mootori töömahuga < 150 cm3; |

C

=

kütusekulu (l/100 km);

C1

=

kütusekulu (l/100 km) täielikult laetud elektrilise energia-/voolusalvestusseadme korral;

C2

=

kütusekulu (l/100 km) minimaalselt laetud (maksimaalselt tühjendatud) elektrilise energia-/voolusalvestusseadme korral;

Dovc

=

väliselt laetava sõiduki ühe laadimisega läbitav vahemaa vastavalt 3. liite 3. alaliites kirjeldatud menetlusele;

Dav

=

keskmine vahemaa kahe akulaadimise vahel, Dav =:

—

4 km L-kategooria sõidukitel mootori töömahuga < 150 cm3;

| — | 6 km sõidukitel mootori töömahuga ≥ 150 cm3 ja vmax < 130 km/h; |
| --- | --- |

—

6 km sõidukitel mootori töömahuga ≥ 150 cm3 ja vmax < 130 km/h;

| — | 10 km L-kategooria sõidukitel mootori töömahuga ≥ 150 cm3 ja vmax ≥ 130 km/h. |
| --- | --- |

—

10 km L-kategooria sõidukitel mootori töömahuga ≥ 150 cm3 ja vmax ≥ 130 km/h.

3.4.5.   Elektrienergia kulu väärtused on:

valem Ap 3-13:

Formula ja

valem Ap 3-14:

Formula (Wh/km),

kus:

| Dtest1 ja Dtest2 | = | vastavalt tingimustele A (punkt 3.2) ja B (punkt 3.3) tehtud katsete ajal tegelikult läbitud vahemaad; |
| --- | --- | --- |
| E1 ja E4 | = | vastavalt punktides 3.2.5 ja 3.3.6 kindlaks määratud elektrienergia kulud. |

Dtest1 ja Dtest2

=

vastavalt tingimustele A (punkt 3.2) ja B (punkt 3.3) tehtud katsete ajal tegelikult läbitud vahemaad;

E1 ja E4

=

vastavalt punktides 3.2.5 ja 3.3.6 kindlaks määratud elektrienergia kulud.

3.4.6.   Elektrienergia kulu kaalutud väärtused arvutatakse järgmiselt:

3.4.6.1.   Katsetamine vastavalt punktile 3.2.3.2.1

Valem Ap 3-15:

Formula

kus:

| E | = | elektrikulu Wh/km; |
| --- | --- | --- |
| E1 | = | elektrikulu (Wh/km) täielikult laetud elektrilise energia-/voolusalvestusseadme korral; |
| E4 | = | elektrikulu (Wh/km) minimaalselt laetud (maksimaalselt tühjendatud) elektrilise energia-/voolusalvestusseadme korral; |
| De | = | sõiduki ühe laadimisega läbitav vahemaa, mis määratakse kindlaks vastavalt 3. liite 3. alaliites kirjeldatud menetlusele, mille puhul tootja peab tagama vahendid mõõtmiseks üksnes elektrilises töörežiimis käitatava sõiduki puhul; |
| Dav | = | keskmine vahemaa kahe akulaadimise vahel, Dav =:






  — | 4 km L-kategooria sõidukitel mootori töömahuga < 150 cm3; |

E

=

elektrikulu Wh/km;

E1

=

elektrikulu (Wh/km) täielikult laetud elektrilise energia-/voolusalvestusseadme korral;

E4

=

elektrikulu (Wh/km) minimaalselt laetud (maksimaalselt tühjendatud) elektrilise energia-/voolusalvestusseadme korral;

De

=

sõiduki ühe laadimisega läbitav vahemaa, mis määratakse kindlaks vastavalt 3. liite 3. alaliites kirjeldatud menetlusele, mille puhul tootja peab tagama vahendid mõõtmiseks üksnes elektrilises töörežiimis käitatava sõiduki puhul;

Dav

=

keskmine vahemaa kahe akulaadimise vahel, Dav =:

—

4 km L-kategooria sõidukitel mootori töömahuga < 150 cm3;

| — | 6 km sõidukitel mootori töömahuga ≥ 150 cm3 ja vmax < 130 km/h; |
| --- | --- |

—

6 km sõidukitel mootori töömahuga ≥ 150 cm3 ja vmax < 130 km/h;

| — | 10 km L-kategooria sõidukitel mootori töömahuga ≥ 150 cm3 ja vmax ≥ 130 km/h. |
| --- | --- |

—

10 km L-kategooria sõidukitel mootori töömahuga ≥ 150 cm3 ja vmax ≥ 130 km/h.

3.4.6.2.   Katsetamine vastavalt punktile 3.2.3.2.2

Valem Ap 3-16:

Formula

kus:

| E | = | elektrikulu Wh/km; |
| --- | --- | --- |
| E1 | = | elektrikulu (Wh/km) täielikult laetud elektrilise energia-/voolusalvestusseadme korral; |
| E4 | = | elektrikulu (Wh/km) minimaalselt laetud (maksimaalselt tühjendatud) elektrilise energia-/voolusalvestusseadme korral; |
| Dovc | = | väliselt laetava sõiduki ühe laadimisega läbitav vahemaa vastavalt 3. liite 3. alaliites kirjeldatud menetlusele; |
| Dav | = | keskmine vahemaa kahe akulaadimise vahel, Dav =:






  — | 4 km L-kategooria sõidukitel mootori töömahuga < 150 cm3; |

E

=

elektrikulu Wh/km;

E1

=

elektrikulu (Wh/km) täielikult laetud elektrilise energia-/voolusalvestusseadme korral;

E4

=

elektrikulu (Wh/km) minimaalselt laetud (maksimaalselt tühjendatud) elektrilise energia-/voolusalvestusseadme korral;

Dovc

=

väliselt laetava sõiduki ühe laadimisega läbitav vahemaa vastavalt 3. liite 3. alaliites kirjeldatud menetlusele;

Dav

=

keskmine vahemaa kahe akulaadimise vahel, Dav =:

—

4 km L-kategooria sõidukitel mootori töömahuga < 150 cm3;

| — | 6 km sõidukitel mootori töömahuga ≥ 150 cm3 ja vmax < 130 km/h; |
| --- | --- |

—

6 km sõidukitel mootori töömahuga ≥ 150 cm3 ja vmax < 130 km/h;

| — | 10 km L-kategooria sõidukitel mootori töömahuga ≥ 150 cm3 ja vmax ≥ 130 km/h. |
| --- | --- |

—

10 km L-kategooria sõidukitel mootori töömahuga ≥ 150 cm3 ja vmax ≥ 130 km/h.

4.   Väliselt laetav ja töörežiimi lülitiga hübriidelektrisõiduk

4.1.   Järgmistel tingimustel tehakse kaks katset:

4.1.1.   Tingimus A: katse viiakse läbi täielikult laetud elektrilise energia-/voolusalvestusseadmega.

4.1.2.   Tingimus B: katse viiakse läbi elektrilise energia-/voolusalvestusseadmega, mis on minimaalselt laetud (mahtuvuse maksimaalsel tühjendusastmel).

4.1.3.   Töörežiimi lüliti seatakse II lisa 11. liite punktis 3.2.1.3 esitatud tabelile Ap 11-2 vastavasse asendisse.

4.2.   Tingimus A

4.2.1.   Kui 3. liite 3. alaliite kohaselt mõõdetud sõiduki ühe laadimisega läbitav vahemaa on suurem ühest täielikust tsüklist, võib I tüübi elektrienergia mõõtmise katse tootja taotlusel läbi viia puhtelektrilises režiimis, kui selleks on olemas tehnilise teenistuse nõusolek ja kinnitusasutuse heakskiit. Sel juhul M1 ja C1 punktis 4.4 võrdsustatakse nulliga.

4.2.2.   Toiming peab algama sõiduki energia-/voolusalvestusseadme tühjendamisega vastavalt punktis 4.2.2.1 esitatud kirjeldusele.

| 4.2.2.1. | Sõiduki elektriline energia-/voolusalvestusseade tühjendatakse sõidu ajal (katserajal, šassiidünamomeetril jne), kui lüliti on puhtelektrilise režiimi asendis, ühtlasel kiirusel 70 ± 5 % sõiduki suurimast valmistajakiirusest täieliku elektrilise sõidurežiimi puhul, mis määratakse kindlaks X lisa 1. liites kirjeldatud suurima valmistajakiiruse mõõtmise katsemenetluse kohaselt.
  Tühjakslaadimine tuleb peatada:






  — | kui sõiduk pole võimeline liikuma kiirusega 65 % maksimaalsest 30 minuti kiirusest või |
| --- | --- | --- |

4.2.2.1.

Sõiduki elektriline energia-/voolusalvestusseade tühjendatakse sõidu ajal (katserajal, šassiidünamomeetril jne), kui lüliti on puhtelektrilise režiimi asendis, ühtlasel kiirusel 70 ± 5 % sõiduki suurimast valmistajakiirusest täieliku elektrilise sõidurežiimi puhul, mis määratakse kindlaks X lisa 1. liites kirjeldatud suurima valmistajakiiruse mõõtmise katsemenetluse kohaselt.

Tühjakslaadimine tuleb peatada:

—

kui sõiduk pole võimeline liikuma kiirusega 65 % maksimaalsest 30 minuti kiirusest või

| — | kui standardsed pardaseadmed annavad juhile sõiduki peatamise märguande või |
| --- | --- |

—

kui standardsed pardaseadmed annavad juhile sõiduki peatamise märguande või

| — | pärast 100 km läbimist. |
| --- | --- |

—

pärast 100 km läbimist.

Kui sõidukil puudub puhtelektriline režiim, tuleb elektrilise energia-/voolusalvestusseadme tühjendamiseks sõita sõidukiga (katserajal, šassiidünamomeetril jne), järgides ühte järgmistest tingimustest:

| — | püsikiirusel 50 km/h, kuni kütust tarbiv mootor käivitub või |
| --- | --- |

—

püsikiirusel 50 km/h, kuni kütust tarbiv mootor käivitub või

| — | kui sõiduk ei suuda saavutada püsikiirust 50 km/h ilma kütust tarbiva mootori käivitumiseta, tuleb kiirust vähendada seni, kuni sõiduk sõidab sellisel madalamal püsikiirusel, mille puhul kütust tarbiv mootor enne kindlaks määratud aja või vahemaa läbimist ei käivitu (määravad tehniline teenistus ja tootja kinnitusasutuse heakskiitmisel) või |
| --- | --- |

—

kui sõiduk ei suuda saavutada püsikiirust 50 km/h ilma kütust tarbiva mootori käivitumiseta, tuleb kiirust vähendada seni, kuni sõiduk sõidab sellisel madalamal püsikiirusel, mille puhul kütust tarbiv mootor enne kindlaks määratud aja või vahemaa läbimist ei käivitu (määravad tehniline teenistus ja tootja kinnitusasutuse heakskiitmisel) või

| — | vastavalt tootja soovitusele. |
| --- | --- |

—

vastavalt tootja soovitusele.

Kütust tarbiv mootor tuleb seisata 10 sekundi jooksul pärast selle automaatset käivitumist. Kui tootja suudab kinnitusasutust rahuldaval viisil tehnilisele teenistusele tõendada, et sõiduk ei suuda füüsiliselt saavutada 30 minuti kiirust, võib kasutada 15 minuti maksimumkiirust.

4.2.3.   Sõiduki konditsioneerimine

| 4.2.3.1. | Sõiduki eelkonditsioneerimiseks tuleb läbida sobiv I tüübi katse kombineerituna II lisa punktile 4.5.5 vastavate asjakohaste käiguvahetuseeskirjadega. |
| --- | --- |

4.2.3.1.

Sõiduki eelkonditsioneerimiseks tuleb läbida sobiv I tüübi katse kombineerituna II lisa punktile 4.5.5 vastavate asjakohaste käiguvahetuseeskirjadega.

| 4.2.3.2. | Eelkonditsioneerimise ja järgneva katsetuse vahelisel ajal tuleb sõidukit hoida ruumis, mille temperatuur püsib suhteliselt ühtlane vahemikus 293,2–303,2 K (20–30 °C). Konditsioneerimine peab kestma vähemalt kuus tundi ja jätkuma kuni mootoriõli ja jahutusvedeliku (kui on olemas) temperatuurid ühtlustuvad ruumitemperatuuriga ± 2 K piires ja elektriline energia-/voolusalvestusseade on punktis 4.2.3.3 kirjeldatud laadimise tulemusel täielikult laetud. |
| --- | --- |

4.2.3.2.

Eelkonditsioneerimise ja järgneva katsetuse vahelisel ajal tuleb sõidukit hoida ruumis, mille temperatuur püsib suhteliselt ühtlane vahemikus 293,2–303,2 K (20–30 °C). Konditsioneerimine peab kestma vähemalt kuus tundi ja jätkuma kuni mootoriõli ja jahutusvedeliku (kui on olemas) temperatuurid ühtlustuvad ruumitemperatuuriga ± 2 K piires ja elektriline energia-/voolusalvestusseade on punktis 4.2.3.3 kirjeldatud laadimise tulemusel täielikult laetud.

| 4.2.3.3. | Mootori jahtumise ajal laetakse energia-/voolusalvestusseadet, kasutades tavalist punktis 3.2.2.4 osutatud üleöölaadimist. |
| --- | --- |

4.2.3.3.

Mootori jahtumise ajal laetakse energia-/voolusalvestusseadet, kasutades tavalist punktis 3.2.2.4 osutatud üleöölaadimist.

4.2.4.   Katsemenetlus

| 4.2.4.1. | Sõiduk käivitatakse juhile tavakasutuseks ette nähtud vahenditega. Esimene tsükkel algab sõiduki käivitamise alustamise hetkest. |
| --- | --- |

4.2.4.1.

Sõiduk käivitatakse juhile tavakasutuseks ette nähtud vahenditega. Esimene tsükkel algab sõiduki käivitamise alustamise hetkest.

| 4.2.4.2. | Kasutada võib punktis 4.2.4.2.1 või punktis 4.2.4.2.2 kirjeldatud katsemenetlusi.






  4.2.4.2.1. | Proovivõtmine algab enne sõiduki käivitamise alustamist ja lõpeb kohaldatava I tüübi katsetsükli viimase tühikäigu lõppemisel (proovivõtu lõpp). |
| --- | --- | --- |

4.2.4.2.

Kasutada võib punktis 4.2.4.2.1 või punktis 4.2.4.2.2 kirjeldatud katsemenetlusi.

4.2.4.2.1.

Proovivõtmine algab enne sõiduki käivitamise alustamist ja lõpeb kohaldatava I tüübi katsetsükli viimase tühikäigu lõppemisel (proovivõtu lõpp).

| 4.2.4.2.2. | Proovivõtmine algab enne sõiduki käivitamise alustamist või selle ajal ning jätkub mitme korduva katsetsükli jooksul. See lõpeb esimese kohaldatava I tüübi katsetsükli viimase tühikäiguperioodi lõpus, kui aku on jõudnud minimaalselt laetud olekusse (proovivõtu lõpp) vastavalt järgmisele menetlusele:






  4.2.4.2.2.1. | elektrienergia bilanssi Q (Ah) mõõdetakse iga kombineeritud tsükli järel, kasutades 3. liite 2. alaliites kirjeldatud menetlust, ning seda kasutatakse aku minimaalselt laetud olekusse jõudmise määramiseks; |
| --- | --- | --- |

4.2.4.2.2.

Proovivõtmine algab enne sõiduki käivitamise alustamist või selle ajal ning jätkub mitme korduva katsetsükli jooksul. See lõpeb esimese kohaldatava I tüübi katsetsükli viimase tühikäiguperioodi lõpus, kui aku on jõudnud minimaalselt laetud olekusse (proovivõtu lõpp) vastavalt järgmisele menetlusele:

4.2.4.2.2.1.

elektrienergia bilanssi Q (Ah) mõõdetakse iga kombineeritud tsükli järel, kasutades 3. liite 2. alaliites kirjeldatud menetlust, ning seda kasutatakse aku minimaalselt laetud olekusse jõudmise määramiseks;

| 4.2.4.2.2.2. | aku on jõudnud kombineeritud tsükli N vältel minimaalselt laetud olekusse, kui elektrienergia bilanss Q kombineeritud tsüklis N+1 ei ületa 3 protsenti laetusest, väljendatuna protsentides aku nimimahust (Ah) selle maksimaalselt laetud olekus, mille tootja on teatanud. Kui iga täiendava katsetsükli puhul näitab energiabilanss eelmisest katsetsüklist väiksemat aku tühjenemist, võib tootja taotlusel teha täiendavaid katsetsükleid ning lisada nende tulemused punktides 4.2.4.5. ja 4.4. osutatud arvutustesse; |
| --- | --- |

4.2.4.2.2.2.

aku on jõudnud kombineeritud tsükli N vältel minimaalselt laetud olekusse, kui elektrienergia bilanss Q kombineeritud tsüklis N+1 ei ületa 3 protsenti laetusest, väljendatuna protsentides aku nimimahust (Ah) selle maksimaalselt laetud olekus, mille tootja on teatanud. Kui iga täiendava katsetsükli puhul näitab energiabilanss eelmisest katsetsüklist väiksemat aku tühjenemist, võib tootja taotlusel teha täiendavaid katsetsükleid ning lisada nende tulemused punktides 4.2.4.5. ja 4.4. osutatud arvutustesse;

| 4.2.4.2.2.3. | iga tsüklipaari vahel on lubatud kuni kümneminutiline periood kütuseaurude eraldumiseks. Selleks ajaks tuleb mootor välja lülitada. |
| --- | --- |

4.2.4.2.2.3.

iga tsüklipaari vahel on lubatud kuni kümneminutiline periood kütuseaurude eraldumiseks. Selleks ajaks tuleb mootor välja lülitada.

| 4.2.4.3. | Sõitmisel tuleb kasutada kohaldatavat sõidutsüklit ja järgida II lisa 9. liite käiguvahetusnõudeid. |
| --- | --- |

4.2.4.3.

Sõitmisel tuleb kasutada kohaldatavat sõidutsüklit ja järgida II lisa 9. liite käiguvahetusnõudeid.

| 4.2.4.4. | Heitgaase analüüsitakse vastavalt sõidukile tüübikinnituse andmise ajal kehtinud II lisa sätetele. |
| --- | --- |

4.2.4.4.

Heitgaase analüüsitakse vastavalt sõidukile tüübikinnituse andmise ajal kehtinud II lisa sätetele.

| 4.2.4.5. | Katsetsükli(te) tulemused CO2 heite ja kütusekulu osas tingimuse A korral tuleb registreerida (vastavalt m1 (g) ja c1 (l)). Kui katse toimub punkti 4.2.4.2.1. kohaselt, on m1 ja c1 ühe kombineeritud üksiktsükli tulemused. Kui katse toimub punkti 4.2.4.2.2. kohaselt, on m1 ja c1 N arvu kombineeritud tsüklite tulemuste summad.
  Valem Ap 3-17:

  valem Ap 3-18: |
| --- | --- |

4.2.4.5.

Katsetsükli(te) tulemused CO2 heite ja kütusekulu osas tingimuse A korral tuleb registreerida (vastavalt m1 (g) ja c1 (l)). Kui katse toimub punkti 4.2.4.2.1. kohaselt, on m1 ja c1 ühe kombineeritud üksiktsükli tulemused. Kui katse toimub punkti 4.2.4.2.2. kohaselt, on m1 ja c1 N arvu kombineeritud tsüklite tulemuste summad.

4.2.5.   30 minuti jooksul pärast tsükli lõppemist tuleb elektriline energia-/voolusalvestusseade laadida vastavalt punktile 3.2.2.4.

Toiteallika ja sõiduki laadija vahele paigaldatud energiamõõteseadmetega mõõdetakse võrgust tarbitud laadimisenergiat e1 (Wh).

4.2.6.   Elektrienergia kulu tingimuse A puhul on e1 (Wh).

4.3.   Tingimus B

4.3.1.   Sõiduki konditsioneerimine

| 4.3.1.1. | Sõiduki elektriline energia-/voolusalvestusseade tühjendatakse vastavalt punktile 4.2.2.1.
  Tootja taotlusel võib käesoleva lisa punktile 4.2.3.1 vastava konditsioneerimise viia läbi enne elektrilise energia-/voolusalvestusseadme tühjendamist. |
| --- | --- |

4.3.1.1.

Sõiduki elektriline energia-/voolusalvestusseade tühjendatakse vastavalt punktile 4.2.2.1.

Tootja taotlusel võib käesoleva lisa punktile 4.2.3.1 vastava konditsioneerimise viia läbi enne elektrilise energia-/voolusalvestusseadme tühjendamist.

| 4.3.1.2. | Enne katsetust tuleb sõidukit hoida ruumis, mille temperatuur on suhteliselt ühtlaselt vahemikus 293,2–303,2 K (20–30 °C). Kõnealune konditsioneerimine peab kestma vähemalt kuus tundi ja jätkuma kuni mootoriõli temperatuur ja jahutusvedelik (kui see on olemas) saavutavad ruumi temperatuuri ± 2 K. |
| --- | --- |

4.3.1.2.

Enne katsetust tuleb sõidukit hoida ruumis, mille temperatuur on suhteliselt ühtlaselt vahemikus 293,2–303,2 K (20–30 °C). Kõnealune konditsioneerimine peab kestma vähemalt kuus tundi ja jätkuma kuni mootoriõli temperatuur ja jahutusvedelik (kui see on olemas) saavutavad ruumi temperatuuri ± 2 K.

4.3.2.   Katsemenetlus

| 4.3.2.1. | Sõiduk käivitatakse juhile tavakasutuseks ette nähtud vahenditega. Esimene tsükkel algab sõiduki käivitamise hetkest. |
| --- | --- |

4.3.2.1.

Sõiduk käivitatakse juhile tavakasutuseks ette nähtud vahenditega. Esimene tsükkel algab sõiduki käivitamise hetkest.

| 4.3.2.2. | Proovivõtmine algab enne sõiduki käivitamisega alustamist ja lõpeb kohaldatava I tüübi katsetsükli viimase tühikäigu lõppemisel (proovivõtu lõpp). |
| --- | --- |

4.3.2.2.

Proovivõtmine algab enne sõiduki käivitamisega alustamist ja lõpeb kohaldatava I tüübi katsetsükli viimase tühikäigu lõppemisel (proovivõtu lõpp).

| 4.3.2.3. | Sõita tuleb kohaldatava I tüübi sõidutsükli ja II lisa käiguvahetuseeskirjade kohaselt. |
| --- | --- |

4.3.2.3.

Sõita tuleb kohaldatava I tüübi sõidutsükli ja II lisa käiguvahetuseeskirjade kohaselt.

| 4.3.2.4. | Heitgaase analüüsitakse vastavalt sõidukile tüübikinnituse andmise ajal kehtiva II lisa sätetele. |
| --- | --- |

4.3.2.4.

Heitgaase analüüsitakse vastavalt sõidukile tüübikinnituse andmise ajal kehtiva II lisa sätetele.

| 4.3.2.5. | Katsetsükli(te) tulemused seoses CO2 heite ja kütusekuluga tingimuse B korral tuleb registreerida (vastavalt m2 (g) ja c2 (l)). |
| --- | --- |

4.3.2.5.

Katsetsükli(te) tulemused seoses CO2 heite ja kütusekuluga tingimuse B korral tuleb registreerida (vastavalt m2 (g) ja c2 (l)).

4.3.3.   30 minuti jooksul pärast tsükli lõppemist tuleb elektriline energia-/voolusalvestusseade laadida vastavalt punktile 3.2.2.4.

Toiteallika ja sõiduki laadija vahele paigaldatud energiamõõteseadmetega mõõdetakse võrgust tarbitud laadimisenergiat e2 (Wh).

4.3.4.   Sõiduki elektriline energia-/voolusalvestusseade tühjendatakse vastavalt punktile 4.2.2.1.

4.3.5.   30 minuti jooksul pärast tühjendamist tuleb elektriline energia-/voolusalvestusseade laadida vastavalt punktile 3.2.2.4. Toiteallika ja sõiduki laadija vahele paigaldatud energiamõõteseadmetega mõõdetakse võrgust tarbitud laadimisenergiat e3 (Wh).

4.3.6.   Elektrienergia kulu tingimuse B puhul on e4 (Wh).

Valem Ap 3-19:

Formula

4.4.   Katsetulemused

4.4.1.   CO2 väärtused on:

valem Ap 3-20:

Formula (mg/km) ja

valem Ap 3-21:

Formula (mg/km),

kus:

| Dtest1 ja Dtest2 | = | vastavalt tingimustel A (punkt 4.2) ja B (punkt 4.3) tehtud katsete ajal tegelikult läbitud vahemaad ning |
| --- | --- | --- |
| m1 ja m2 | = | vastavalt punktides 4.2.4.5 ja 4.3.2.5 kindlaks määratud katsetulemused. |

Dtest1 ja Dtest2

=

vastavalt tingimustel A (punkt 4.2) ja B (punkt 4.3) tehtud katsete ajal tegelikult läbitud vahemaad ning

m1 ja m2

=

vastavalt punktides 4.2.4.5 ja 4.3.2.5 kindlaks määratud katsetulemused.

4.4.2.   Kaalutud CO2 väärtused arvutatakse järgmiselt.

| 4.4.2.1. | Katsetamine vastavalt punktile 4.2.4.2.1:
  valem Ap 3-22:

  kus:







  M | = | CO2 sisaldus heitgaasis (g/km); |
| --- | --- | --- | --- |
| M1 | = | CO2 sisaldus heitgaasis (g/km) täielikult laetud elektrilise energia-/voolusalvestusseadme korral; |
| M2 | = | CO2 sisaldus heitgaasis (g/km) minimaalselt laetud (maksimaalselt tühjendatud) elektrilise energia-/voolusalvestusseadme korral; |
| De | = | sõiduki ühe laadimisega läbitav vahemaa, mis määratakse kindlaks vastavalt 3. liite 3. alaliites kirjeldatud menetlusele, mille puhul tootja peab tagama vahendid mõõtmiseks üksnes elektrilises töörežiimis käitatava sõiduki puhul; |
| Dav | = | keskmine vahemaa kahe akulaadimise vahel, Dav =:






  — | 4 km L-kategooria sõidukitel mootori töömahuga < 150 cm3; |

4.4.2.1.

Katsetamine vastavalt punktile 4.2.4.2.1:

kus:

M

=

CO2 sisaldus heitgaasis (g/km);

M1

=

CO2 sisaldus heitgaasis (g/km) täielikult laetud elektrilise energia-/voolusalvestusseadme korral;

M2

=

CO2 sisaldus heitgaasis (g/km) minimaalselt laetud (maksimaalselt tühjendatud) elektrilise energia-/voolusalvestusseadme korral;

De

=

sõiduki ühe laadimisega läbitav vahemaa, mis määratakse kindlaks vastavalt 3. liite 3. alaliites kirjeldatud menetlusele, mille puhul tootja peab tagama vahendid mõõtmiseks üksnes elektrilises töörežiimis käitatava sõiduki puhul;

Dav

=

keskmine vahemaa kahe akulaadimise vahel, Dav =:

—

4 km L-kategooria sõidukitel mootori töömahuga < 150 cm3;

| — | 6 km sõidukitel mootori töömahuga ≥ 150 cm3 ja vmax < 130 km/h; |
| --- | --- |

—

6 km sõidukitel mootori töömahuga ≥ 150 cm3 ja vmax < 130 km/h;

| — | 10 km L-kategooria sõidukitel mootori töömahuga ≥ 150 cm3 ja vmax ≥ 130 km/h. |
| --- | --- |

—

10 km L-kategooria sõidukitel mootori töömahuga ≥ 150 cm3 ja vmax ≥ 130 km/h.

| 4.4.2.2. | Katsetamine vastavalt punktile 4.2.4.2.2
  Valem Ap 3-23:

  ,
  kus:







  M | = | CO2 sisaldus heitgaasis (g/km); |
| --- | --- | --- | --- |
| M1 | = | CO2 sisaldus heitgaasis (g/km) täielikult laetud elektrilise energia-/voolusalvestusseadme korral; |
| M2 | = | CO2 sisaldus heitgaasis (g/km) minimaalselt laetud (maksimaalselt tühjendatud) elektrilise energia-/voolusalvestusseadme korral; |
| Dovc | = | väliselt laetava sõiduki ühe laadimisega läbitav vahemaa vastavalt 3. liite 3 alaliites kirjeldatud menetlusele; |
| Dav | = | keskmine vahemaa kahe akulaadimise vahel, Dav =:






  — | 4 km L-kategooria sõidukitel mootori töömahuga < 150 cm3; |

4.4.2.2.

Katsetamine vastavalt punktile 4.2.4.2.2

Formula,

kus:

M

=

CO2 sisaldus heitgaasis (g/km);

M1

=

CO2 sisaldus heitgaasis (g/km) täielikult laetud elektrilise energia-/voolusalvestusseadme korral;

M2

=

CO2 sisaldus heitgaasis (g/km) minimaalselt laetud (maksimaalselt tühjendatud) elektrilise energia-/voolusalvestusseadme korral;

Dovc

=

väliselt laetava sõiduki ühe laadimisega läbitav vahemaa vastavalt 3. liite 3 alaliites kirjeldatud menetlusele;

Dav

=

keskmine vahemaa kahe akulaadimise vahel, Dav =:

—

4 km L-kategooria sõidukitel mootori töömahuga < 150 cm3;

| — | 6 km sõidukitel mootori töömahuga ≥ 150 cm3 ja vmax < 130 km/h; |
| --- | --- |

—

6 km sõidukitel mootori töömahuga ≥ 150 cm3 ja vmax < 130 km/h;

| — | 10 km L-kategooria sõidukitel mootori töömahuga ≥ 150 cm3 ja vmax ≥ 130 km/h. |
| --- | --- |

—

10 km L-kategooria sõidukitel mootori töömahuga ≥ 150 cm3 ja vmax ≥ 130 km/h.

4.4.3.   Kütusekulu väärtused on järgmised:

valem Ap 3-24:

Formula ja

valem Ap 3-25:

Formula (l/100 km),

kus:

| Dtest1 ja Dtest2 | = | vastavalt tingimustel A (punkt 4.2.) ja B (punkt 4.3) tehtud katsete ajal tegelikult läbitud vahemaad. |
| --- | --- | --- |
| C1 ja C2 | = | vastavalt punktides 4.2.4.5 ja 4.3.2.5 kindlaks määratud katsetulemused. |

Dtest1 ja Dtest2

=

vastavalt tingimustel A (punkt 4.2.) ja B (punkt 4.3) tehtud katsete ajal tegelikult läbitud vahemaad.

C1 ja C2

=

vastavalt punktides 4.2.4.5 ja 4.3.2.5 kindlaks määratud katsetulemused.

4.4.4.   Kütusekulu kaalutud väärtused arvutatakse järgmiselt.

| 4.4.4.1. | Katsetamine vastavalt punktile 4.2.4.2.1
  Valem Ap 3-26:

  ,
  kus:







  C | = | kütusekulu (l/100 km); |
| --- | --- | --- | --- |
| C1 | = | kütusekulu (l/100 km) täielikult laetud elektrilise energia-/voolusalvestusseadme korral; |
| C2 | = | kütusekulu (l/100 km) minimaalselt laetud (maksimaalselt tühjendatud) elektrilise energia-/voolusalvestusseadme korral; |
| De | = | sõiduki ühe laadimisega läbitav vahemaa, mis määratakse kindlaks vastavalt 3. liite 3. alaliites kirjeldatud menetlusele, mille puhul tootja peab tagama vahendid mõõtmiseks üksnes elektrilises töörežiimis käitatava sõiduki puhul; |
| Dav | = | keskmine vahemaa kahe akulaadimise vahel, Dav =:






  — | 4 km L-kategooria sõidukitel mootori töömahuga < 150 cm3; |

4.4.4.1.

Katsetamine vastavalt punktile 4.2.4.2.1

Formula,

kus:

C

=

kütusekulu (l/100 km);

C1

=

kütusekulu (l/100 km) täielikult laetud elektrilise energia-/voolusalvestusseadme korral;

C2

=

kütusekulu (l/100 km) minimaalselt laetud (maksimaalselt tühjendatud) elektrilise energia-/voolusalvestusseadme korral;

De

=

sõiduki ühe laadimisega läbitav vahemaa, mis määratakse kindlaks vastavalt 3. liite 3. alaliites kirjeldatud menetlusele, mille puhul tootja peab tagama vahendid mõõtmiseks üksnes elektrilises töörežiimis käitatava sõiduki puhul;

Dav

=

keskmine vahemaa kahe akulaadimise vahel, Dav =:

—

4 km L-kategooria sõidukitel mootori töömahuga < 150 cm3;

| — | 6 km sõidukitel mootori töömahuga ≥ 150 cm3 ja vmax < 130 km/h; |
| --- | --- |

—

6 km sõidukitel mootori töömahuga ≥ 150 cm3 ja vmax < 130 km/h;

| — | 10 km L-kategooria sõidukitel mootori töömahuga ≥ 150 cm3 ja vmax ≥ 130 km/h. |
| --- | --- |

—

10 km L-kategooria sõidukitel mootori töömahuga ≥ 150 cm3 ja vmax ≥ 130 km/h.

| 4.4.4.2. | Katsetamine vastavalt punktile 4.2.4.2.2
  Valem Ap 3-27:

  ,
  kus:







  C | = | kütusekulu (l/100 km); |
| --- | --- | --- | --- |
| C1 | = | kütusekulu (l/100 km) täielikult laetud elektrilise energia-/voolusalvestusseadme korral; |
| C2 | = | kütusekulu (l/100 km) minimaalselt laetud (maksimaalselt tühjendatud) elektrilise energia-/voolusalvestusseadme korral; |
| Dovc | = | väliselt laetava sõiduki ühe laadimisega läbitav vahemaa vastavalt 3. liite 3. alaliites kirjeldatud menetlusele; |
| Dav | = | keskmine vahemaa kahe akulaadimise vahel, Dav =:






  — | 4 km L-kategooria sõidukitel mootori töömahuga < 150 cm3; |

4.4.4.2.

Katsetamine vastavalt punktile 4.2.4.2.2

Formula,

kus:

C

=

kütusekulu (l/100 km);

C1

=

kütusekulu (l/100 km) täielikult laetud elektrilise energia-/voolusalvestusseadme korral;

C2

=

kütusekulu (l/100 km) minimaalselt laetud (maksimaalselt tühjendatud) elektrilise energia-/voolusalvestusseadme korral;

Dovc

=

väliselt laetava sõiduki ühe laadimisega läbitav vahemaa vastavalt 3. liite 3. alaliites kirjeldatud menetlusele;

Dav

=

keskmine vahemaa kahe akulaadimise vahel, Dav =:

—

4 km L-kategooria sõidukitel mootori töömahuga < 150 cm3;

| — | 6 km sõidukitel mootori töömahuga ≥ 150 cm3 ja vmax < 130 km/h; |
| --- | --- |

—

6 km sõidukitel mootori töömahuga ≥ 150 cm3 ja vmax < 130 km/h;

| — | 10 km L-kategooria sõidukitel mootori töömahuga ≥ 150 cm3 ja vmax ≥ 130 km/h. |
| --- | --- |

—

10 km L-kategooria sõidukitel mootori töömahuga ≥ 150 cm3 ja vmax ≥ 130 km/h.

4.4.5.   Elektrienergia kulu väärtused on järgmised:

valem Ap 3-28:

Formula ja

valem Ap 3-29:

Formula (Wh/km),

kus:

| Dtest1 ja Dtest2 | = | vastavalt tingimustel A (punkt 4.2.) ja B (punkt 4.3) tehtud katsete ajal tegelikult läbitud vahemaad ning |
| --- | --- | --- |
| e1 ja e4 | = | vastavalt punktides 4.2.6 ja 4.3.6 kindlaks määratud katsetulemused. |

Dtest1 ja Dtest2

=

vastavalt tingimustel A (punkt 4.2.) ja B (punkt 4.3) tehtud katsete ajal tegelikult läbitud vahemaad ning

e1 ja e4

=

vastavalt punktides 4.2.6 ja 4.3.6 kindlaks määratud katsetulemused.

4.4.6.   Elektrienergia kulu kaalutud väärtused arvutatakse järgmiselt:

| 4.4.6.1. | Katsetamine vastavalt punktile 4.2.4.2.1:
  valem Ap 3-30:

  ,
  kus:







  E | = | elektrikulu Wh/km; |
| --- | --- | --- | --- |
| E1 | = | elektrikulu Wh/km täielikult laetud elektrilise energia-/voolusalvestusseadme korral; |
| E4 | = | elektrikulu Wh/km minimaalselt laetud (maksimaalselt tühjendatud) elektrilise energia-/voolusalvestusseadme korral; |
| De | = | sõiduki ühe laadimisega läbitav vahemaa, mis määratakse kindlaks vastavalt 3. liite 3. alaliites kirjeldatud menetlusele, mille puhul tootja peab tagama vahendid mõõtmiseks üksnes elektrilises töörežiimis käitatava sõiduki puhul; |
| Dav | = | keskmine vahemaa kahe akulaadimise vahel, Dav =:






  — | 4 km L-kategooria sõidukitel mootori töömahuga < 150 cm3; |

4.4.6.1.

Katsetamine vastavalt punktile 4.2.4.2.1:

Formula,

kus:

E

=

elektrikulu Wh/km;

E1

=

elektrikulu Wh/km täielikult laetud elektrilise energia-/voolusalvestusseadme korral;

E4

=

elektrikulu Wh/km minimaalselt laetud (maksimaalselt tühjendatud) elektrilise energia-/voolusalvestusseadme korral;

De

=

sõiduki ühe laadimisega läbitav vahemaa, mis määratakse kindlaks vastavalt 3. liite 3. alaliites kirjeldatud menetlusele, mille puhul tootja peab tagama vahendid mõõtmiseks üksnes elektrilises töörežiimis käitatava sõiduki puhul;

Dav

=

keskmine vahemaa kahe akulaadimise vahel, Dav =:

—

4 km L-kategooria sõidukitel mootori töömahuga < 150 cm3;

| — | 6 km sõidukitel mootori töömahuga ≥ 150 cm3 ja vmax < 130 km/h; |
| --- | --- |

—

6 km sõidukitel mootori töömahuga ≥ 150 cm3 ja vmax < 130 km/h;

| — | 10 km L-kategooria sõidukitel mootori töömahuga ≥ 150 cm3 ja vmax ≥ 130 km/h. |
| --- | --- |

—

10 km L-kategooria sõidukitel mootori töömahuga ≥ 150 cm3 ja vmax ≥ 130 km/h.

| 4.4.6.2. | Katsetamine vastavalt punktile 4.2.4.2.2
  Valem Ap 3-31:

  ,
  kus:







  E | = | elektrikulu Wh/km; |
| --- | --- | --- | --- |
| E1 | = | elektrikulu Wh/km täielikult laetud elektrilise energia-/voolusalvestusseadme korral; |
| E4 | = | elektrikulu Wh/km minimaalselt laetud (maksimaalselt tühjendatud) elektrilise energia-/voolusalvestusseadme korral; |
| Dovc | = | väliselt laetava sõiduki ühe laadimisega läbitav vahemaa vastavalt 3. liite 3. alaliites kirjeldatud menetlusele; |
| Dav | = | keskmine vahemaa kahe akulaadimise vahel, Dav =:






  — | 4 km L-kategooria sõidukitel mootori töömahuga < 150 cm3; |

4.4.6.2.

Katsetamine vastavalt punktile 4.2.4.2.2

Formula,

kus:

E

=

elektrikulu Wh/km;

E1

=

elektrikulu Wh/km täielikult laetud elektrilise energia-/voolusalvestusseadme korral;

E4

=

elektrikulu Wh/km minimaalselt laetud (maksimaalselt tühjendatud) elektrilise energia-/voolusalvestusseadme korral;

Dovc

=

väliselt laetava sõiduki ühe laadimisega läbitav vahemaa vastavalt 3. liite 3. alaliites kirjeldatud menetlusele;

Dav

=

keskmine vahemaa kahe akulaadimise vahel, Dav =:

—

4 km L-kategooria sõidukitel mootori töömahuga < 150 cm3;

| — | 6 km sõidukitel mootori töömahuga ≥ 150 cm3 ja vmax < 130 km/h; |
| --- | --- |

—

6 km sõidukitel mootori töömahuga ≥ 150 cm3 ja vmax < 130 km/h;

| — | 10 km L-kategooria sõidukitel mootori töömahuga ≥ 150 cm3 ja vmax ≥ 130 km/h. |
| --- | --- |

—

10 km L-kategooria sõidukitel mootori töömahuga ≥ 150 cm3 ja vmax ≥ 130 km/h.

5.   Väliselt mittelaetav ilma töörežiimi lülitita hübriidelektrisõiduk

5.1.   Sõiduki eelkonditsioneerimiseks tuleb läbida sobiv I tüübi katse kombineerituna II lisa punktile 4.5.5 vastavate asjakohaste käiguvahetuseeskirjadega.

5.1.1.   Süsinikdioksiidi (CO2) heide ja kütusekulu määratakse eraldi kindlaks II lisa 6. liite kohaldatava sõidutsükli 1., 2. ja 3. osa puhul (kui on võimalik).

5.2.   Eelkonditsioneerimiseks tehakse ilma vahepealse kütuseaurude eraldumiseta läbi vähemalt kaks järjestikust täielikku sõidutsüklit, kasutades kohaldatavat sõidutsüklit ja järgides II lisa punktis 4.5.5 sätestatud käiguvahetusnõudeid.

5.3.   Katsetulemused

5.3.1.   Käesoleva katse tulemusi (kütusekulu C (l/100 km vedelkütuste puhul või kg/100 km gaasilise kütuse puhul) ja CO2 heitkogused M (g/km)) korrigeeritakse sõiduki aku energiabilansi ΔEbatt alusel.

Korrigeeritud väärtused C0 (l/100 km või kg/100 km) ja M0 (g/km) peavad vastama energiabilansile null (ΔEbatt = 0) ning need arvutatakse tootja määratud parandusteguri abil järgmiselt: kui salvesti ei ole elektriaku, on ΔEbatt väärtuseks ΔEstorage, mis on elektrisalvesti energiabilanss.

| 5.3.1.1. | Elektrienergia bilanssi Q (Ah), mida mõõdetakse käesoleva 3. liite 2. alaliites kirjeldatud viisil, kasutatakse sõiduki akus tsükli lõpus ja alguses sisalduva energia erinevuse mõõduna. Elektribilanss määratakse eraldi kindlaks II lisa I tüübi katsetsükli 1., 2. ja 3. osa puhul (kui on võimalik). |
| --- | --- |

5.3.1.1.

Elektrienergia bilanssi Q (Ah), mida mõõdetakse käesoleva 3. liite 2. alaliites kirjeldatud viisil, kasutatakse sõiduki akus tsükli lõpus ja alguses sisalduva energia erinevuse mõõduna. Elektribilanss määratakse eraldi kindlaks II lisa I tüübi katsetsükli 1., 2. ja 3. osa puhul (kui on võimalik).

5.3.2.   Korrigeerimata mõõteväärtused C ja M võib võtta katsetulemusteks järgmistel tingimustel:

| (a) | tootja suudab kinnitusasutusele rahuldaval viisil tõendada, et energiabilansi ja kütusekulu vahel puudub seos; |
| --- | --- |

(a)

tootja suudab kinnitusasutusele rahuldaval viisil tõendada, et energiabilansi ja kütusekulu vahel puudub seos;

| (b) | ΔEbatt vastab alati aku laadimisele; |
| --- | --- |

(b)

ΔEbatt vastab alati aku laadimisele;

| (c) | ΔEbatt vastab alati aku tühjendamisele ja ΔEbatt jääb 1 % tarbitud kütuse energiasisalduse (s.t kogu kütusekulu ühe tsükli jooksul) piiresse. |
| --- | --- |

(c)

ΔEbatt vastab alati aku tühjendamisele ja ΔEbatt jääb 1 % tarbitud kütuse energiasisalduse (s.t kogu kütusekulu ühe tsükli jooksul) piiresse.

Aku energiasisalduse muutust ΔEbatt saab arvutada mõõdetud elektrienergia bilansi Q põhjal järgmiselt:

valem Ap 3-32:

Formula

kus:

| ETEbatt | = | aku energiasalvestuse kogumahtuvus (MJ) ja |
| --- | --- | --- |
| Vbatt | = | aku nominaalpinge (V). |

ETEbatt

=

aku energiasalvestuse kogumahtuvus (MJ) ja

Vbatt

=

aku nominaalpinge (V).

5.3.3.   Tootja määratud kütusekulu parandustegur (Kfuel).

| 5.3.3.1. | Kütusekulu parandustegur (Kfuel) määratakse kindlaks n arvu mõõtmiste kogumi põhjal, mis peab sisaldama vähemalt ühte mõõtmist, mille puhul Qi < 0 ja vähemalt ühte mõõtmist, mille puhul Qj > 0.
  Kui käesolevas katses kasutatava kohaldatava I katsetüübi sõidutsükli ajal ei ole võimalik läbi viia teisena nimetatud mõõtmist, peab tehniline teenistus kinnitusasutust rahuldaval viisil hindama kütusekulu väärtuse ekstrapoleerimise statistilist tähtsust, juhul kui ΔEbatt = 0. |
| --- | --- |

5.3.3.1.

Kütusekulu parandustegur (Kfuel) määratakse kindlaks n arvu mõõtmiste kogumi põhjal, mis peab sisaldama vähemalt ühte mõõtmist, mille puhul Qi < 0 ja vähemalt ühte mõõtmist, mille puhul Qj > 0.

Kui käesolevas katses kasutatava kohaldatava I katsetüübi sõidutsükli ajal ei ole võimalik läbi viia teisena nimetatud mõõtmist, peab tehniline teenistus kinnitusasutust rahuldaval viisil hindama kütusekulu väärtuse ekstrapoleerimise statistilist tähtsust, juhul kui ΔEbatt = 0.

| 5.3.3.2. | Kütusekulu parandustegur (Kfuel) määratakse kindlaks järgmiselt:

  valem Ap 3-33:


  (l/100 km/Ah),
  kus:







  Ci | = | tootja i-ndal katsel mõõdetud kütusekulu (l/100 km või kg/100 km); |
| --- | --- | --- | --- |
| Qi | = | tootja i-ndal katsel mõõdetud elektrienergia bilanss (Ah); |
| n | = | andmete arv. |

5.3.3.2.

Kütusekulu parandustegur (Kfuel) määratakse kindlaks järgmiselt:

valem Ap 3-33:

Formula (l/100 km/Ah),

kus:

Ci

=

tootja i-ndal katsel mõõdetud kütusekulu (l/100 km või kg/100 km);

Qi

=

tootja i-ndal katsel mõõdetud elektrienergia bilanss (Ah);

n

=

andmete arv.

Kütusekulu parandustegur tuleb ümardada 4 tüvenumbri täpsuseni (nt 0,xxxx või xx,xx). Tehniline teenistus hindab kütusekulu parandusteguri statistilist tähtsust kinnitusasutust rahuldaval viisil.

| 5.3.3.3 | Kütusekulu väärtuste parandustegurid määratakse eraldi kindlaks II lisa I tüübi katsetsükli osade 1, 2 ja 3 kütusekulu väärtuste jaoks (kui on võimalik). |
| --- | --- |

5.3.3.3

Kütusekulu väärtuste parandustegurid määratakse eraldi kindlaks II lisa I tüübi katsetsükli osade 1, 2 ja 3 kütusekulu väärtuste jaoks (kui on võimalik).

5.3.4.   Kütusekulu aku nulliga võrduva energiabilansi korral (C0)

| 5.3.4.1. | Kütusekulu C0 kui ΔEbatt = 0 määratakse kindlaks järgmise valemiga:

  valem Ap 3-34:


  (l/100 km või kg/100km),
  kus:







  C | = | katsel mõõdetud kütusekulu (vedelkütuste puhul l/100 km ja gaasilise kütuse puhul kg/100 km); |
| --- | --- | --- | --- |
| Q | = | katsel mõõdetud elektrienergia bilanss (Ah). |

5.3.4.1.

Kütusekulu C0 kui ΔEbatt = 0 määratakse kindlaks järgmise valemiga:

valem Ap 3-34:

Formula (l/100 km või kg/100km),

kus:

C

=

katsel mõõdetud kütusekulu (vedelkütuste puhul l/100 km ja gaasilise kütuse puhul kg/100 km);

Q

=

katsel mõõdetud elektrienergia bilanss (Ah).

| 5.3.4.2. | Kütusekulu nulliga võrduva energiabilansi korral määratakse eraldi kindlaks II lisa I tüübi katsetsükli 1. 2. ja 3. osas mõõdetud kütusekulu väärtuste puhul (kui on võimalik). |
| --- | --- |

5.3.4.2.

Kütusekulu nulliga võrduva energiabilansi korral määratakse eraldi kindlaks II lisa I tüübi katsetsükli 1. 2. ja 3. osas mõõdetud kütusekulu väärtuste puhul (kui on võimalik).

5.3.5.   Tootja määratud CO2 heitkoguste parandustegur (KCO2
  )

| 5.3.5.1. | CO2 heitkoguste parandustegur (KCO2
  ) määratakse kindlaks n arvu mõõtmiste kogumi põhjal, mis peab sisaldama vähemalt ühte mõõtmist, mille puhul Qi < 0 ja vähemalt ühte, mille puhul Qj > 0.
  Kui käesolevas katses kasutatava kohaldatava I tüübi katse sõidutsükli ajal ei ole võimalik läbi viia teisena nimetatud mõõtmist, peab tehniline teenistus kinnitusasutust rahuldaval viisil hindama kütusekulu väärtuse ekstrapoleerimise statistilist tähtsust, juhul kui ΔEbatt = 0. |
| --- | --- |

5.3.5.1.

CO2 heitkoguste parandustegur (KCO2
  ) määratakse kindlaks n arvu mõõtmiste kogumi põhjal, mis peab sisaldama vähemalt ühte mõõtmist, mille puhul Qi < 0 ja vähemalt ühte, mille puhul Qj > 0.

Kui käesolevas katses kasutatava kohaldatava I tüübi katse sõidutsükli ajal ei ole võimalik läbi viia teisena nimetatud mõõtmist, peab tehniline teenistus kinnitusasutust rahuldaval viisil hindama kütusekulu väärtuse ekstrapoleerimise statistilist tähtsust, juhul kui ΔEbatt = 0.

| 5.3.5.2. | CO2 heitkoguste parandustegur (KCO2
  ) määratakse järgmiselt:

  valem Ap 3-35:


  (g/km/Ah),
  kus:







  Mi | = | tootja i-ndal katsel mõõdetud CO2 heitkogused (g/km); |
| --- | --- | --- | --- |
| Qi | = | tootja i-ndal katsel mõõdetud elektrienergia bilanss (Ah); |
| n | = | andmete arv. |

5.3.5.2.

CO2 heitkoguste parandustegur (KCO2
  ) määratakse järgmiselt:

valem Ap 3-35:

Formula (g/km/Ah),

kus:

Mi

=

tootja i-ndal katsel mõõdetud CO2 heitkogused (g/km);

Qi

=

tootja i-ndal katsel mõõdetud elektrienergia bilanss (Ah);

n

=

andmete arv.

CO2 heitkoguste parandustegur tuleb ümardada 4 tüvenumbri täpsuseni (nt 0,xxxx või xx,xx). Tehniline teenistus peab hindama CO2 heitkoguste parandusteguri statistilist tähtsust kinnitusasutust rahuldaval viisil.

| 5.3.5.3. | CO2 heitkoguste parandustegurid määratakse eraldi kindlaks II lisa I tüübi sõidutsükli osades 1, 2 ja 3 mõõdetud kütusekulu väärtuste puhul (kui on võimalik). |
| --- | --- |

5.3.5.3.

CO2 heitkoguste parandustegurid määratakse eraldi kindlaks II lisa I tüübi sõidutsükli osades 1, 2 ja 3 mõõdetud kütusekulu väärtuste puhul (kui on võimalik).

5.3.6.   CO2 heitkogused aku nulliga võrduva energiabilansi korral (M0)

| 5.3.6.1. | CO2 heitkogused M0, kui ΔEbatt = 0, määratakse kindlaks järgmise valemiga:

  valem Ap 3-36:


  (g/km),
  kus:







  C | = | katse jooksul mõõdetud kütusekulu (vedelkütuste puhul l/100 km ja gaasilise kütuse puhul kg/100 km); |
| --- | --- | --- | --- |
| Q | = | katse ajal mõõdetud elektrienergia bilanss (Ah). |

5.3.6.1.

CO2 heitkogused M0, kui ΔEbatt = 0, määratakse kindlaks järgmise valemiga:

valem Ap 3-36:

Formula (g/km),

kus:

C

=

katse jooksul mõõdetud kütusekulu (vedelkütuste puhul l/100 km ja gaasilise kütuse puhul kg/100 km);

Q

=

katse ajal mõõdetud elektrienergia bilanss (Ah).

| 5.3.6.2. | CO2 heitkogused aku nulliga võrduva energiabilansi korral määratakse eraldi kindlaks II lisa 6. liites kirjeldatud I tüübi katsetsükli 1., 2. ja 3. osas mõõdetud CO2 heitkoguste väärtuste puhul (kui on võimalik). |
| --- | --- |

5.3.6.2.

CO2 heitkogused aku nulliga võrduva energiabilansi korral määratakse eraldi kindlaks II lisa 6. liites kirjeldatud I tüübi katsetsükli 1., 2. ja 3. osas mõõdetud CO2 heitkoguste väärtuste puhul (kui on võimalik).

6.   Väliselt mittelaetav töörežiimi lülitiga hübriidelektrisõiduk

6.1.   Neid sõidukeid katsetatakse hübriidrežiimis vastavalt 1. liitele, kasutades kohaldatavat sõidutsüklit ja järgides II lisa punktis 4.5.5 sätestatud käiguvahetusnõudeid. Kui saadaval on mitu hübriidrežiimi, viiakse katse läbi režiimis, mis määratakse automaatselt pärast süütevõtme keeramist (normaalrežiim).

6.1.1.   Süsinikdioksiidi (CO2) heitkogused ja kütusekulu määratakse eraldi kindlaks II lisas kirjeldatud sõidutsükli 1., 2. ja 3. osa kohta (kui on võimalik).

6.2.   Eelkonditsioneerimiseks tehakse ilma vahepealse kütuseaurude eraldumiseta läbi vähemalt kaks järjestikust täielikku sõidutsüklit, kasutades kohaldatavat I katsetüübi sõidutsüklit ja järgides II lisas sätestatud käiguvahetusnõudeid.

6.3.   Katse tulemused

6.3.1.   Katse tulemusi seoses kütusekulu C (l/100 km) ja CO2 heitkogustega M (g/km) korrigeeritakse sõiduki aku energiabilansi ΔEbatt alusel.

Korrigeeritud väärtused (C0 (l/100 km vedelkütuste puhul ja g/km gaasiliste kütuste puhul) ja M0 (g/km)) peavad vastama nulliga võrduvale energiabilansile (ΔEbatt = 0) ning need arvutatakse tootja määratud parandusteguri abil punktides 6.3.3 ja 6.3.5 ettenähtud korras.

Kui salvesti ei ole elektriaku, on ΔEbatt väärtuseks ΔEstorage, mis on elektrisalvesti energiabilanss.

| 6.3.1.1. | Elektrienergia bilanssi Q (Ah), mida mõõdetakse 3. liite 2. alaliites kirjeldatud menetlusega, kasutatakse sõiduki akus tsükli lõpus ja alguses sisalduva energia erinevuse mõõduna. Elektribilanss määratakse eraldi kindlaks II lisa I tüübi katsetsükli osade 1, 2 ja 3 kohta (kui on võimalik). |
| --- | --- |

6.3.1.1.

Elektrienergia bilanssi Q (Ah), mida mõõdetakse 3. liite 2. alaliites kirjeldatud menetlusega, kasutatakse sõiduki akus tsükli lõpus ja alguses sisalduva energia erinevuse mõõduna. Elektribilanss määratakse eraldi kindlaks II lisa I tüübi katsetsükli osade 1, 2 ja 3 kohta (kui on võimalik).

6.3.2.   Korrigeerimata mõõteväärtused C ja M võib katsetulemusteks võtta järgmistel tingimustel:

| (a) | kui tootja suudab tõestada, et energiabilansi ja kütusekulu vahel puudub seos; |
| --- | --- |

(a)

kui tootja suudab tõestada, et energiabilansi ja kütusekulu vahel puudub seos;

| (b) | ΔEbatt vastab alati aku laadimisele; |
| --- | --- |

(b)

ΔEbatt vastab alati aku laadimisele;

| (c) | ΔEbatt vastab alati aku tühjendamisele ja ΔEbatt jääb 1 % tarbitud kütuse energiasisalduse (s.t kogu kütusekulu ühe tsükli jooksul) piiresse.
  Aku energiasisalduse muutust ΔEbatt saab arvutada mõõdetud elektrienergia bilansi Q põhjal järgmisel viisil:
  valem Ap-37:

  kus:







  ETEbatt | = | aku energiasalvestuse kogumahtuvus (MJ); ja |
| --- | --- | --- | --- |
| Vbatt | = | aku nominaalpinge (V). |

(c)

ΔEbatt vastab alati aku tühjendamisele ja ΔEbatt jääb 1 % tarbitud kütuse energiasisalduse (s.t kogu kütusekulu ühe tsükli jooksul) piiresse.

Aku energiasisalduse muutust ΔEbatt saab arvutada mõõdetud elektrienergia bilansi Q põhjal järgmisel viisil:

kus:

ETEbatt

=

aku energiasalvestuse kogumahtuvus (MJ); ja

Vbatt

=

aku nominaalpinge (V).

6.3.3.   Tootja määratud kütusekulu parandustegur (Kfuel).

| 6.3.3.1. | Kütusekulu parandustegur (Kfuel) määratakse kindlaks n arvu mõõtmiste kogumi põhjal, mis peab sisaldama vähemalt ühte mõõtmist, mille puhul Qi < 0 ja vähemalt ühte mõõtmist, mille puhul Qj > 0.
  Kui teist eespool nimetatud mõõtmistest ei ole võimalik läbi viia käesolevas katses kasutatava sõidutsükli ajal, peab tehniline teenistus kinnitusasutust rahuldaval viisil hindama kütusekulu väärtuse ekstrapoleerimise statistilist tähtsust, juhul kui ΔEbatt = 0. |
| --- | --- |

6.3.3.1.

Kütusekulu parandustegur (Kfuel) määratakse kindlaks n arvu mõõtmiste kogumi põhjal, mis peab sisaldama vähemalt ühte mõõtmist, mille puhul Qi < 0 ja vähemalt ühte mõõtmist, mille puhul Qj > 0.

Kui teist eespool nimetatud mõõtmistest ei ole võimalik läbi viia käesolevas katses kasutatava sõidutsükli ajal, peab tehniline teenistus kinnitusasutust rahuldaval viisil hindama kütusekulu väärtuse ekstrapoleerimise statistilist tähtsust, juhul kui ΔEbatt = 0.

| 6.3.3.2. | Kütusekulu parandustegur (Kfuel) määratakse kindlaks järgmiselt:

  valem Ap3-38:


  (l/100 km/Ah),
  kus:







  Ci | = | tootja i-ndal katsel mõõdetud kütusekulu (vedelkütuste puhul l/100 km ja gaasiliste kütuse puhul kg/100 km); |
| --- | --- | --- | --- |
| Qi | = | tootja i-ndal katsel mõõdetud elektrienergia bilanss (Ah); |
| n | = | andmete arv. |

6.3.3.2.

Kütusekulu parandustegur (Kfuel) määratakse kindlaks järgmiselt:

valem Ap3-38:

Formula (l/100 km/Ah),

kus:

Ci

=

tootja i-ndal katsel mõõdetud kütusekulu (vedelkütuste puhul l/100 km ja gaasiliste kütuse puhul kg/100 km);

Qi

=

tootja i-ndal katsel mõõdetud elektrienergia bilanss (Ah);

n

=

andmete arv.

Kütusekulu parandustegur tuleb ümardada 4 tüvenumbri täpsuseni (nt 0,xxxx või xx,xx). Tehniline teenistus peab hindama kütusekulu parandusteguri statistilist tähtsust kinnitusasutust rahuldaval viisil.

| 6.3.3.3. | II lisa I tüübi katsetsükli 1. 2. ja 3. osas (kui kohaldatakse) mõõdetud kütusekulu väärtuste kohta määratakse eraldi kindlaks kütusekulu parandustegurid. |
| --- | --- |

6.3.3.3.

II lisa I tüübi katsetsükli 1. 2. ja 3. osas (kui kohaldatakse) mõõdetud kütusekulu väärtuste kohta määratakse eraldi kindlaks kütusekulu parandustegurid.

6.3.4.   Kütusekulu aku nulliga võrduva energiabilansi korral (C0)

| 6.3.4.1. | Kütusekulu C0, juhul kui ΔEbatt = 0, määratakse kindlaks järgmise valemiga:

  valem Ap-39:


  (l/100 km vedelkütuste puhul ja kg/100 km gaasiliste kütuste puhul),
  kus:







  C | = | katsel mõõdetud kütusekulu (l/100 km või kg/100 km); |
| --- | --- | --- | --- |
| Q | = | katsel mõõdetud elektrienergia bilanss (Ah). |

6.3.4.1.

Kütusekulu C0, juhul kui ΔEbatt = 0, määratakse kindlaks järgmise valemiga:

valem Ap-39:

Formula (l/100 km vedelkütuste puhul ja kg/100 km gaasiliste kütuste puhul),

kus:

C

=

katsel mõõdetud kütusekulu (l/100 km või kg/100 km);

Q

=

katsel mõõdetud elektrienergia bilanss (Ah).

| 6.3.4.2. | II lisa I tüübi katsetsükli 1. 2. ja 3. osas (kui kohaldatakse) mõõdetud kütusekulu väärtused määratakse eraldi kindlaks kütusekulu energiabilansi null korral. |
| --- | --- |

6.3.4.2.

II lisa I tüübi katsetsükli 1. 2. ja 3. osas (kui kohaldatakse) mõõdetud kütusekulu väärtused määratakse eraldi kindlaks kütusekulu energiabilansi null korral.

6.3.5.   Tootja määratud CO2 heitkoguste parandustegur (KCO2
  )

| 6.3.5.1. | CO2 heitkoguste parandustegur (KCO2
  ) määratakse kindlaks n arvu mõõtmiste kogumi põhjal. Kogum peab sisaldama vähemalt üht mõõtmist, mille puhul Qi < 0, ja vähemalt üht mõõtmist, mille puhul Qj > 0.
  Kui käesolevas katses kasutatava I katsetüübi sõidutsükli ajal ei ole võimalik läbi viia teisena nimetatud mõõtmist, peab tehniline teenistus kinnitusasutust rahuldaval viisil hindama CO2 heitkoguse väärtuse määramiseks vajaliku ekstrapoleerimise statistilist tähtsust, juhul kui ΔEbatt = 0. |
| --- | --- |

6.3.5.1.

CO2 heitkoguste parandustegur (KCO2
  ) määratakse kindlaks n arvu mõõtmiste kogumi põhjal. Kogum peab sisaldama vähemalt üht mõõtmist, mille puhul Qi < 0, ja vähemalt üht mõõtmist, mille puhul Qj > 0.

Kui käesolevas katses kasutatava I katsetüübi sõidutsükli ajal ei ole võimalik läbi viia teisena nimetatud mõõtmist, peab tehniline teenistus kinnitusasutust rahuldaval viisil hindama CO2 heitkoguse väärtuse määramiseks vajaliku ekstrapoleerimise statistilist tähtsust, juhul kui ΔEbatt = 0.

| 6.3.5.2. | CO2 heitkoguste parandustegur (KCO2
  ) määratakse järgmiselt:

  valem Ap-40:


  (g/km/Ah),
  kus:







  Mi | = | tootja i-ndal katsel mõõdetud CO2 heitkogused (g/km); |
| --- | --- | --- | --- |
| Qi | = | tootja i-ndal katsel mõõdetud elektrienergia bilanss (Ah); |
| n | = | andmete arv. |

6.3.5.2.

CO2 heitkoguste parandustegur (KCO2
  ) määratakse järgmiselt:

valem Ap-40:

Formula (g/km/Ah),

kus:

Mi

=

tootja i-ndal katsel mõõdetud CO2 heitkogused (g/km);

Qi

=

tootja i-ndal katsel mõõdetud elektrienergia bilanss (Ah);

n

=

andmete arv.

CO2 heitkoguste parandustegur tuleb ümardada 4 tüvenumbri täpsuseni (nt 0,xxxx või xx,xx). Tehniline teenistus peab hindama CO2 heitkoguste parandusteguri statistilist tähtsust kinnitusasutust rahuldaval viisil

| 6.3.5.3. | CO2 heitkoguste parandustegurid määratakse eraldi kindlaks II lisas kirjeldatud I tüübi sõidutsükli osades 1, 2 ja 3 mõõdetud kütusekulu väärtuste kohta (kui on võimalik). |
| --- | --- |

6.3.5.3.

CO2 heitkoguste parandustegurid määratakse eraldi kindlaks II lisas kirjeldatud I tüübi sõidutsükli osades 1, 2 ja 3 mõõdetud kütusekulu väärtuste kohta (kui on võimalik).

6.3.6.   CO2 heitkogused aku nulliga võrduva energiabilansi korral (M0)

| 6.3.6.1. | CO2 heitkogused M0, kui ΔEbatt = 0, määratakse kindlaks järgmise valemiga:

  valem Ap-41:


  (g/km),
  kus:







  C | = | katsel mõõdetud kütusekulu (l/100 km); |
| --- | --- | --- | --- |
| Q | = | katsel mõõdetud elektrienergia bilanss (Ah). |

6.3.6.1.

CO2 heitkogused M0, kui ΔEbatt = 0, määratakse kindlaks järgmise valemiga:

valem Ap-41:

Formula (g/km),

kus:

C

=

katsel mõõdetud kütusekulu (l/100 km);

Q

=

katsel mõõdetud elektrienergia bilanss (Ah).

| 6.3.6.2. | Aku nulliga võrduva energiabilansi korral määratakse CO2 heitkogused eraldi kindlaks II lisas kirjeldatud I tüübi katsetsükli 1. 2. ja 3. osas (kui kohaldatakse) mõõdetud CO2 heitkoguste väärtuste kohta. |
| --- | --- |

6.3.6.2.

Aku nulliga võrduva energiabilansi korral määratakse CO2 heitkogused eraldi kindlaks II lisas kirjeldatud I tüübi katsetsükli 1. 2. ja 3. osas (kui kohaldatakse) mõõdetud CO2 heitkoguste väärtuste kohta.

---

(1)  Nimetatakse ka „väliselt laetavaks”.

(2)  Nimetatakse ka „väliselt mittelaetavaks”.

3. liite 1

alaliide Elektrilise energia-/voolusalvestusseadme laadimisoleku profiil väliselt laetava hübriidelektrisõiduki VII tüübi katse puhul

1.   Elektrilise energia-/voolusalvestusseadme laadimisoleku profiil väliselt laetava hübriidelektrisõiduki VII tüübi katse puhul

Elektrilise energia-/voolusalvestusseadme laadimisoleku profiilid väliselt laetava hübriidelektrisõiduki VII tüübi katse tingimuste A ja B puhul:

1.1.   Tingimus A:

Joonis Ap 3.1-1

VII tüübi katse tingimus A

Image

| 1) | Elektrilise energia-/voolusalvestusseadme laetuse lähteolek; |
| --- | --- |

1)

Elektrilise energia-/voolusalvestusseadme laetuse lähteolek;

| 2) | tühjakslaadimine vastavalt 3. liite punktile 3.2.1 või 4.2.2; |
| --- | --- |

2)

tühjakslaadimine vastavalt 3. liite punktile 3.2.1 või 4.2.2;

| 3) | sõiduki konditsioneerimine vastavalt 3. liite punktile 3.2.2 või 4.2.3; |
| --- | --- |

3)

sõiduki konditsioneerimine vastavalt 3. liite punktile 3.2.2 või 4.2.3;

| 4) | laadimine kütuseaurude eraldumise ajal vastavalt 3. liite punktidele 3.2.2.3 ja 3.2.2.4 või 4.2.3.2 ja 4.2.3.3; |
| --- | --- |

4)

laadimine kütuseaurude eraldumise ajal vastavalt 3. liite punktidele 3.2.2.3 ja 3.2.2.4 või 4.2.3.2 ja 4.2.3.3;

| 5) | katse läbiviimine vastavalt 3. liite punktile 3.2.3 või 4.2.4; |
| --- | --- |

5)

katse läbiviimine vastavalt 3. liite punktile 3.2.3 või 4.2.4;

| 6) | laadimine vastavalt 3. liite punktile 3.2.4 või 4.2.5. |
| --- | --- |

6)

laadimine vastavalt 3. liite punktile 3.2.4 või 4.2.5.

1.2.   Tingimus B:

Joonis Ap 3.1-2

VII tüübi katse tingimus B

Image

| 1) | laetuse lähteolek; |
| --- | --- |

1)

laetuse lähteolek;

| 2) | sõiduki konditsioneerimine vastavalt 3. liite punktile 3.3.1.1 või 4.3.1.1 (vabal valikul); |
| --- | --- |

2)

sõiduki konditsioneerimine vastavalt 3. liite punktile 3.3.1.1 või 4.3.1.1 (vabal valikul);

| 3) | tühjakslaadimine vastavalt 3. liite punktile 3.3.1.1 või 4.3.1.1; |
| --- | --- |

3)

tühjakslaadimine vastavalt 3. liite punktile 3.3.1.1 või 4.3.1.1;

| 4) | kütuseaurude eraldumine vastavalt 3. liite punktile 3.3.1.2 või 4.3.1.2; |
| --- | --- |

4)

kütuseaurude eraldumine vastavalt 3. liite punktile 3.3.1.2 või 4.3.1.2;

| 5) | katse läbiviimine vastavalt 3. liite punktile 3.3.2 või 4.3.2; |
| --- | --- |

5)

katse läbiviimine vastavalt 3. liite punktile 3.3.2 või 4.3.2;

| 6) | laadimine vastavalt 3. liite punktile 3.3.3 või 4.3.3; |
| --- | --- |

6)

laadimine vastavalt 3. liite punktile 3.3.3 või 4.3.3;

| 7) | tühjakslaadimine vastavalt 3. liite punktile 3.3.4 või 4.3.4; |
| --- | --- |

7)

tühjakslaadimine vastavalt 3. liite punktile 3.3.4 või 4.3.4;

| 8) | laadimine vastavalt 3. liite punktile 3.3.5 või 4.3.5. |
| --- | --- |

8)

laadimine vastavalt 3. liite punktile 3.3.5 või 4.3.5.

3. liite 2. alaliide

Väliselt laetava ja väliselt mittelaetava hübriidelektrisõiduki aku energiabilanss

1.   Sissejuhatus

| 1.1. | Käesolevas alaliites kirjeldatakse väliselt laetavate ja väliselt mittelaetavate hübriidelektrisõidukite elektrienergia bilansi mõõtmise meetodit ja selleks vajalikke seadmeid. Elektrienergia bilansi mõõtmine on vajalik selleks, et:






  a) | teha kindlaks, millal saavutatakse aku minimaalselt laetud olek 3. liite punktides 3.3 ja 4.3 kirjeldatud katsemenetluse käigus; ja |
| --- | --- | --- |

1.1.

Käesolevas alaliites kirjeldatakse väliselt laetavate ja väliselt mittelaetavate hübriidelektrisõidukite elektrienergia bilansi mõõtmise meetodit ja selleks vajalikke seadmeid. Elektrienergia bilansi mõõtmine on vajalik selleks, et:

a)

teha kindlaks, millal saavutatakse aku minimaalselt laetud olek 3. liite punktides 3.3 ja 4.3 kirjeldatud katsemenetluse käigus; ja

| b) | kohandada kütusekulu ja CO2 heitkoguste mõõtmist vastavalt aku energiasisalduse muutumisele katse ajal, kasutades selleks 3. liite punktides 5.3.1.1 ja 6.3.1.1 kirjeldatud meetodeid. |
| --- | --- |

b)

kohandada kütusekulu ja CO2 heitkoguste mõõtmist vastavalt aku energiasisalduse muutumisele katse ajal, kasutades selleks 3. liite punktides 5.3.1.1 ja 6.3.1.1 kirjeldatud meetodeid.

| 1.2. | Käesolevas alaliites kirjeldatud meetodit peab tootja kasutama mõõtmistel, mida tehakse 3. liite punktides 5.3.3.2, 5.3.5.2, 6.3.3.2 ja 6.3.5.2 määratletud parandustegurite Kfuel ja KCO2
  kindlaksmääramiseks.
  Tehniline teenistus kontrollib, kas nende mõõtmiste läbiviimisel on järgitud käesolevas alaliites kirjeldatud menetlust. |
| --- | --- |

1.2.

Käesolevas alaliites kirjeldatud meetodit peab tootja kasutama mõõtmistel, mida tehakse 3. liite punktides 5.3.3.2, 5.3.5.2, 6.3.3.2 ja 6.3.5.2 määratletud parandustegurite Kfuel ja KCO2
  kindlaksmääramiseks.

Tehniline teenistus kontrollib, kas nende mõõtmiste läbiviimisel on järgitud käesolevas alaliites kirjeldatud menetlust.

| 1.3. | Tootja peab kasutama käesolevas alaliites kirjeldatud meetodit elektribilansi Q mõõtmiseks 3. liite asjakohastes punktides ettenähtud korras. |
| --- | --- |

1.3.

Tootja peab kasutama käesolevas alaliites kirjeldatud meetodit elektribilansi Q mõõtmiseks 3. liite asjakohastes punktides ettenähtud korras.

2.   Mõõtevahendid ja -seadmed

| 2.1. | 3. liite punktides 3–6 kirjeldatud katsete ajal mõõdetakse aku voolu külgeühendatava või suletud tüüpi vooluanduriga. Vooluanduri (s.t andmehõiveseadmeta voolusensori) minimaalne mõõtetäpsus peab olema vähemalt 0,5 % mõõdetavast väärtusest või 0,1 % mõõteskaala maksimumväärtusest.
  Algseadmete valmistaja diagnostikaseadmeid selles katses ei kasutata.






  2.1.1. | Vooluandur paigaldatakse otse akuga ühendatud juhtme külge. Et hõlbustada aku voolu sõidukiväliste seadmetega mõõtmist, peab tootja varustama sõiduki asjakohaste, ohutute ja ligipääsetavate ühenduspunktidega. Kui see pole teostatav, on tootja kohustatud abistama tehnilist teenistust, nähes ette võimalused vooluanduri ühendamiseks akuga ühendatud juhtmete külge eespool kirjeldatud viisil. |
| --- | --- | --- |

2.1.

3. liite punktides 3–6 kirjeldatud katsete ajal mõõdetakse aku voolu külgeühendatava või suletud tüüpi vooluanduriga. Vooluanduri (s.t andmehõiveseadmeta voolusensori) minimaalne mõõtetäpsus peab olema vähemalt 0,5 % mõõdetavast väärtusest või 0,1 % mõõteskaala maksimumväärtusest.

Algseadmete valmistaja diagnostikaseadmeid selles katses ei kasutata.

2.1.1.

Vooluandur paigaldatakse otse akuga ühendatud juhtme külge. Et hõlbustada aku voolu sõidukiväliste seadmetega mõõtmist, peab tootja varustama sõiduki asjakohaste, ohutute ja ligipääsetavate ühenduspunktidega. Kui see pole teostatav, on tootja kohustatud abistama tehnilist teenistust, nähes ette võimalused vooluanduri ühendamiseks akuga ühendatud juhtmete külge eespool kirjeldatud viisil.

| 2.1.2. | Vooluanduri väljundsignaali diskreeditakse väikseima diskreetsignaaliga 5 Hz. Mõõdetud vool integreeritakse ajas, saades tulemuseks mõõdetud väärtuse Q ampertundides (Ah). |
| --- | --- |

2.1.2.

Vooluanduri väljundsignaali diskreeditakse väikseima diskreetsignaaliga 5 Hz. Mõõdetud vool integreeritakse ajas, saades tulemuseks mõõdetud väärtuse Q ampertundides (Ah).

| 2.1.3. | Temperatuuri anduri asukohas mõõdetakse ning diskreeditakse sama diskreetsignaaliga kui voolugi, et seda väärtust saaks kasutada vooluanduri võimaliku triivi kompenseerimiseks ja vajaduse korral ka vooluanduri väljundsignaali muundamiseks kasutatava pingeanduri triivi kompenseerimiseks. |
| --- | --- |

2.1.3.

Temperatuuri anduri asukohas mõõdetakse ning diskreeditakse sama diskreetsignaaliga kui voolugi, et seda väärtust saaks kasutada vooluanduri võimaliku triivi kompenseerimiseks ja vajaduse korral ka vooluanduri väljundsignaali muundamiseks kasutatava pingeanduri triivi kompenseerimiseks.

| 2.2. | Tehnilisele teenistusele tuleb esitada nimekiri seadmetest (tootja mudeli number, seerianumber), mida tootja kasutab 3. liites määratletud parandustegurite Kfuel ja KCO2
  määramiseks ning teatada seadmete viimased kalibreerimiskuupäevad (kui on võimalik). |
| --- | --- |

2.2.

Tehnilisele teenistusele tuleb esitada nimekiri seadmetest (tootja mudeli number, seerianumber), mida tootja kasutab 3. liites määratletud parandustegurite Kfuel ja KCO2
  määramiseks ning teatada seadmete viimased kalibreerimiskuupäevad (kui on võimalik).

3.   Mõõtmine

| 3.1. | Aku voolu mõõtmine algab katse alguses ja lõpeb kohe pärast seda, kui sõiduk on läbinud kogu sõidutsükli. |
| --- | --- |

3.1.

Aku voolu mõõtmine algab katse alguses ja lõpeb kohe pärast seda, kui sõiduk on läbinud kogu sõidutsükli.

| 3.2. | Q väärtused tuleb eraldi registreerida II lisa I tüübi katsetsükli 1., 2. ja 3. osa kohta (külm/soe või 1. etapp ja kohaldatavuse korral 2. ja 3. etapp). |
| --- | --- |

3.2.

Q väärtused tuleb eraldi registreerida II lisa I tüübi katsetsükli 1., 2. ja 3. osa kohta (külm/soe või 1. etapp ja kohaldatavuse korral 2. ja 3. etapp).

3. liite

Ainult elektrijõuallikaga või hübriidelektrijõuallikaga käitatavate sõidukite ning väliselt laetava hübriidelektrijõuallikaga käitatavate sõidukite ühe laadimisega läbitava vahemaa mõõtmise meetod

1.   Ühe laadimisega läbitava vahemaa mõõtmine

Punktis 4 kirjeldatud katsemeetodit kasutatakse selleks, et mõõta 3. liites määratletud ainult elektrijõuallikaga käitatavate või väliselt laetava hübriidelektrijõuallikaga käitatavate sõidukite ühe laadimisega läbitavat vahemaad kilomeetrites.

2.   Näitajad, ühikud ja mõõtetäpsus

Näitajad, ühikud ja mõõtetäpsus peavad olema järgmised.

Tabel Ap 3C-1

Näitajad, ühikud ja mõõtetäpsus

| Näitaja | Ühik | Täpsus | Resolutsioon |
| --- | --- | --- | --- |
| Aeg | s | ± 0,1 s | 0,1 s |
| Läbitud vahemaa | m | ± 0,1 % | 1 m |
| Temperatuur | K | ± 1 K | 1 K |
| Kiirus | km/h | ± 1 % | 0,2 km/h |
| Mass | kg | ± 0,5 % | 1 kg |

Näitaja

Ühik

Täpsus

Resolutsioon

Aeg

s

± 0,1 s

0,1 s

Läbitud vahemaa

m

± 0,1 %

1 m

Temperatuur

K

± 1 K

1 K

Kiirus

km/h

± 1 %

0,2 km/h

Mass

kg

± 0,5 %

1 kg

3.   Katsetingimused

3.1.   Sõiduki seisukord

| 3.1.1. | Sõiduki kõigi rehvide rõhk peab vastama väärtustele, mis sõiduki tootja on sellise ümbritseva keskkonna temperatuuri jaoks ette näinud. |
| --- | --- |

3.1.1.

Sõiduki kõigi rehvide rõhk peab vastama väärtustele, mis sõiduki tootja on sellise ümbritseva keskkonna temperatuuri jaoks ette näinud.

| 3.1.2. | Mehaaniliste liikuvosade jaoks ettenähtud õlide viskoossus peab vastama sõiduki tootja määratud tehnilistele tingimustele. |
| --- | --- |

3.1.2.

Mehaaniliste liikuvosade jaoks ettenähtud õlide viskoossus peab vastama sõiduki tootja määratud tehnilistele tingimustele.

| 3.1.3. | Valgustusseadmed, valgussignaalseadmed ja abiseadmed peavad olema välja lülitatud, v.a seadmed, mis on vajalikud sõiduki katsetamiseks ja tavapäraseks kasutamiseks päevasel ajal. |
| --- | --- |

3.1.3.

Valgustusseadmed, valgussignaalseadmed ja abiseadmed peavad olema välja lülitatud, v.a seadmed, mis on vajalikud sõiduki katsetamiseks ja tavapäraseks kasutamiseks päevasel ajal.

| 3.1.4. | Kõik energiasalvestussüsteemid, mida ei kasutata veojõu rakendamiseks (elektrilised, hüdraulilised, pneumaatilised süsteemid jne) peavad olema laetud tootja määratud maksimaalse tasemeni. |
| --- | --- |

3.1.4.

Kõik energiasalvestussüsteemid, mida ei kasutata veojõu rakendamiseks (elektrilised, hüdraulilised, pneumaatilised süsteemid jne) peavad olema laetud tootja määratud maksimaalse tasemeni.

| 3.1.5. | Kui akusid kasutatakse ümbritseva keskkonna temperatuurist kõrgemal temperatuuril, peab operaator järgima sõiduki tootja soovitatud menetlust akude temperatuuri hoidmiseks normaalsel töötemperatuuril. Tootja peab olema võimeline tõendama, et aku temperatuuri kontrollimise süsteem ei ole blokeeritud ega piiratud. |
| --- | --- |

3.1.5.

Kui akusid kasutatakse ümbritseva keskkonna temperatuurist kõrgemal temperatuuril, peab operaator järgima sõiduki tootja soovitatud menetlust akude temperatuuri hoidmiseks normaalsel töötemperatuuril. Tootja peab olema võimeline tõendama, et aku temperatuuri kontrollimise süsteem ei ole blokeeritud ega piiratud.

| 3.1.6. | Sõiduk peab olema läbinud vähemalt 300 km seitsme päeva jooksul enne katset katse jaoks paigaldatud akudega. |
| --- | --- |

3.1.6.

Sõiduk peab olema läbinud vähemalt 300 km seitsme päeva jooksul enne katset katse jaoks paigaldatud akudega.

3.2.   Kliimatingimused

Väljas läbiviidavate katsete puhul peab ümbritseva keskkonna temperatuur olema vahemikus 278,2–305,2 K (5–32 °C).

Sees läbiviidavate katsete puhul peab ümbritseva keskkonna temperatuur olema vahemikus 275,2–303,2 K (2–30 °C).

4.   Töörežiimid

Katsemeetod koosneb järgmistest etappidest:

| a) | aku esmane laadimine; |
| --- | --- |

a)

aku esmane laadimine;

| b) | tsükli rakendamine ja ühe laadimisega läbitava vahemaa mõõtmine. |
| --- | --- |

b)

tsükli rakendamine ja ühe laadimisega läbitava vahemaa mõõtmine.

Kui sõiduk peab liikuma etappide vahel, lükatakse see järgmisele katsealale (ilma regeneratiivse uuestilaadimiseta).

4.1.   Aku esmane laadimine

Aku laadimine koosneb järgmistest toimingutest.

4.1.1.   Aku esmane laadimine tähendab aku esmakordset laadimist pärast sõiduki vastuvõtmist. Kui järjestikku viiakse läbi mitu kombineeritud katset või mõõtmist, peab esimene neist olema esmane laadimine ja seejärel võib kasutada 3. liite punktis 3.2.2.4 ettenähtud tavapäraseid üleöölaadimise toiminguid.

4.1.2.   Aku tühjakslaadimine

4.1.2.1.   Elektrisõiduk:

| 4.1.2.1.1. | sõiduki elektriline energia-/voolusalvestusseade tühjendatakse sõidu ajal (katserajal, šassiidünamomeetril jne) ühtlasel kiirusel 70 ± 5 % sõiduki suurimast valmistajakiirusest, mis määratakse kindlaks X lisa 1. liites kirjeldatud katsemenetluse kohaselt. |
| --- | --- |

4.1.2.1.1.

sõiduki elektriline energia-/voolusalvestusseade tühjendatakse sõidu ajal (katserajal, šassiidünamomeetril jne) ühtlasel kiirusel 70 ± 5 % sõiduki suurimast valmistajakiirusest, mis määratakse kindlaks X lisa 1. liites kirjeldatud katsemenetluse kohaselt.

| 4.1.2.1.2. | Tühjakslaadimine tuleb peatada, kui esineb mõni järgmistest asjaoludest:






  a) | kui sõiduk ei ole võimeline sõitma kiirusega 65 % kolmekümne minuti maksimumkiirusest; |
| --- | --- | --- |

4.1.2.1.2.

Tühjakslaadimine tuleb peatada, kui esineb mõni järgmistest asjaoludest:

a)

kui sõiduk ei ole võimeline sõitma kiirusega 65 % kolmekümne minuti maksimumkiirusest;

| b) | standardsed pardaseadmed annavad juhile sõiduki peatamise märguande; |
| --- | --- |

b)

standardsed pardaseadmed annavad juhile sõiduki peatamise märguande;

| c) | pärast 100 km läbimist. |
| --- | --- |

c)

pärast 100 km läbimist.

Kui tootja suudab tehnilisele teenistusele tõendada kinnitusasutust rahuldaval viisil, et sõiduk ei suuda füüsiliselt saavutada 30 minuti kiirust, võib kasutada 15 minuti maksimumkiirust.

4.1.2.2.   Väliselt laetavad hübriidelektrisõidukid ilma töörežiimi lülitita (vastavalt 3. liites esitatud määratlusele)

| 4.1.2.2.1. | Tootja peab tagama vahendid mõõtmiste tegemiseks täielikult elektrilises režiimis töötaval sõidukil. |
| --- | --- |

4.1.2.2.1.

Tootja peab tagama vahendid mõõtmiste tegemiseks täielikult elektrilises režiimis töötaval sõidukil.

| 4.1.2.2.2. | Toiming peab algama sõiduki elektrilise energia-/voolusalvestusseadme tühjendamisega sõidu ajal (katserajal, šassiidünamomeetril jne):






  — | kas püsikiirusel 50 km/h, kuni elektrilise hübriidsõiduki kütust tarbiv mootor käivitub, või |
| --- | --- | --- |

4.1.2.2.2.

Toiming peab algama sõiduki elektrilise energia-/voolusalvestusseadme tühjendamisega sõidu ajal (katserajal, šassiidünamomeetril jne):

—

kas püsikiirusel 50 km/h, kuni elektrilise hübriidsõiduki kütust tarbiv mootor käivitub, või

| — | kui sõiduk ei suuda saavutada püsikiirust 50 km/h ilma kütust tarbiva mootori käivitumiseta, tuleb kiirust vähendada seni, kuni sõiduk sõidab sellisel madalamal püsikiirusel, mille puhul kütust tarbiv mootor enne kindlaks määratud aja ja vahemaa läbimist (mille määravad tehniline teenistus ja tootja kinnitusasutuse heakskiitmisel) ei käivitu, või |
| --- | --- |

—

kui sõiduk ei suuda saavutada püsikiirust 50 km/h ilma kütust tarbiva mootori käivitumiseta, tuleb kiirust vähendada seni, kuni sõiduk sõidab sellisel madalamal püsikiirusel, mille puhul kütust tarbiv mootor enne kindlaks määratud aja ja vahemaa läbimist (mille määravad tehniline teenistus ja tootja kinnitusasutuse heakskiitmisel) ei käivitu, või

| — | vastavalt tootja soovitusele. |
| --- | --- |

—

vastavalt tootja soovitusele.

Kütust tarbiv mootor tuleb seisata 10 sekundi jooksul pärast selle automaatset käivitumist.

4.1.2.3.   Väliselt laetavad hübriidelektrisõidukid töörežiimi lülitiga (vastavalt 3. liites esitatud määratlusele)

| 4.1.2.3.1. | Kui lülitil puudub täieliku elektrilise sõidurežiimi asend, peab tootja tagama vahendid mõõtmiste tegemiseks sõiduki täielikult elektrilises režiimis. |
| --- | --- |

4.1.2.3.1.

Kui lülitil puudub täieliku elektrilise sõidurežiimi asend, peab tootja tagama vahendid mõõtmiste tegemiseks sõiduki täielikult elektrilises režiimis.

| 4.1.2.3.2. | Toiming algab elektrilise energia-/voolusalvestusseadme tühjendamisega sõiduki liikumisel (katserajal, šassiidünamomeetril jne) ühtlasel kiirusel 70 ± 5 % sõiduki suurimast valmistajakiirusest, mis määratakse kindlaks X lisa 1. liites kirjeldatud katsemenetluse kohaselt. |
| --- | --- |

4.1.2.3.2.

Toiming algab elektrilise energia-/voolusalvestusseadme tühjendamisega sõiduki liikumisel (katserajal, šassiidünamomeetril jne) ühtlasel kiirusel 70 ± 5 % sõiduki suurimast valmistajakiirusest, mis määratakse kindlaks X lisa 1. liites kirjeldatud katsemenetluse kohaselt.

| 4.1.2.3.3. | Tühjakslaadimine tuleb peatada, kui esineb mõni järgmistest tingimustest:






  — | kui sõiduk ei ole võimeline sõitma kiirusega 65 % kolmekümne minuti maksimumkiirusest; |
| --- | --- | --- |

4.1.2.3.3.

Tühjakslaadimine tuleb peatada, kui esineb mõni järgmistest tingimustest:

—

kui sõiduk ei ole võimeline sõitma kiirusega 65 % kolmekümne minuti maksimumkiirusest;

| — | kui standardsed pardaseadmed annavad juhile sõiduki peatamise märguande; |
| --- | --- |

—

kui standardsed pardaseadmed annavad juhile sõiduki peatamise märguande;

| — | pärast 100 km läbimist. |
| --- | --- |

—

pärast 100 km läbimist.

Kui tootja suudab tehnilisele teenistusele tõendada kinnitusasutust rahuldaval viisil, et sõiduk ei suuda füüsiliselt saavutada 30 minuti kiirust, võib kasutada 15 minuti maksimumkiirust.

| 4.1.2.3.4. | Kui sõidukil puudub täielik elektriline režiim, tuleb elektrilise energia-/voolusalvestusseadme tühjendamiseks sõita sõidukiga (katserajal, šassii dünamomeetril jne):






  — | püsikiirusel 50 km/h, kuni elektrilise hübriidsõiduki kütust tarbiv mootor käivitub, või |
| --- | --- | --- |

4.1.2.3.4.

Kui sõidukil puudub täielik elektriline režiim, tuleb elektrilise energia-/voolusalvestusseadme tühjendamiseks sõita sõidukiga (katserajal, šassii dünamomeetril jne):

—

püsikiirusel 50 km/h, kuni elektrilise hübriidsõiduki kütust tarbiv mootor käivitub, või

| — | kui sõiduk ei suuda saavutada püsikiirust 50 km/h ilma kütust tarbiva mootori käivitumiseta, tuleb kiirust vähendada seni, kuni sõiduk sõidab sellisel madalamal püsikiirusel, mille puhul kütust tarbiv mootor enne kindlaks määratud aja või vahemaa läbimist (mille määravad tehniline teenistus ja tootja kinnitusasutuse heakskiitmisel) ei käivitu; või |
| --- | --- |

—

kui sõiduk ei suuda saavutada püsikiirust 50 km/h ilma kütust tarbiva mootori käivitumiseta, tuleb kiirust vähendada seni, kuni sõiduk sõidab sellisel madalamal püsikiirusel, mille puhul kütust tarbiv mootor enne kindlaks määratud aja või vahemaa läbimist (mille määravad tehniline teenistus ja tootja kinnitusasutuse heakskiitmisel) ei käivitu; või

| — | vastavalt tootja soovitusele. |
| --- | --- |

—

vastavalt tootja soovitusele.

Kütust tarbiv mootor tuleb seisata 10 sekundi jooksul pärast selle automaatset käivitumist.

4.1.3.   Tavaline üleöölaadimine

Elektrisõiduki akut tuleb laadida tavalise üleöölaadimise toimingu kohaselt (vastavalt 2. liite punktis 2.4.1.2 esitatud määratlusele) mitte rohkem kui 12 tunni jooksul.

Väliselt laetava hübriidelektrisõiduki akut tuleb laadida tavalise üleöölaadimise toimingu kohaselt vastavalt 3. liite punktis 3.2.2.4 esitatud kirjeldusele.

4.2.   Tsükli rakendamine ja läbisõidu mõõtmine

4.2.1.   Elektrisõiduk

4.2.1.1.   Liites ettenähtud katset tuleb jätkata II lisa sätete kohaselt seadistatud šassiidünamomeetril seni, kuni katsekriteeriumid on saavutatud.

4.2.1.2.   Katsekriteeriumid loetakse saavutatuks, kui sõidukiga pole võimalik järgida sihtkõverat kuni kiiruseni 50 km/h või kui sõiduki standardsed pardaseadmed osutavad juhile, et sõiduk tuleb peatada.

Sel juhul tuleb sõidukit aeglustada kiiruseni 5 km/h, vabastades gaasipedaali, kuid mitte piduripedaali vajutades, ning seejärel peatuda pidurdades.

4.2.1.3.   Kui kiirusel üle 50 km/h ei saavuta sõiduk katsetsüklis nõutavat kiirendust või kiirust, peab gaasipedaal jääma lõpuni allavajutatuks või kiirendi käepide täisgaasile pööratuks, kuni sihtkõvera saavutamiseni.

4.2.1.4.   Katse jooksul on lubatud teha kuni kolm katkestust kogukestusega mitte üle 15 minuti.

4.2.1.5.   Elektrisõiduki ühe laadimisega läbitav vahemaa on läbitud vahemaa kilomeetrites (De). Tulemus ümardatakse lähima täisarvuni.

4.2.2.   Hübriidelektrisõiduk

| 4.2.2.1.1. | Kohaldatavat I tüübi katsetsüklit tuleb sellega seotud II lisa punktis 4.4.5 sätestatud käiguvahetusnõudeid järgides II lisa nõuete kohaselt seadistatud šassiidünamomeetril jätkata seni, kuni katsekriteeriumid on saavutatud. |
| --- | --- |

4.2.2.1.1.

Kohaldatavat I tüübi katsetsüklit tuleb sellega seotud II lisa punktis 4.4.5 sätestatud käiguvahetusnõudeid järgides II lisa nõuete kohaselt seadistatud šassiidünamomeetril jätkata seni, kuni katsekriteeriumid on saavutatud.

| 4.2.2.1.2. | Ühe laadimisega läbitava vahemaa mõõtmisel loetakse katsekriteeriumid täidetuks, kui sõidukiga ei ole võimalik järgida sihtkõverat allpool kiirust 50 km/h või kui sõiduki standardsed pardaseadmed osutavad juhile, et sõiduk tuleb peatada, või kui käivitub kütust tarbiv mootor või kui aku jõuab minimaalselt laetud olekusse. Sel juhul tuleb sõidukit aeglustada kiiruseni 5 km/h, vabastades gaasipedaali, kuid mitte piduripedaali vajutades, ning seejärel peatuda pidurdades. |
| --- | --- |

4.2.2.1.2.

Ühe laadimisega läbitava vahemaa mõõtmisel loetakse katsekriteeriumid täidetuks, kui sõidukiga ei ole võimalik järgida sihtkõverat allpool kiirust 50 km/h või kui sõiduki standardsed pardaseadmed osutavad juhile, et sõiduk tuleb peatada, või kui käivitub kütust tarbiv mootor või kui aku jõuab minimaalselt laetud olekusse. Sel juhul tuleb sõidukit aeglustada kiiruseni 5 km/h, vabastades gaasipedaali, kuid mitte piduripedaali vajutades, ning seejärel peatuda pidurdades.

| 4.2.2.1.3. | Kui kiirusel üle 50 km/h ei saavuta sõiduk katse tsüklis nõutavat kiirendust või kiirust, peab gaasipedaal jääma lõpuni allavajutatuks kuni sihtkõvera saavutamiseni. |
| --- | --- |

4.2.2.1.3.

Kui kiirusel üle 50 km/h ei saavuta sõiduk katse tsüklis nõutavat kiirendust või kiirust, peab gaasipedaal jääma lõpuni allavajutatuks kuni sihtkõvera saavutamiseni.

| 4.2.2.1.4. | Katse jooksul on lubatud teha kuni kolm katkestust kogupikkusega mitte üle 15 minuti. |
| --- | --- |

4.2.2.1.4.

Katse jooksul on lubatud teha kuni kolm katkestust kogupikkusega mitte üle 15 minuti.

| 4.2.2.1.5. | Läbitud vahemaa kilomeetrites on hübriidelektrisõiduki ühe laadimisega läbitav vahemaa üksnes elektrimootori kasutamisel (De). Tulemus ümardatakse lähima täisarvuni. Kui sõidukit käitatakse katse ajal nii elektrilisel režiimil kui ka hübriidrežiimil, kasutatakse ainult elektrilise režiimil töötamise perioodide kindlaksmääramiseks pihustitesse või süütesse mineva voolu mõõtmist. |
| --- | --- |

4.2.2.1.5.

Läbitud vahemaa kilomeetrites on hübriidelektrisõiduki ühe laadimisega läbitav vahemaa üksnes elektrimootori kasutamisel (De). Tulemus ümardatakse lähima täisarvuni. Kui sõidukit käitatakse katse ajal nii elektrilisel režiimil kui ka hübriidrežiimil, kasutatakse ainult elektrilise režiimil töötamise perioodide kindlaksmääramiseks pihustitesse või süütesse mineva voolu mõõtmist.

4.2.2.2.   Väliselt laetava hübriidelektrisõiduki ühe laadimisega läbitava vahemaa kindlaksmääramine

| 4.2.2.2.1. | Kohaldatavat I tüübi katsetsüklit tuleb sellega seotud II lisa punktis 4.4.5 sätestatud käiguvahetusnõudeid järgides II lisa nõuete kohaselt seadistatud šassiidünamomeetril jätkata seni, kuni katsekriteeriumid on saavutatud. |
| --- | --- |

4.2.2.2.1.

Kohaldatavat I tüübi katsetsüklit tuleb sellega seotud II lisa punktis 4.4.5 sätestatud käiguvahetusnõudeid järgides II lisa nõuete kohaselt seadistatud šassiidünamomeetril jätkata seni, kuni katsekriteeriumid on saavutatud.

| 4.2.2.2.2. | Väliselt laetava sõiduki ühe laadimisega läbitava vahemaa (DOVC) mõõtmisel loetakse katsekriteeriumid täidetuks, kui aku jõuab minimaalselt laetud olekusse vastavalt 3. liite punktidele 3.2.3.2.2.2 või 4.2.4.2.2.2. Sõitmist jätkatakse kuni I tüübi katsetsükli viimase tühikäiguperioodi lõpetamiseni. |
| --- | --- |

4.2.2.2.2.

Väliselt laetava sõiduki ühe laadimisega läbitava vahemaa (DOVC) mõõtmisel loetakse katsekriteeriumid täidetuks, kui aku jõuab minimaalselt laetud olekusse vastavalt 3. liite punktidele 3.2.3.2.2.2 või 4.2.4.2.2.2. Sõitmist jätkatakse kuni I tüübi katsetsükli viimase tühikäiguperioodi lõpetamiseni.

| 4.2.2.2.3. | Katse jooksul on lubatud teha kuni kolm katkestust kogupikkusega mitte üle 15 minuti. |
| --- | --- |

4.2.2.2.3.

Katse jooksul on lubatud teha kuni kolm katkestust kogupikkusega mitte üle 15 minuti.

| 4.2.2.2.4. | Väliselt laetava hübriidsõiduki ühe laadimisega läbitav vahemaa on kogu läbitud vahemaa kilomeetrites, ümardatuna lähima täisarvuni. |
| --- | --- |

4.2.2.2.4.

Väliselt laetava hübriidsõiduki ühe laadimisega läbitav vahemaa on kogu läbitud vahemaa kilomeetrites, ümardatuna lähima täisarvuni.

4.2.2.3.   Kui kiirusel üle 50 km/h ei saavuta sõiduk katsetsüklis nõutavat kiirendust või kiirust, peab gaasipedaal jääma lõpuni allavajutatuks või gaasikäepide täisgaasile pööratuks kuni sihtkõvera saavutamiseni.

4.2.2.4.   Katse jooksul on lubatud teha kuni kolm katkestust kogupikkusega mitte üle 15 minuti.

4.2.2.5.   Hübriidelektrisõiduki ühe laadimisega läbitav vahemaa on läbitud vahemaa kilomeetrites (DOVC). Tulemus ümardatakse lähima täisarvuni.

VIII LISA

VIII katsetüübi nõuded: pardadiagnostikasüsteemi (OBD-süsteemi) keskkonnamõjukatsed

1.   Sissejuhatus

| 1.1. | Käesolevas lisas nähakse ette pardadiagnostikasüsteemi (OBD-süsteemi) VIII tüübi keskkonnamõjukatsete menetlus. Menetluses kirjeldatakse meetodit, mille abil kontrollitakse sõidukile paigaldatud pardadiagnostikasüsteemi toimimist mootori asjaomaste juhtimissüsteemide või heitekontrollisüsteemi heitkoguseid mõjutavate osiste tõrke imiteerimise teel. |
| --- | --- |

1.1.

Käesolevas lisas nähakse ette pardadiagnostikasüsteemi (OBD-süsteemi) VIII tüübi keskkonnamõjukatsete menetlus. Menetluses kirjeldatakse meetodit, mille abil kontrollitakse sõidukile paigaldatud pardadiagnostikasüsteemi toimimist mootori asjaomaste juhtimissüsteemide või heitekontrollisüsteemi heitkoguseid mõjutavate osiste tõrke imiteerimise teel.

| 1.2. | Tootja peab kättesaadavaks tegema defektsed osised või elektriseadmed, mida kasutatakse tõrgete imiteerimisel. Asjakohase I tüübi katsetsükli ajal läbi viidud mõõtmistel ei tohi kõnealuste defektsete osiste või seadmete kasutamisel tekkivad heitkogused ületada määruse (EL) nr 168/2013 VI lisa B osas ette nähtud piirnorme rohkem kui 20 % võrra. |
| --- | --- |

1.2.

Tootja peab kättesaadavaks tegema defektsed osised või elektriseadmed, mida kasutatakse tõrgete imiteerimisel. Asjakohase I tüübi katsetsükli ajal läbi viidud mõõtmistel ei tohi kõnealuste defektsete osiste või seadmete kasutamisel tekkivad heitkogused ületada määruse (EL) nr 168/2013 VI lisa B osas ette nähtud piirnorme rohkem kui 20 % võrra.

| 1.3. | OBD-süsteemile antakse tüübikinnitus, kui defektse osise või seadmega sõiduki katsetamisel rikkeindikaator aktiveerub. OBD-süsteemile antakse tüübikinnitus ka siis, kui rikkeindikaator aktiveerub OBD käivitusväärtustest allpool. |
| --- | --- |

1.3.

OBD-süsteemile antakse tüübikinnitus, kui defektse osise või seadmega sõiduki katsetamisel rikkeindikaator aktiveerub. OBD-süsteemile antakse tüübikinnitus ka siis, kui rikkeindikaator aktiveerub OBD käivitusväärtustest allpool.

2.   OBD esimene ja teine etapp

2.1.   OBD esimene etapp

Käesolevas lisas sätestatud katsemenetlused on kohustuslikud määruse (EL) nr 168/2013 artiklis 19 ja IV lisas osutatud OBD esimese etapi süsteemiga varustatud L-kategooria sõidukitele. See kohustus hõlmab vastavust kõikidele nimetatud lisa sätetele, välja arvatud OBD teist etappi käsitlevad nõuded, millele on viidatud punktis 2.2.

2.2.   OBD teine etapp

| 2.2.1. | L-kategooria sõidukile võib tootja valikul paigaldada OBD teise etapi süsteemi. |
| --- | --- |

2.2.1.

L-kategooria sõidukile võib tootja valikul paigaldada OBD teise etapi süsteemi.

| 2.2.2. | Sel juhul võib tootja kasutada käesoleva lisa katsemenetlusi OBD teise etapi nõuetele vastavuse vabatahtlikuks tõendamiseks. Eelkõige puudutab see tabelis 7-1 loetletud kohaldatavaid punkte.

  Tabel Ap 7-1


  OBD teise etapi funktsioonid ja nendega seotud nõuded käesoleva lisa punktides ja 1. liites







  Valdkond | Punkt(id) |
| --- | --- | --- |
| Katalüüsmuunduri seire | 8.3.1.1, 8.3.2.1 |
| Heitgaasi järeltöötlusüsteemi seire | 8.3.3 |
| Töötakti vahelejättude avastamine | 8.3.1.2 |
| NOx järeltöötlussüsteemi seire | 8.4.3 |
| Hapnikuanduri kulumine. | 8.3.1.3 |
| Tahkete osakeste filter | 8.3.2.2 |
| Tahkete osakeste heite seire | 8.4.4 |

2.2.2.

Sel juhul võib tootja kasutada käesoleva lisa katsemenetlusi OBD teise etapi nõuetele vastavuse vabatahtlikuks tõendamiseks. Eelkõige puudutab see tabelis 7-1 loetletud kohaldatavaid punkte.

Tabel Ap 7-1

OBD teise etapi funktsioonid ja nendega seotud nõuded käesoleva lisa punktides ja 1. liites

Valdkond

Punkt(id)

Katalüüsmuunduri seire

8.3.1.1, 8.3.2.1

Heitgaasi järeltöötlusüsteemi seire

8.3.3

Töötakti vahelejättude avastamine

8.3.1.2

NOx järeltöötlussüsteemi seire

8.4.3

Hapnikuanduri kulumine.

8.3.1.3

Tahkete osakeste filter

8.3.2.2

Tahkete osakeste heite seire

8.4.4

3.   Katsete kirjeldus

3.1.   Katsesõiduk

| 3.1.1. | Pardadiagnostika keskkonnamõjualased kontroll- ja näidiskatsed viiakse läbi nõuetekohaselt hooldatud ja kasutatud katsesõidukil vastavalt määruse (EL) nr 168/2013 artikli 23 lõike 3 põhjal valitud vastupidavuskatse meetodile ning kasutades käesolevas lisas ja II lisas kirjeldatud katsemenetlusi. |
| --- | --- |

3.1.1.

Pardadiagnostika keskkonnamõjualased kontroll- ja näidiskatsed viiakse läbi nõuetekohaselt hooldatud ja kasutatud katsesõidukil vastavalt määruse (EL) nr 168/2013 artikli 23 lõike 3 põhjal valitud vastupidavuskatse meetodile ning kasutades käesolevas lisas ja II lisas kirjeldatud katsemenetlusi.

| 3.1.2. | Määruse (EL) nr 168/2013 artikli 23 lõike 3 punktides a või b ette nähtud vastupidavuskatse menetluse kohaldamisel peavad katsesõidukid olema varustatud vastupidavuskatses või käesoleva lisa tähenduses kasutatud heitkoguseid mõjutavate vanandatud osistega ning OBD-süsteemi diagnostikakatsete tulemused peavad olema lõplikult kontrollitud ja nende kohta peab olema esitatud aruandlus V tüübi vastupidavuskatsetamise kokkuvõttes. |
| --- | --- |

3.1.2.

Määruse (EL) nr 168/2013 artikli 23 lõike 3 punktides a või b ette nähtud vastupidavuskatse menetluse kohaldamisel peavad katsesõidukid olema varustatud vastupidavuskatses või käesoleva lisa tähenduses kasutatud heitkoguseid mõjutavate vanandatud osistega ning OBD-süsteemi diagnostikakatsete tulemused peavad olema lõplikult kontrollitud ja nende kohta peab olema esitatud aruandlus V tüübi vastupidavuskatsetamise kokkuvõttes.

| 3.1.3. | Juhul kui OBD näidiskatseks on vaja mõõta heitkoguseid, tuleb läbi viia VIII tüübi katse V lisas kirjeldatud V tüübi vastupidavuskatsel kasutatud sõidukitega. VIII tüübi katsed peavad olema lõplikult kontrollitud ja nende kohta peab olema esitatud aruanne V tüübi vastupidavuskatsetamise kokkuvõttes. |
| --- | --- |

3.1.3.

Juhul kui OBD näidiskatseks on vaja mõõta heitkoguseid, tuleb läbi viia VIII tüübi katse V lisas kirjeldatud V tüübi vastupidavuskatsel kasutatud sõidukitega. VIII tüübi katsed peavad olema lõplikult kontrollitud ja nende kohta peab olema esitatud aruanne V tüübi vastupidavuskatsetamise kokkuvõttes.

| 3.1.4. | Kui on võimalik kohaldada määruse (EL) nr 168/2013 artikli 23 lõike 3 punktis c osutatud vastupidavusmenetlust, tuleb määruse VII lisa B osas sätestatud halvendustegurit korrutada heitekatse tulemustega. |
| --- | --- |

3.1.4.

Kui on võimalik kohaldada määruse (EL) nr 168/2013 artikli 23 lõike 3 punktis c osutatud vastupidavusmenetlust, tuleb määruse VII lisa B osas sätestatud halvendustegurit korrutada heitekatse tulemustega.

3.2.   OBD-süsteem peab näitama heitkogustega seotud osise või süsteemi riket, kui nimetatud rike põhjustab määruse (EL) nr 168/2013 VI lisa B osas esitatud OBD piirnormide ületamist või jõuseadme riket, mis tingib ülemineku töörežiimile, mis võrreldes tavalise töörežiimiga vähendab oluliselt mootori pöördemomenti.

3.3.   Võrdluseks tuleb määruse (EL) nr 168/2013 artikli 32 lõikes 1 osutatud katsearuandes esitada I tüübi katse andmed, sealhulgas andmed šassiidünamomeetri seadistuste ja heitekatse laboris läbiviidud tsükli kohta.

3.4.   Kooskõlas määruse (EL) nr 168/2013 II lisa C osa punktis 11 nimetatud nõuetega tuleb esitada elektroonilise kontrollploki rikete loend, mis sisaldab:

| 3.4.1. | kõiki rikkeid, mille puhul määruse (EL) nr 168/2013 VI lisa B osas sätestatud heitkoguste piirnorme ületatakse nii automaatsel kui ka mitteautomaatsel sõidurežiimil. Laboris läbiviidava heitekatse tulemused tehakse teatavaks määruse (EL) nr 168/2013 artikli 27 lõikes 4 viidatud teatise näidisvormi lisalahtrites; |
| --- | --- |

3.4.1.

kõiki rikkeid, mille puhul määruse (EL) nr 168/2013 VI lisa B osas sätestatud heitkoguste piirnorme ületatakse nii automaatsel kui ka mitteautomaatsel sõidurežiimil. Laboris läbiviidava heitekatse tulemused tehakse teatavaks määruse (EL) nr 168/2013 artikli 27 lõikes 4 viidatud teatise näidisvormi lisalahtrites;

| 3.4.2. | heiteid mõjutavate rikete imiteerimisel kasutatavate meetodite lühikirjeldustele on viidatud punktides 1.1, 8.3.1.1 ja 8.3.1.3. |
| --- | --- |

3.4.2.

heiteid mõjutavate rikete imiteerimisel kasutatavate meetodite lühikirjeldustele on viidatud punktides 1.1, 8.3.1.1 ja 8.3.1.3.

4.   Pardadiagnostikasüsteemi keskkonnamõjukatse menetlus

| 4.1. | OBD-süsteemi katsetamine koosneb järgmistest etappidest:






  4.1.1. | rikke imiteerimine mootori juhtimissüsteemi või heitekontrollisüsteemi kuuluvas osas; |
| --- | --- | --- |

4.1.

OBD-süsteemi katsetamine koosneb järgmistest etappidest:

4.1.1.

rikke imiteerimine mootori juhtimissüsteemi või heitekontrollisüsteemi kuuluvas osas;

| 4.1.2. | sõiduki eelkonditsioneerimine (lisaks II lisa punktis 5.2.4 määratletud eelkonditsioneerimisele) imiteeritud rikkega, mis põhjustab määruse (EL) nr 168/2013 VI lisa B osas sätestatud OBD piirnormide ületamist; |
| --- | --- |

4.1.2.

sõiduki eelkonditsioneerimine (lisaks II lisa punktis 5.2.4 määratletud eelkonditsioneerimisele) imiteeritud rikkega, mis põhjustab määruse (EL) nr 168/2013 VI lisa B osas sätestatud OBD piirnormide ületamist;

| 4.1.3. | imiteeritud rikkega sõidukiga kohaldatava I tüübi katsetsükli läbimine ja sõiduki heitkoguste mõõtmine järgmisel viisil:






  4.1.3.1. | väliselt laetavate sõidukite puhul viiakse saasteainete heitkoguste mõõtmised läbi I tüübi katse tingimusele B vastavates tingimustes (punktid 3.3 ja 4.3); |
| --- | --- | --- |

4.1.3.

imiteeritud rikkega sõidukiga kohaldatava I tüübi katsetsükli läbimine ja sõiduki heitkoguste mõõtmine järgmisel viisil:

4.1.3.1.

väliselt laetavate sõidukite puhul viiakse saasteainete heitkoguste mõõtmised läbi I tüübi katse tingimusele B vastavates tingimustes (punktid 3.3 ja 4.3);

| 4.1.3.2. | väliselt mittelaetavate sõidukite saasteainete heitkoguste mõõtmine viiakse läbi I tüübi katse tingimustele vastavates tingimustes; |
| --- | --- |

4.1.3.2.

väliselt mittelaetavate sõidukite saasteainete heitkoguste mõõtmine viiakse läbi I tüübi katse tingimustele vastavates tingimustes;

| 4.1.4. | otsustamine, kas OBD-süsteem reageerib imiteeritud rikkele ning näitab sõiduki juhile rikke esinemist asjakohasel viisil. |
| --- | --- |

4.1.4.

otsustamine, kas OBD-süsteem reageerib imiteeritud rikkele ning näitab sõiduki juhile rikke esinemist asjakohasel viisil.

| 4.2. | Alternatiivina võib tootja taotlusel elektrooniliselt imiteerida ühe või mitme osise riket vastavalt punktis 8 esitatud nõuete. |
| --- | --- |

4.2.

Alternatiivina võib tootja taotlusel elektrooniliselt imiteerida ühe või mitme osise riket vastavalt punktis 8 esitatud nõuete.

| 4.3. | Tootjad võivad taotleda süsteemi seire korraldamist väljaspool I tüübi katset, kui kinnitusasutusele tõendatakse, et I tüübi katsetsükli seiretingimused oleksid kitsendavad sõiduki kasutuseloleku ajal. |
| --- | --- |

4.3.

Tootjad võivad taotleda süsteemi seire korraldamist väljaspool I tüübi katset, kui kinnitusasutusele tõendatakse, et I tüübi katsetsükli seiretingimused oleksid kitsendavad sõiduki kasutuseloleku ajal.

| 4.4. | Kõigi näidiskatsete puhul peab rikkeindikaator (MI) olema aktiveeritud enne katsetsükli lõppu. |
| --- | --- |

4.4.

Kõigi näidiskatsete puhul peab rikkeindikaator (MI) olema aktiveeritud enne katsetsükli lõppu.

5.   Katsesõiduk ja -kütus

5.1.   Katsesõiduk

Katsesõiduk peab vastama II lisa punktis 2 ette nähtud nõuetele.

5.2.   Tootja peab reguleerima süsteemi või osise, mille rikke avastamist soovitakse tõendada, kriteeriumi piirväärtusele või sellest kaugemale enne seda, kui sõiduk läbib L-kategooria sõiduki klassifikatsioonile sobiva heitekatse tsükli. Diagnostikasüsteemi nõuetekohase talitluse kindlakstegemiseks tuleb L-kategooria sõidukiga seejärel läbida asjakohane I tüübi katse vastavalt tema II lisa punktis 4.3 sätestatud klassifikatsioonile.

5.3.   Katsekütus

Katsetamiseks kasutatakse II lisa 2. liites kirjeldatud sobivat etalonkütust. Ühe- või kahekütuseliste gaasisõidukite puhul võib kinnitusasutus valida kütuse tüübi II lisa 2. liites kirjeldatud etalonkütuste hulgast vastavalt katsetatavale vealiigile. Valitud kütusetüüp peab kõigi katseetappide ajal jääma muutumatuks. Kui alternatiivkütusega sõidukite kütusena kasutatakse veeldatud naftagaasi või maagaasi/biometaani, võib mootori käivitada bensiiniga ning lülitada veeldatud naftagaasile või maagaasile/biometaanile (automaatselt, mitte juhi poolt) pärast eelnevalt kindlaks määratud ajavahemikku.

6.   Katsetemperatuur ja -rõhk

| 6.1. | Katsetemperatuur ja -rõhk peavad vastama II lisas kirjeldatud I tüübi katse nõuetele. |
| --- | --- |

6.1.

Katsetemperatuur ja -rõhk peavad vastama II lisas kirjeldatud I tüübi katse nõuetele.

7.   Katseseadmed

7.1.   Šassiidünamomeeter

Šassiidünamomeeter peab vastama II lisas ettenähtud nõuetele.

8.   OBD keskkonnamõjualase kontrollkatse menetlus

8.1.   Töötsükkel šassiidünamomeetril peab vastama II lisas ette nähtud nõuetele.

8.2.   Sõiduki eelkonditsioneerimine

| 8.2.1. | Olenevalt mootoritüübist ning pärast punktis 8.3 nimetatud vealiikidest ühe liigi rakendamist tuleb sõiduk eelkonditsioneerida vähemalt kahe asjakohase I tüübi katse järjestikuse läbisõiduga. Diiselmootoriga sõidukite puhul on lubatud täiendav eelkonditsioneerimine kahe asjakohase I tüübi katsetsükli abil. |
| --- | --- |

8.2.1.

Olenevalt mootoritüübist ning pärast punktis 8.3 nimetatud vealiikidest ühe liigi rakendamist tuleb sõiduk eelkonditsioneerida vähemalt kahe asjakohase I tüübi katse järjestikuse läbisõiduga. Diiselmootoriga sõidukite puhul on lubatud täiendav eelkonditsioneerimine kahe asjakohase I tüübi katsetsükli abil.

| 8.2.2. | Tootja taotluse korral võib kasutada alternatiivseid eelkonditsioneerimise viise. |
| --- | --- |

8.2.2.

Tootja taotluse korral võib kasutada alternatiivseid eelkonditsioneerimise viise.

8.3.   Katsetatavad vealiigid

| 8.3.1. | Ottomootoriga sõidukid:






  8.3.1.1. | katalüsaatori asendamine kulunud või defektse katalüsaatoriga või sellise vea elektrooniline imiteerimine; |
| --- | --- | --- |

8.3.1.

Ottomootoriga sõidukid:

8.3.1.1.

katalüsaatori asendamine kulunud või defektse katalüsaatoriga või sellise vea elektrooniline imiteerimine;

| 8.3.1.2. | mootori töötakti vahelejätu tingimused vastavalt määruse (EL) nr 168/2013 II lisa C osa punktis 11 esitatud töötaktide vahelejätu seire tingimustele; |
| --- | --- |

8.3.1.2.

mootori töötakti vahelejätu tingimused vastavalt määruse (EL) nr 168/2013 II lisa C osa punktis 11 esitatud töötaktide vahelejätu seire tingimustele;

| 8.3.1.3. | hapnikuanduri asendamine kulunud või defektse hapnikuanduriga või sellise vea elektrooniline imiteerimine; |
| --- | --- |

8.3.1.3.

hapnikuanduri asendamine kulunud või defektse hapnikuanduriga või sellise vea elektrooniline imiteerimine;

| 8.3.1.4. | mis tahes muu jõuseadme/mootori juhtseadise jõuülekande heidet mõjutava osise elektriühenduse katkestamine (kui see on aktiveeritud valitud kütuseliigile); |
| --- | --- |

8.3.1.4.

mis tahes muu jõuseadme/mootori juhtseadise jõuülekande heidet mõjutava osise elektriühenduse katkestamine (kui see on aktiveeritud valitud kütuseliigile);

| 8.3.1.5. | kütuseaurude eemaldamist juhtiva elektroonilise seadme elektriühenduse katkestamine (kui sõiduk on selle seadmega varustatud ja kui see on aktiveeritud valitud kütuseliigile). Selle vealiigi puhul ei ole vaja teha I tüübi katseid. |
| --- | --- |

8.3.1.5.

kütuseaurude eemaldamist juhtiva elektroonilise seadme elektriühenduse katkestamine (kui sõiduk on selle seadmega varustatud ja kui see on aktiveeritud valitud kütuseliigile). Selle vealiigi puhul ei ole vaja teha I tüübi katseid.

| 8.3.2. | Diiselmootoriga sõidukid:






  8.3.2.1. | katalüsaatori asendamine (kui see on sõidukile paigaldatud) kulunud või defektse katalüsaatoriga või sellise vea elektrooniline imiteerimine; |
| --- | --- | --- |

8.3.2.

Diiselmootoriga sõidukid:

8.3.2.1.

katalüsaatori asendamine (kui see on sõidukile paigaldatud) kulunud või defektse katalüsaatoriga või sellise vea elektrooniline imiteerimine;

| 8.3.2.2. | tahkete osakeste püüduri (kui see on sõidukile paigaldatud) täielik eemaldamine või defektne püüdurikoost, kui andurid moodustavad püüduri lahutamatu osa; |
| --- | --- |

8.3.2.2.

tahkete osakeste püüduri (kui see on sõidukile paigaldatud) täielik eemaldamine või defektne püüdurikoost, kui andurid moodustavad püüduri lahutamatu osa;

| 8.3.2.3. | sissepritsesüsteemi elektroonilise kütusedoseerimis- ja ajastusseadme elektriühenduste katkestamine; |
| --- | --- |

8.3.2.3.

sissepritsesüsteemi elektroonilise kütusedoseerimis- ja ajastusseadme elektriühenduste katkestamine;

| 8.3.2.4. | mis tahes muu jõuseadme, mootori või ülekandeseadme juhtseadise heidet või kasutusohutust mõjutava osise elektriühenduse katkestamine; |
| --- | --- |

8.3.2.4.

mis tahes muu jõuseadme, mootori või ülekandeseadme juhtseadise heidet või kasutusohutust mõjutava osise elektriühenduse katkestamine;

| 8.3.2.5. | tootja peab punktides 8.3.2.3 ja 8.3.2.4 ette nähtud nõuete täitmiseks ja kinnitusasutuse nõusolekul võtma vajalikud meetmed tõendamaks, et OBD-süsteem edastab veateate elektriühenduste katkemise korral. |
| --- | --- |

8.3.2.5.

tootja peab punktides 8.3.2.3 ja 8.3.2.4 ette nähtud nõuete täitmiseks ja kinnitusasutuse nõusolekul võtma vajalikud meetmed tõendamaks, et OBD-süsteem edastab veateate elektriühenduste katkemise korral.

| 8.3.3. | Tootja peab tõendama, et OBD-süsteem suudab tüübikinnituskatse käigus tuvastada heitgaasi järeltöötlussüsteemi gaasivoo ja jahutuse rikkeid. |
| --- | --- |

8.3.3.

Tootja peab tõendama, et OBD-süsteem suudab tüübikinnituskatse käigus tuvastada heitgaasi järeltöötlussüsteemi gaasivoo ja jahutuse rikkeid.

| 8.3.4. | Jõuseadme/mootori kontrollsüsteem peab avastama ja märku andma igast jõuseadme talitlushäirest, mis tingib ülemineku töörežiimile, mis võrreldes tavalise töörežiimiga vähendab oluliselt mootori pöördemomenti (s.t 10 % või enam tavalisel töörežiimil). |
| --- | --- |

8.3.4.

Jõuseadme/mootori kontrollsüsteem peab avastama ja märku andma igast jõuseadme talitlushäirest, mis tingib ülemineku töörežiimile, mis võrreldes tavalise töörežiimiga vähendab oluliselt mootori pöördemomenti (s.t 10 % või enam tavalisel töörežiimil).

8.4.   OBD-süsteemi keskkonnamõjualased kontrollkatsed

| 8.4.1. | Ottomootoriga sõidukid






  8.4.1.1. | Pärast eelkonditsioneerimist vastavalt punktile 8.2 läbitakse katsesõidukil asjakohane I tüübi katse.
  Rikkeindikaator peab aktiveeruma enne selle katse lõppu iga punktides 8.4.1.2–8.4.1.6 esitatud tingimuse puhul. Kinnitusasutus võib kõnealused tingimused asendada muude tingimustega punktis 8.4.1.6 ette nähtud korras. Tüübikinnituse jaoks imiteeritud vigade koguarv ei tohi siiski olla üle nelja.
  Kahekütuselise gaasisõiduki katsetamisel tuleb kasutada mõlemat kütust maksimaalselt nelja imiteeritud tõrke jooksul; tõrgete arvu otsustab kinnitusasutus. |
| --- | --- | --- |

8.4.1.

Ottomootoriga sõidukid

8.4.1.1.

Pärast eelkonditsioneerimist vastavalt punktile 8.2 läbitakse katsesõidukil asjakohane I tüübi katse.

Rikkeindikaator peab aktiveeruma enne selle katse lõppu iga punktides 8.4.1.2–8.4.1.6 esitatud tingimuse puhul. Kinnitusasutus võib kõnealused tingimused asendada muude tingimustega punktis 8.4.1.6 ette nähtud korras. Tüübikinnituse jaoks imiteeritud vigade koguarv ei tohi siiski olla üle nelja.

Kahekütuselise gaasisõiduki katsetamisel tuleb kasutada mõlemat kütust maksimaalselt nelja imiteeritud tõrke jooksul; tõrgete arvu otsustab kinnitusasutus.

| 8.4.1.2. | Katalüsaatori asendamine kulunud või defektse katalüsaatoriga või kulunud või defektse katalüsaatori elektrooniline imiteerimine, mille tõttu ületatakse määruse (EL) nr 168/2013 VI lisa B osas ette nähtud pardadiagnostika (OBD) piirväärtused üldsüsivesinike (THC) või (kohaldatavuse korral) metaanist erinevate süsivesinike (NMHC) puhul. |
| --- | --- |

8.4.1.2.

Katalüsaatori asendamine kulunud või defektse katalüsaatoriga või kulunud või defektse katalüsaatori elektrooniline imiteerimine, mille tõttu ületatakse määruse (EL) nr 168/2013 VI lisa B osas ette nähtud pardadiagnostika (OBD) piirväärtused üldsüsivesinike (THC) või (kohaldatavuse korral) metaanist erinevate süsivesinike (NMHC) puhul.

| 8.4.1.3. | Kunstlikult esilekutsutud mootori töötakti vahelejätt, mis vastab määruse (EL) nr 168/2013 II lisa C osa punktis 11 esitatud töötaktide vahelejätu seire tingimustele, mille tõttu tekivad määruse (EL) nr 168/2013 VI lisa B osas esitatud OBD piirväärtustest suuremad heitkogused. |
| --- | --- |

8.4.1.3.

Kunstlikult esilekutsutud mootori töötakti vahelejätt, mis vastab määruse (EL) nr 168/2013 II lisa C osa punktis 11 esitatud töötaktide vahelejätu seire tingimustele, mille tõttu tekivad määruse (EL) nr 168/2013 VI lisa B osas esitatud OBD piirväärtustest suuremad heitkogused.

| 8.4.1.4. | Hapnikuanduri asendamine kulunud või defektse hapnikuanduriga või kulunud või defektse hapnikuanduri elektrooniline imiteerimine, mille tõttu heite tase ületab mõne määruse (EL) nr 168/2013 VI lisa B osas esitatud piirnormi. |
| --- | --- |

8.4.1.4.

Hapnikuanduri asendamine kulunud või defektse hapnikuanduriga või kulunud või defektse hapnikuanduri elektrooniline imiteerimine, mille tõttu heite tase ületab mõne määruse (EL) nr 168/2013 VI lisa B osas esitatud piirnormi.

| 8.4.1.5. | Kütuseaurude eemaldamist juhtiva elektroonilise seadme elektriühenduse katkestamine (kui sõiduk on selle seadmega varustatud ja kui see on aktiveeritud valitud kütuseliigile). |
| --- | --- |

8.4.1.5.

Kütuseaurude eemaldamist juhtiva elektroonilise seadme elektriühenduse katkestamine (kui sõiduk on selle seadmega varustatud ja kui see on aktiveeritud valitud kütuseliigile).

| 8.4.1.6. | Mis tahes muu jõuseadme/mootori/ülekandeseadme juhtseadise jõuseadmega seotud heidet mõjutava osise elektriühenduse katkestamine, mille tõttu heite tase ületab mõne määruse (EL) nr 168/2013 VI lisa B osas sätestatud pardadiagnostika (OBD) piirväärtuse või tingib ülemineku töörežiimile, mis võrreldes tavalise töörežiimiga vähendab oluliselt mootori pöördemomenti. |
| --- | --- |

8.4.1.6.

Mis tahes muu jõuseadme/mootori/ülekandeseadme juhtseadise jõuseadmega seotud heidet mõjutava osise elektriühenduse katkestamine, mille tõttu heite tase ületab mõne määruse (EL) nr 168/2013 VI lisa B osas sätestatud pardadiagnostika (OBD) piirväärtuse või tingib ülemineku töörežiimile, mis võrreldes tavalise töörežiimiga vähendab oluliselt mootori pöördemomenti.

| 8.4.2. | Diiselmootoriga sõidukid






  8.4.2.1. | Pärast eelkonditsioneerimist vastavalt punktile 8.2 läbitakse katsesõidukil asjakohane I tüübi katse.
  Rikkeindikaator peab aktiveeruma enne selle katse lõppu iga punktides 8.4.2.2–8.4.2.5 esitatud tingimuse puhul. Kinnitusasutus võib kõnealused tingimused asendada muude tingimustega punktis 8.4.2.5 ette nähtud korras. Tüübikinnituse jaoks imiteeritud vigade koguarv ei tohi siiski olla üle nelja. |
| --- | --- | --- |

8.4.2.

Diiselmootoriga sõidukid

8.4.2.1.

Pärast eelkonditsioneerimist vastavalt punktile 8.2 läbitakse katsesõidukil asjakohane I tüübi katse.

Rikkeindikaator peab aktiveeruma enne selle katse lõppu iga punktides 8.4.2.2–8.4.2.5 esitatud tingimuse puhul. Kinnitusasutus võib kõnealused tingimused asendada muude tingimustega punktis 8.4.2.5 ette nähtud korras. Tüübikinnituse jaoks imiteeritud vigade koguarv ei tohi siiski olla üle nelja.

| 8.4.2.2. | Katalüsaatori asendamine kulunud või defektse katalüsaatoriga või kulunud või defektse katalüsaatori elektrooniline imiteerimine, mille tõttu ületatakse mõni määruse (EL) nr 168/2013 VI lisa osa B osas ette nähtud pardadiagnostika (OBD) piirväärtus. |
| --- | --- |

8.4.2.2.

Katalüsaatori asendamine kulunud või defektse katalüsaatoriga või kulunud või defektse katalüsaatori elektrooniline imiteerimine, mille tõttu ületatakse mõni määruse (EL) nr 168/2013 VI lisa osa B osas ette nähtud pardadiagnostika (OBD) piirväärtus.

| 8.4.2.3. | Tahkete osakeste filtri (kui see on sõidukile paigaldatud) täielik eemaldamine või selle asendamine defektse tahkete osakeste filtriga, mis vastab punktis 8.4.2.2 sätestatud tingimustele ning mille tõttu mõni määruse (EL) nr 168/2013 VI lisa B osas ette nähtud pardadiagnostika (OBD) piirväärtus ületatakse. |
| --- | --- |

8.4.2.3.

Tahkete osakeste filtri (kui see on sõidukile paigaldatud) täielik eemaldamine või selle asendamine defektse tahkete osakeste filtriga, mis vastab punktis 8.4.2.2 sätestatud tingimustele ning mille tõttu mõni määruse (EL) nr 168/2013 VI lisa B osas ette nähtud pardadiagnostika (OBD) piirväärtus ületatakse.

| 8.4.2.4. | Punkti 8.3.2.5 kohane sissepritsesüsteemi elektroonilise kütusedoseerimis- ja ajastusseadme elektriühenduste katkestamine, mille tõttu tekib mõni määruse (EL) nr 168/2013 VI lisa B osas esitatud OBD piirväärtusi ületav heitkogus. |
| --- | --- |

8.4.2.4.

Punkti 8.3.2.5 kohane sissepritsesüsteemi elektroonilise kütusedoseerimis- ja ajastusseadme elektriühenduste katkestamine, mille tõttu tekib mõni määruse (EL) nr 168/2013 VI lisa B osas esitatud OBD piirväärtusi ületav heitkogus.

| 8.4.2.5. | Punkti 8.3.2.5 kohane mis tahes muu jõuseadme/mootori/ülekandeseadme juhtseadisega ühendatud jõuseadme osise elektriühenduse katkestamine, mille tõttu heite tase ületab mõne määruse (EL) nr 168/2013 VI lisa B osas sätestatud pardadiagnostika (OBD) piirväärtuse või tingib ülemineku töörežiimile, mis võrreldes tavalise töörežiimiga vähendab oluliselt mootori pöördemomenti. |
| --- | --- |

8.4.2.5.

Punkti 8.3.2.5 kohane mis tahes muu jõuseadme/mootori/ülekandeseadme juhtseadisega ühendatud jõuseadme osise elektriühenduse katkestamine, mille tõttu heite tase ületab mõne määruse (EL) nr 168/2013 VI lisa B osas sätestatud pardadiagnostika (OBD) piirväärtuse või tingib ülemineku töörežiimile, mis võrreldes tavalise töörežiimiga vähendab oluliselt mootori pöördemomenti.

| 8.4.3. | NOx järeltöötlussüsteemi (kui see on paigaldatud) asendamine kulunud või defektse süsteemiga või sellise vea elektrooniline imiteerimine. |
| --- | --- |

8.4.3.

NOx järeltöötlussüsteemi (kui see on paigaldatud) asendamine kulunud või defektse süsteemiga või sellise vea elektrooniline imiteerimine.

| 8.4.4. | Tahkete osakeste seiresüsteemi (kui see on paigaldatud) asendamine kulunud või defektse süsteemiga või sellise vea elektrooniline imiteerimine. |
| --- | --- |

8.4.4.

Tahkete osakeste seiresüsteemi (kui see on paigaldatud) asendamine kulunud või defektse süsteemiga või sellise vea elektrooniline imiteerimine.

IX LISA

IX katsetüübi nõuded: müratase

| Liite nr | Liite pealkiri | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| 1 | Lle-kategooria mootoriga jalgrataste ja kaherattaliste mopeedide mürataseme katsetele esitatavad nõuded | 314 |
| 2 | L3e- ja L4e-kategooria mootorrataste mürataseme katsetele esitatavad nõuded | 327 |
| 3 | L2e-, L5e, L6e- ja L7e-kategooria kolmerattaliste mopeedide, kolme- ja neljarattaliste mootorsõidukite mürataseme katsetele esitatavad nõuded | 342 |
| 4 | Katserajale esitatavad tehnilised nõuded | 357 |

Liite nr

Liite pealkiri

Lehekülg

1

Lle-kategooria mootoriga jalgrataste ja kaherattaliste mopeedide mürataseme katsetele esitatavad nõuded

314

2

L3e- ja L4e-kategooria mootorrataste mürataseme katsetele esitatavad nõuded

327

3

L2e-, L5e, L6e- ja L7e-kategooria kolmerattaliste mopeedide, kolme- ja neljarattaliste mootorsõidukite mürataseme katsetele esitatavad nõuded

342

4

Katserajale esitatavad tehnilised nõuded

357

1.   Sissejuhatus

Käesolevas lisas kirjeldatakse IX tüübi katsemenetlust, millele on viidatud määruse (EL) nr 168/2013 V lisa A osas. Käesoleva lisa erisätetes käsitletakse L-kategooria sõidukite lubatava mürataseme katsetamise menetlusi.

2.   Katsemenetlus, mõõtmised ja tulemused

| 2.1. | Müra vähendamise süsteemi vastupidavusnõuded tuleb lugeda täidetuks, kui sõiduk vastab käesoleva lisa katsesõiduki konditsioneerimist käsitlevatele nõuetele. Lisaks tuleb absorbeerivaid kiudmaterjale sisaldavate summutitega varustatud sõidukite puhul müra vähendamise süsteemi vastupidavuse tõendamiseks läbi viia käesolevas lisas sätestatud asjakohane katsemenetlus. |
| --- | --- |

2.1.

Müra vähendamise süsteemi vastupidavusnõuded tuleb lugeda täidetuks, kui sõiduk vastab käesoleva lisa katsesõiduki konditsioneerimist käsitlevatele nõuetele. Lisaks tuleb absorbeerivaid kiudmaterjale sisaldavate summutitega varustatud sõidukite puhul müra vähendamise süsteemi vastupidavuse tõendamiseks läbi viia käesolevas lisas sätestatud asjakohane katsemenetlus.

| 2.2. | Kui EL on ühinenud: | ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjaga nr 9: Ühtsed sätted, mis käsitlevad kolme- või neljarattaliste sõidukite tüübikinnitust seoses müraga; |
| --- | --- | --- |

2.2.

Kui EL on ühinenud:

ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjaga nr 9: Ühtsed sätted, mis käsitlevad kolme- või neljarattaliste sõidukite tüübikinnitust seoses müraga;

| | ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjaga nr 41 (1): Ühtsed sätted, mis käsitlevad mootorrataste tüübikinnitust seoses müraga; |
| --- | --- |

ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjaga nr 41 (1): Ühtsed sätted, mis käsitlevad mootorrataste tüübikinnitust seoses müraga;

| | ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjaga nr 63: Ühtsed sätted, mis käsitlevad mopeedide tüübikinnitust seoses müraga; |
| --- | --- |

ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjaga nr 63: Ühtsed sätted, mis käsitlevad mopeedide tüübikinnitust seoses müraga;

| | ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjaga nr 92: Ühtsed sätted, mis käsitlevad mootorrataste, mopeedide ja kolmerattaliste sõidukite tüübikinnitust seoses asenduseks kasutatava mitteoriginaalse väljalaskesüsteemiga (RESS); |
| --- | --- |

ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjaga nr 92: Ühtsed sätted, mis käsitlevad mootorrataste, mopeedide ja kolmerattaliste sõidukite tüübikinnitust seoses asenduseks kasutatava mitteoriginaalse väljalaskesüsteemiga (RESS);

siis käesoleva lisa vastavad sätted aeguvad ning allpool loetletud kohaldatavate alamkategooriate sõidukid peavad vastama asjakohasele ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjale, sh ka müra piirnormide osas:

Tabel 8-1

L-kategooria sõidukite alamkategooriad ja kohaldatavad ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjad, kus käsitletakse müraga seotud nõudeid

| Sõiduki (alam)kategooria | Kategooria nimi | Kohaldatav katsemenetlus |
| --- | --- | --- |
| L1e-A | Mootoriga jalgratas | ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskiri nr 63 |
| L1e-B | Kaherattaline mopeed
  vmax ≤ 25 km/h |
| Kaherattaline mopeed
  vmax ≤ 45 km/h |
| L2e | Kolmerattaline mopeed | ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskiri nr 9 |
| L3e | Kaherattaline mootorratas
  Mootori töömaht ≤ 80 cm3 | ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskiri nr 41 |
| Kaherattaline mootorratas
  80 cm3 <
  Mootori töömaht ≤
  175 cm3 |
| Kaherattaline mootorratas
  Mootori töömaht
  > 175 cm3 |
| L4e | Kaherattaline külghaagisega mootorratas |
| L5e-A | Kolmerattaline mootorsõiduk | ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskiri nr 9 |
| L5e-B | Kolmerattaline kommertssõiduk |
| L6e-A | Kerge neliratas | ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskiri nr 63 |
| L6e-B | Kerge miniauto | ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskiri nr 9 |
| L7e-A | Teeliikluse neliratas |
| L7e-B | Maastikusõiduk |
| L7e-C | Raske miniauto |

Sõiduki (alam)kategooria

Kategooria nimi

Kohaldatav katsemenetlus

L1e-A

Mootoriga jalgratas

ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskiri nr 63

L1e-B

Kaherattaline mopeed

vmax ≤ 25 km/h

Kaherattaline mopeed

vmax ≤ 45 km/h

L2e

Kolmerattaline mopeed

ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskiri nr 9

L3e

Kaherattaline mootorratas

Mootori töömaht ≤ 80 cm3

ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskiri nr 41

Kaherattaline mootorratas

80 cm3 <

Mootori töömaht ≤

175 cm3

Kaherattaline mootorratas

Mootori töömaht

> 175 cm3

L4e

Kaherattaline külghaagisega mootorratas

L5e-A

Kolmerattaline mootorsõiduk

ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskiri nr 9

L5e-B

Kolmerattaline kommertssõiduk

L6e-A

Kerge neliratas

ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskiri nr 63

L6e-B

Kerge miniauto

ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskiri nr 9

L7e-A

Teeliikluse neliratas

L7e-B

Maastikusõiduk

L7e-C

Raske miniauto

3.   Katsesõiduk

| 3.1. | VIII tüübi mürakatsetes kasutatavad sõidukid, eriti müra vähendamise süsteem ja selle osised peavad olema representatiivsed seeriatootmises oleva turuletoodud sõidukitüübi keskkonnamõjuga seoses. Katsesõiduk peab olema nõuetekohaselt hooldatud ja kasutatud. |
| --- | --- |

3.1.

VIII tüübi mürakatsetes kasutatavad sõidukid, eriti müra vähendamise süsteem ja selle osised peavad olema representatiivsed seeriatootmises oleva turuletoodud sõidukitüübi keskkonnamõjuga seoses. Katsesõiduk peab olema nõuetekohaselt hooldatud ja kasutatud.

| 3.2. | Suruõhumootoriga sõidukitel mõõdetakse müra suruõhu kõrgeimal nominaalsel ladustamisrõhul + 0 / – 15 %. |
| --- | --- |

3.2.

Suruõhumootoriga sõidukitel mõõdetakse müra suruõhu kõrgeimal nominaalsel ladustamisrõhul + 0 / – 15 %.

---

(1)  ELT L 317, 14.11.2012, lk 1.

1. liide

L1e-kategooria mootoriga jalgrataste ja kaherattaliste mopeedide mürataseme katsetele esitatavad nõuded

| 1. | Mõisted |
| --- | --- |

1.

Käesoleva liite tähenduses:

1.1.   „mootoriga jalgratta või kaherattalise mopeedi tüüp mürataseme ja väljalaskesüsteemi suhtes”– L-kategooria sõidukid, mis ei erine üksteisest järgmiste oluliste tunnuste poolest:

1.2.   „väljalaskesüsteem” või „summuti”– osiste täielik komplekt, mis on vajalik mopeedi mootori ja väljalaskesüsteemi tekitatud müra piiramiseks;

1.2.1.   „originaalne väljalaskesüsteem või summuti”– seda tüüpi väljalaskesüsteem või summuti, mis on sõidukile paigaldatud keskkonnamõjuga seotud tüübikinnituse andmise või laiendamise ajal. Tegemist võib olla kas esialgselt paigaldatud väljalaskesüsteemi või summutiga või asendussüsteemi või -summutiga;

1.2.2.   „mitteoriginaalne väljalaskesüsteem või summuti”– seda tüüpi väljalaskesüsteem või summuti, mis ei ole sõidukile paigaldatud keskkonnamõjuga seotud tüübikinnituse andmise või laiendamise ajal. Niisugust väljalaskesüsteemi või summutit tohib kasutada ainult asendussüsteemi või -summutina.

1.3.   „erinevat tüüpi väljalaskesüsteemid”– süsteemid, mis on mõne järgmise tunnuse poolest põhimõtteliselt erinevad:

1.4.   „väljalaske- või summutisüsteemi osis”– üksikosis, mis koos teiste osistega moodustab väljalaskesüsteemi (näiteks väljalasketorustik, tegelik summuti) ja õhu sisselaskesüsteemi (õhufilter), kui see on olemas.

Kui mootor tuleb suurimatele lubatud müratasemetele vastamiseks varustada õhu sisselaskesüsteemiga (õhufiltri või sisselaskemüra summutiga), käsitatakse filtrit või summutit väljalaskesüsteemiga võrdse tähtsusega osistena.

2.   Kaherattalise mopeedi tüübi mürataset ja originaalset väljalaskesüsteemi eraldi seadmestikuna käsitlev osise tüübikinnitus

2.1.   Liikuva kaherattalise mopeedi tekitatud müra (mõõtmistingimused ja sõiduki katsetamine osise tüübikinnituse saamiseks)

2.1.1.   Müra piirnormid: Vaata määruse (EL) nr 168/2013 VI lisa D osa.

2.1.2.   Mõõtevahendid

2.1.2.1.   Akustilised mõõtmised

Mürataseme mõõtmiseks tuleb kasutada täppis-müratasememõõturit, mille tüüpi on kirjeldatud Rahvusvahelise Elektrotehnikakomisjoni (IEC) väljaande nr 179 „Täppis-müratasememõõturid” teises trükis. Mõõtmistel tuleb kasutada karakteristikut „kiire” ja „A”-kaalumist, mida on nimetatud väljaandes samuti kirjeldatud.

Iga katseseeria alguses ja lõpus tuleb müratasememõõtur valmistaja juhendi kohaselt kalibreerida, kasutades asjakohast heliallikat (nt pistofoni tüüpi heliallikat).

2.1.2.2.   Kiiruste mõõtmised

Mootori pöörlemiskiirus ja mopeedi kiirus katserajal tuleb määrata täpsusega ± 3 %.

2.1.3.   Mõõtmistingimused

2.1.3.1.   Mopeedi seisukord

Mopeedijuhi ja mopeedil kasutatud katseseadmete kogukaal ei tohi ületada 90 kg ega olla väiksem kui 70 kg. Vajadusel tuleb mopeedile paigaldada lisaraskus nii, et kogukaal oleks vähemalt 70 kg.

Mõõtmistel peab mopeed olema sõidukorras (varustatud jahutusvedeliku, õlide, kütuse, tööriistade ja tagavararattaga) ning sellel peab istuma mopeedijuht.

Enne mõõtmisi tuleb mopeed viia normaalsele töötemperatuurile.

Kui mopeed on varustatud automaatse käitusmehhanismiga ventilaatoritega, ei tohi nimetatud süsteemi müra mõõtmise ajal reguleerida. Mopeedidel, millel on rohkem kui üks veoratas, võib kasutada ainult tavaliseks maanteesõiduks ette nähtud ajamit. Kui mopeed on varustatud külghaagisega, tuleb see katse ajaks eemaldada.

2.1.3.2.   Katseplats

Katseplatsil peab olema keskne kiirendusala, mida ümbritseb praktiliselt tasane katsepiirkond. Kiirendusala peab olema tasane; selle pind peab olema kuiv ja niisugune, et sõidumüra oleks väike.

Katseplatsil ei tohi vaba helivälja muutumine mikrofoni ja kiirendusala keskele paigutatud heliallika vahel ületada 1 dB. Nimetatud tingimus loetakse täidetuks juhul, kui kiirendusala keskpunkti ümber ei ole 50meetrise raadiusega piirkonnas suuri heli peegeldavaid objekte (aiad, kaljud, sillad või hooned). Katseraja teekate peab vastama 7. liites esitatud nõuetele.

Mikrofoni lähedal ei tohi olla ühtegi niisugust takistust, mis võib helivälja mõjutada, ning mikrofoni ja heliallika vahel ei tohi viibida inimesi. Mõõtmisi teostav vaatleja peab seisma nii, et ta ei mõjuta mõõteseadme näitu.

2.1.3.3.   Muud tingimused

Mõõtmisi ei tohi teha halbades ilmastikuoludes. Peab olema tagatud, et tuulepuhangud ei mõjuta tulemusi.

Mõõtmistel peab muude müraallikate A-kaalutud müratase, v.a katsetatava sõiduki ja samuti tuule tekitatud müra, olema sõidukist tingitud müratasemest vähemalt 10 dB(A) võrra madalam. Mikrofonile võib paigaldada sobiva tuulekaitse, võttes arvesse selle mõju mikrofoni tundlikkusele ja suunakarakteristikutele.

Kui ümbritseva keskkonna müra ja mõõdetud müra erinevus on vahemikus 10,0–16,0 dB(A), tuleb katsetulemuste arvutamisel müratasememõõturi näidust lahutada vastav parandus, nagu näidatud järgmisel graafikul:

Joonis Ap 1-1

Ümbritseva keskkonna müra ja mõõdetava müra erinevus

Image

2.1.4.   Mõõtmismeetod

2.1.4.1.   Mõõtmiste laad ja arv

A-kaalutud detsibellides (dB(A)) väljendatud maksimaalset mürataset tuleb mõõta mopeedi liikumisel joonte AA′ ja BB′ vahel (joonis Ap 1-2). Kui tippväärtuse ja üldise mürataseme vahel registreeritakse ebanormaalne erinevus, on mõõtmistulemused kehtetud. Mõlemal pool mopeedi tuleb teostada vähemalt kaks mõõtmist.

2.1.4.2.   Mikrofoni asukoht

Mikrofon peab paiknema raja võrdlusjoonest CC′ 7,5 ± 0,2 m kaugusel (joonis Ap 1-2) ja maapinnast 1,2 ± 0,1 m kõrgusel.

2.1.4.3.   Kasutustingimused

Mopeed peab lähenema joonele AA′ esialgsel püsikiirusel, mis on määratletud punktides 2.1.4.3.1 ja 2.1.4.3.2. Kui sõiduki esiosa jõuab jooneni AA', tuleb seguklapp täiesti avada nii kiiresti kui võimalik ja hoida selles asendis, kuni sõiduki tagaosa jõuab jooneni BB'; seejärel tuleb seguklapp seada võimalikult kiiresti tagasi tühikäigu asendisse.

Kõikide mõõtmiste ajal tuleb mopeediga sõita kiirendusalas sirgjooneliselt, hoides mopeedi keskpikitasapinda võimalikult lähedal joonele CC′.

2.1.4.3.1.   Lähenemiskiirus

Mopeed peab lähenema joonele AA′ püsikiirusel 30 km/h või oma suurimal kiirusel, kui see on alla 30 km/h.

2.1.4.3.2.   Ülekandearvu valimine

Kui mopeedil on manuaalne käigukast, tuleb valida kõrgeim käik, mis võimaldab mopeedil ületada joont AA′ vähemalt poolel mootori täisvõimsusest.

Kui mopeedil on automaatkäigukast, tuleb mopeediga sõita punktis 2.1.4.3.1 ette nähtud kiirusel.

2.1.5.   Tulemused (katsearuanne)

2.1.5.1.   Kõik mõõtmistulemusi mõjutada võinud asjaolud ja tegurid märgitakse määruse (EL) nr 168/2013 artikli 32 lõikes 1 viidatud näidisele vastava dokumendi väljastamiseks koostatavasse katsearuandesse.

2.1.5.2.   Mõõtmistulemused tuleb ümardada lähima detsibellini.

Kui kümnendikke tähistav number on 0 kuni 4, ümardatakse tulemus allapoole, ja kui 5 kuni 9, siis ülespoole.

Arvesse võetakse ainult need mõõtmistulemused, mis on saadud samal pool mopeedi teostatud kahel järjestikusel mõõtmisel ja mis ei erine teineteisest rohkem kui 2,0 dB(A).

2.1.5.3.   Mõõtmisel esinevate ebatäpsuste arvessevõtmiseks tuleb igast punkti 2.1.5.2 kohaselt saadud väärtusest lahutada 1,0 dB(A).

2.1.5.4.   Kui nelja mõõtmistulemuse keskmine ei ületa sõidukikategooriale, millesse mopeed kuulub, kehtestatud maksimaalset lubatud taset, võib sõiduki lugeda punktis 2.1.1 kehtestatud piirväärtustele vastavaks.

Katse tulemuseks võetakse see keskmine väärtus.

Joonis Ap 1-2

Liikuva sõiduki katsetamine

Image

Joonis Ap1-3

Paigalseisva sõiduki katsetamine

Image

2.2.   Paigalseisva mopeedi tekitatud müra (mõõtmistingimused ja katsemeetod kasutusel oleva sõiduki puhul)

2.2.1.   Helirõhu tase mopeedi vahetus läheduses

Kasutusel olevate mopeedide hilisemate mürakatsete hõlbustamiseks tuleb helirõhu taset vastavalt allpool esitatud nõuetele mõõta ka väljalasketoru otsa (summuti) vahetus läheduses, kusjuures mõõtmistulemused märgitakse määruse (EL) nr 168/2013 artikli 32 lõikes 1 viidatud näidisele vastava dokumendi väljastamiseks koostatavasse katsearuandesse.

2.2.2.   Mõõtevahendid

Tuleb kasutada punktis 2.1.2.1 kirjeldatud täppis-müratasememõõturit.

2.2.3.   Mõõtmistingimused

2.2.3.1.   Mopeedi seisukord

Enne mõõtmisi tuleb mopeed viia normaalsele töötemperatuurile. Kui mopeedil on automaatse käitusmehhanismiga ventilaatorid, ei tohi nimetatud süsteemi mürataseme mõõtmise ajal reguleerida.

Käigukast peab mõõtmiste ajal olema neutraalasendis. Kui jõuülekannet ei ole võimalik välja lülitada, tuleb mopeedi veorattal lasta vabalt pöörelda, tõstes sõiduki näiteks selle kesktugihargile.

2.2.3.2.   Katseplats (joonis Ap 1-2)

Katseplatsiks võib olla ala, kus ei esine märkimisväärseid akustilisi häireid. Sobivad on betooni, asfaldi või mõne muu kõva materjaliga kaetud tasased pinnad, mis peegeldavad hästi heli; katseid ei tohi teostada tihendatud pinnasteedel. Katseplats peab kujult olema ristkülik, mille küljed on mopeedi välisservast vähemalt 3 meetri kaugusel (juhtrauda mitte arvestades). Nimetatud ristküliku piires ei tohi olla nimetamisväärseid takistusi, näiteks inimesi (peale mootorratturi ja vaatleja).

Mopeed tuleb paigutada nimetatud ristküliku piiridesse selliselt, et mõõtmisel kasutatav mikrofon on võimalikest äärekividest vähemalt 1 meetri kaugusel.

2.2.3.3.   Muud tingimused

Ümbritseva keskkonna mürast ja tuulemürast tingitud mõõteseadme näidud peavad olema mõõdetavast müratasemest vähemalt 10,0 dB(A) võrra väiksemad. Mikrofonile võib paigaldada sobiva tuulekaitse, võttes arvesse selle mõju mikrofoni tundlikkusele.

2.2.4.   Mõõtmismeetod

2.2.4.1.   Mõõtmiste laad ja arv

A-kaalutud detsibellides (dB(A)) väljendatavat maksimaalset mürataset tuleb mõõta punktis 2.2.4.3 määratletud töötamisaja jooksul.

Igas mõõtepunktis tuleb teha vähemalt kolm mõõtmist.

2.2.4.2.   Mikrofoni asukoht (joonis Ap 1-3)

Mikrofon tuleb paigutada väljalasketoru otsaga samale kõrgusele või katseplatsi pinnast kui 0,2 m kõrgusele olenevalt sellest, kumb on kõrgem. Mikrofoni membraan peab olema suunatud väljalaskeava poole, jäädes sellest 0,5 m kaugusele. Mikrofoni maksimaalse tundlikkuse telg peab olema katseraja pinnaga paralleelne ja moodustama heitgaaside väljumissuunaga kokkulangeva vertikaaltasapinna suhtes 45 ± 10° nurga

Nimetatud vertikaaltasapinna suhtes tuleb mikrofon paigutada küljele, mis annab mikrofoni ja mopeedi välispinna suhtes maksimaalse võimaliku vahekauguse (juhtrauda mitte arvestades).

Kui väljalaskesüsteemil on rohkem kui üks väljalasketoru ots, mille keskpunktid ei asetse üksteisest kaugemal kui 0,3 m, tuleb mikrofon suunata mopeedile lähima väljalasketoru otsa suunas (juhtrauda mitte arvestades) või katseraja pinnast kõrgemal asuva väljalasketoru otsa suunas. Kui väljalasketorude otste keskpunktid on üksteisest kaugemal kui 0,3 m, tuleb igale neist teostada eraldi mõõtmised, kusjuures katsetulemuseks loetakse registreeritud väärtustest suurim.

2.2.4.3.   Kasutustingimused

Mootori pöörlemiskiirust tuleb hoida püsivana ühel järgmistest väärtustest:

| | ((S)/(2)) kui S on suurem kui 5 000 p/min või |
| --- | --- |

((S)/(2)) kui S on suurem kui 5 000 p/min või

| | ((3S)/(4)) kui S on 5 000 p/min või vähem, |
| --- | --- |

((3S)/(4)) kui S on 5 000 p/min või vähem,

kus S on pöörlemiskiirus, mille juures mootor saavutab maksimumvõimsuse.

Kui mootori püsikiirus on saavutatud, tuleb seguklapp võimalikult kiiresti seada tagasi tühikäigu asendisse. Mürataset tuleb mõõta niisuguse töötsükli ajal, mille hulka kuulub mootori püsival pöörlemiskiirusel töötamise lühike periood ja kogu aeglustusperiood, kusjuures katseväärtuseks on müratasememõõturi maksimaalsele näidule vastav väärtus.

2.2.5.   Tulemused (katsearuanne)

2.2.5.1.   Kõik olulised andmed, eriti aga need, mida kasutati paigalseisva mopeedi müra mõõtmisel, märgitakse määruse (EL) nr 168/2013 artikli 32 lõikes 1 viidatud näidisele vastava dokumendi väljastamiseks koostatavasse katsearuandesse.

2.2.5.2.   Mõõteseadmelt tuleb lugeda lähima täisdetsibellini ümardatud mõõteväärtused.

Kasutatakse ainult neid mõõtetulemusi, mille erinevus ei ole kolmel järjestikusel katsel suurem kui 2,0 dB(A).

2.2.5.3.   Kolmest mõõteväärtusest suurim loetakse katsetulemuseks.

2.3.   Originaalne väljalaskesüsteem (summuti)

2.3.1.   Absorbeerivaid kiudmaterjale sisaldavatele summutitele esitatavad nõuded

2.3.1.1.   Absorbeeriv kiudmaterjal peab olema asbestivaba ja seda võib summutite valmistamisel kasutada ainult siis, kui see püsib kogu summuti kasutusaja jooksul kindlalt oma kohal ja vastab nõuetele, mis on esitatud ühes punktidest 2.3.1.2, 2.3.1.3 või 2.3.1.4.

2.3.1.2.   Pärast kiudmaterjali eemaldamist peab müratase vastama punktis 2.1.1 esitatud nõuetele.

2.3.1.3.   Heli summutavat kiudmaterjali ei tohi paigaldada summuti nendesse osadesse, mida läbib heitgaas, ja kiudmaterjal peab vastama järgmistele nõuetele:

2.3.1.3.1.   materjali tuleb kuumutada neli tundi ahjus temperatuuril 923,2 ± 5 K (650 ± 5 °C), ilma et kiudude keskmine pikkus, läbimõõt või mahumass väheneks;

2.3.1.3.2.   pärast ühe tunni jooksul kuumutamist ahjus temperatuuril 923,2 ± 5 K (650 ± 5 °C) peab standardi ISO 2559:2011 kohaselt katsetamisel vähemalt 98 % materjalist jääma sõelale, mille silma nimimõõt on 250 μm ja mis vastab tehnilise standardi ISO 3310-1:2000 nõuetele;

2.3.1.3.3.   Materjali kaalukadu ei tohi ületada 10 % pärast 24tunnist leotamist temperatuuril 362,2 ± 5 K (90 ± 5 °C) järgmise koostisega sünteetilises kondensaadis:

| — | 1 N vesinikbromiidhape (HBr): 10 ml; |
| --- | --- |

—

1 N vesinikbromiidhape (HBr): 10 ml;

| — | 1 N väävelhape (H2SO4): 10 ml; |
| --- | --- |

—

1 N väävelhape (H2SO4): 10 ml;

| — | destilleeritud vesi, kuni saavutatakse maht 1 000 ml. |
| --- | --- |

—

destilleeritud vesi, kuni saavutatakse maht 1 000 ml.

Märkus: Materjali tuleb pesta destilleeritud vees ja enne kaalumist kuivatada ühe tunni jooksul temperatuuril 378,2 K (105 °C).

2.3.1.4.   Enne süsteemi punkti 2.1 kohaselt katsetamist tuleb see viia normaalsesse tööseisukorda, kasutades ühte järgmistest meetoditest:

2.3.1.4.1.   Konditsioneerimine kestva maanteesõiduga

| 2.3.1.4.1.1. | Konditsioneerimise ajal läbitav teepikkus peab olema minimaalselt 2 000 km. |
| --- | --- |

2.3.1.4.1.1.

Konditsioneerimise ajal läbitav teepikkus peab olema minimaalselt 2 000 km.

| 2.3.1.4.1.2. | 50 ± 10 % nimetatud konditsioneerimistsüklist peab koosnema linnasõidust ja ülejäänud kaugsõidust; kestva maanteesõidutsükli võib asendada vastava katserajaprogrammiga. |
| --- | --- |

2.3.1.4.1.2.

50 ± 10 % nimetatud konditsioneerimistsüklist peab koosnema linnasõidust ja ülejäänud kaugsõidust; kestva maanteesõidutsükli võib asendada vastava katserajaprogrammiga.

| 2.3.1.4.1.3. | Kaks sõidurežiimi peavad vahelduma vähemalt kuus korda. |
| --- | --- |

2.3.1.4.1.3.

Kaks sõidurežiimi peavad vahelduma vähemalt kuus korda.

| 2.3.1.4.1.4. | Täielik katseprogramm peab jahutamise ja kondenseerumise mõju tekitamiseks sisaldama vähemalt kümmet vaheaega, mis kestavad vähemalt kolm tundi. |
| --- | --- |

2.3.1.4.1.4.

Täielik katseprogramm peab jahutamise ja kondenseerumise mõju tekitamiseks sisaldama vähemalt kümmet vaheaega, mis kestavad vähemalt kolm tundi.

2.3.1.4.2.   Konditsioneerimine pulsatsiooniga

| 2.3.1.4.2.1. | Väljalaskesüsteem või selle osised tuleb paigaldada mopeedile või mootorile.
  Esimesel juhul tuleb sõiduk paigutada rulldünamomeetrile. Teisel juhul tuleb mootor paigaldada katsestendile. Katseseade, mida on üksikasjalikult kujutatud joonisel Ap 1-4, paigaldatakse väljalaskesüsteemi väljundile. Võib kasutada muid seadmeid, mis annavad võrdväärseid tulemusi. |
| --- | --- |

2.3.1.4.2.1.

Väljalaskesüsteem või selle osised tuleb paigaldada mopeedile või mootorile.

Esimesel juhul tuleb sõiduk paigutada rulldünamomeetrile. Teisel juhul tuleb mootor paigaldada katsestendile. Katseseade, mida on üksikasjalikult kujutatud joonisel Ap 1-4, paigaldatakse väljalaskesüsteemi väljundile. Võib kasutada muid seadmeid, mis annavad võrdväärseid tulemusi.

| 2.3.1.4.2.2. | Katseseade tuleb reguleerida nii, et kiirklapp vaheldumisi katkestab ja taastab heitgaasivoolu 2 500 korda. |
| --- | --- |

2.3.1.4.2.2.

Katseseade tuleb reguleerida nii, et kiirklapp vaheldumisi katkestab ja taastab heitgaasivoolu 2 500 korda.

| 2.3.1.4.2.3. | Klapp peab avanema, kui sisselaskeäärikust voolusuunas vähemalt 100 mm kaugusel mõõdetud heitgaasi vasturõhk saavutab taseme vahemikus 0,35–0,40 kPa. Kui niisuguse väärtuse saavutamine on mootori näitajatest tulenevalt võimatu, peab klapp avanema siis, kui gaasi vasturõhk saavutab taseme, mis vastab 90 protsendile enne mootori seiskumist mõõdetavast maksimaalsest väärtusest. Klapp peab sulguma siis, kui nimetatud rõhk ei erine avatud klapi korral esinevast stabiilsest väärtusest rohkem kui 10 %. |
| --- | --- |

2.3.1.4.2.3.

Klapp peab avanema, kui sisselaskeäärikust voolusuunas vähemalt 100 mm kaugusel mõõdetud heitgaasi vasturõhk saavutab taseme vahemikus 0,35–0,40 kPa. Kui niisuguse väärtuse saavutamine on mootori näitajatest tulenevalt võimatu, peab klapp avanema siis, kui gaasi vasturõhk saavutab taseme, mis vastab 90 protsendile enne mootori seiskumist mõõdetavast maksimaalsest väärtusest. Klapp peab sulguma siis, kui nimetatud rõhk ei erine avatud klapi korral esinevast stabiilsest väärtusest rohkem kui 10 %.

| 2.3.1.4.2.4. | Viitrelee tuleb seadistada heitgaasi voolamise ajavahemikule, mis on arvutatud vastavalt punktis 2.4.1.4.2.3 esitatud nõuetele. |
| --- | --- |

2.3.1.4.2.4.

Viitrelee tuleb seadistada heitgaasi voolamise ajavahemikule, mis on arvutatud vastavalt punktis 2.4.1.4.2.3 esitatud nõuetele.

| 2.3.1.4.2.5. | Mootori pöörlemiskiirus peab olema 75 % pöörlemiskiirusest S, mille puhul mootor saavutab maksimumvõimsuse. |
| --- | --- |

2.3.1.4.2.5.

Mootori pöörlemiskiirus peab olema 75 % pöörlemiskiirusest S, mille puhul mootor saavutab maksimumvõimsuse.

| 2.3.1.4.2.6. | Dünamomeetriga registreeritav võimsus peab olema 50 % täielikult avatud seguklapi puhul saavutatavast võimsusest, mõõdetuna pöörlemiskiirusel, mis võrdub 75 protsendiga mootori pöörlemiskiirusest S. |
| --- | --- |

2.3.1.4.2.6.

Dünamomeetriga registreeritav võimsus peab olema 50 % täielikult avatud seguklapi puhul saavutatavast võimsusest, mõõdetuna pöörlemiskiirusel, mis võrdub 75 protsendiga mootori pöörlemiskiirusest S.

| 2.3.1.4.2.7. | Katse ajal peavad kõik tühjendusavad olema suletud. |
| --- | --- |

2.3.1.4.2.7.

Katse ajal peavad kõik tühjendusavad olema suletud.

| 2.3.1.4.2.8. | Kogu katse ei tohi kesta kauem kui 48 tundi. Vajaduse korral tuleb iga tunni järel näha ette üks jahtumisperiood. |
| --- | --- |

2.3.1.4.2.8.

Kogu katse ei tohi kesta kauem kui 48 tundi. Vajaduse korral tuleb iga tunni järel näha ette üks jahtumisperiood.

2.3.1.4.3.   Katsestendi konditsioneerimine

| 2.3.1.4.3.1. | Väljalaskesüsteem tuleb paigaldada mootorile, mis on representatiivne mopeedile paigaldatud mootoritüübi suhtes, mille jaoks süsteem on konstrueeritud, ja paigutada katsestendile. |
| --- | --- |

2.3.1.4.3.1.

Väljalaskesüsteem tuleb paigaldada mootorile, mis on representatiivne mopeedile paigaldatud mootoritüübi suhtes, mille jaoks süsteem on konstrueeritud, ja paigutada katsestendile.

| 2.3.1.4.3.2. | Konditsioneerimine koosneb kolmest katsestendil läbitavast tsüklist. |
| --- | --- |

2.3.1.4.3.2.

Konditsioneerimine koosneb kolmest katsestendil läbitavast tsüklist.

| 2.3.1.4.3.3. | Igale katsestenditsüklile peab jahutamise ja kondenseerumise mõju tekitamiseks järgnema vähemalt kuue tunni pikkune vaheaeg. |
| --- | --- |

2.3.1.4.3.3.

Igale katsestenditsüklile peab jahutamise ja kondenseerumise mõju tekitamiseks järgnema vähemalt kuue tunni pikkune vaheaeg.

| 2.3.1.4.3.4. | Iga katsestenditsükkel koosneb kuuest etapist. Mootori töötamistingimused igas etapis ja etappide kestused on järgmised:

  Tabel Ap 1-1


  Katsestendil teostatava katsetsükli etapid








  Etapp | Tingimused | Etapi kestus
  (minutid) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Tühikäik | 6 |
| 2 | koormus 25 % kiirusel 75 % S | 40 |
| 3 | koormus 50 % kiirusel 75 % S | 40 |
| 4 | koormus 100 % kiirusel 75 % S | 30 |
| 5 | koormus 50 % kiirusel 100 % S | 12 |
| 6 | koormus 25 % kiirusel 100 % S | 22 |
| Summaarne aeg: | 2 tundi 30 minutit |

2.3.1.4.3.4.

Iga katsestenditsükkel koosneb kuuest etapist. Mootori töötamistingimused igas etapis ja etappide kestused on järgmised:

Tabel Ap 1-1

Katsestendil teostatava katsetsükli etapid

Etapp

Tingimused

Etapi kestus

(minutid)

1

Tühikäik

6

2

koormus 25 % kiirusel 75 % S

40

3

koormus 50 % kiirusel 75 % S

40

4

koormus 100 % kiirusel 75 % S

30

5

koormus 50 % kiirusel 100 % S

12

6

koormus 25 % kiirusel 100 % S

22

Summaarne aeg:

2 tundi 30 minutit

| 2.3.1.4.3.5. | Niisuguse konditsioneerimismenetluse ajal võib valmistaja nõudmisel mootorit ja summutit jahutada nii, et heitgaasiavast mitte kaugemal kui 100 mm paiknevas punktis mõõdetud temperatuur ei ole kõrgem kui see, mida mõõdetakse siis, kui mopeed sõidab kõrgeimal käigul mootori pöörlemiskiirusega 75 % S. Mootori pöörlemiskiirust ja/või mopeedi kiirust tuleb mõõta täpsusega ± 3 %.

  Joonis Ap 1-4


  Pulsatsiooni teel konditsioneerimise katseseade










  1. | Katsetatava väljalaskesüsteemi tagaosa külge ühendatav sisselasketoru äärik või muhv. |
| --- | --- | --- |

2.3.1.4.3.5.

Niisuguse konditsioneerimismenetluse ajal võib valmistaja nõudmisel mootorit ja summutit jahutada nii, et heitgaasiavast mitte kaugemal kui 100 mm paiknevas punktis mõõdetud temperatuur ei ole kõrgem kui see, mida mõõdetakse siis, kui mopeed sõidab kõrgeimal käigul mootori pöörlemiskiirusega 75 % S. Mootori pöörlemiskiirust ja/või mopeedi kiirust tuleb mõõta täpsusega ± 3 %.

Joonis Ap 1-4

Pulsatsiooni teel konditsioneerimise katseseade

Image

1.

Katsetatava väljalaskesüsteemi tagaosa külge ühendatav sisselasketoru äärik või muhv.

| 2. | Käsitsi juhitav reguleerimisklapp. |
| --- | --- |

2.

Käsitsi juhitav reguleerimisklapp.

| 3. | Maksimaalselt 40 l mahuga kompensatsiooniballoon, mille täitmise aeg on vähemalt üks sekund |
| --- | --- |

3.

Maksimaalselt 40 l mahuga kompensatsiooniballoon, mille täitmise aeg on vähemalt üks sekund

| 4. | Rõhulüliti tööpiirkonnaga 0,05–2,5 baari |
| --- | --- |

4.

Rõhulüliti tööpiirkonnaga 0,05–2,5 baari

| 5. | Viitlüliti. |
| --- | --- |

5.

Viitlüliti.

| 6. | Impulsiloendur. |
| --- | --- |

6.

Impulsiloendur.

| 7. | Kiirklapp, analoogne 60 mm läbimõõduga mootorpiduriklapiga, mida juhib 120 N jõudu tekitav neljabaarise rõhuga pneumosilinder. Reaktsiooniaeg ei või avamisel ega sulgemisel ületada 0,5 sekundit. |
| --- | --- |

7.

Kiirklapp, analoogne 60 mm läbimõõduga mootorpiduriklapiga, mida juhib 120 N jõudu tekitav neljabaarise rõhuga pneumosilinder. Reaktsiooniaeg ei või avamisel ega sulgemisel ületada 0,5 sekundit.

| 8. | Heitgaaside väljutamine. |
| --- | --- |

8.

Heitgaaside väljutamine.

| 9. | Painduv voolik. |
| --- | --- |

9.

Painduv voolik.

| 10. | Manomeeter. |
| --- | --- |

10.

Manomeeter.

2.3.2.   Skeem ja märgistused

2.3.2.1.   Määruse (EL) nr 168/2013 artikli 27 lõikes 4 viidatud dokumendile tuleb lisada skeem ja läbilõikejoonis, millel on näidatud väljalaskesüsteemi(de) mõõtmed.

2.3.2.2.   Kõik originaalsummutid peavad kandma vähemalt järgmist märgistust:

| — | tähis „e” ja tüübikinnituse andnud riigile viitav märgistus; |
| --- | --- |

—

tähis „e” ja tüübikinnituse andnud riigile viitav märgistus;

| — | sõiduki tootja nimi või kaubamärk ja |
| --- | --- |

—

sõiduki tootja nimi või kaubamärk ja

| — | mark ja identifitseerimiseks vajaliku osa number vastavalt määruse (EL) nr 168/2013 artiklile 39. |
| --- | --- |

—

mark ja identifitseerimiseks vajaliku osa number vastavalt määruse (EL) nr 168/2013 artiklile 39.

Märgistused peavad olema loetavad ja püsivad ning oma paigaldusasendis nähtavad.

2.3.2.3.   Kõigil originaalvaruosadena tarnitavate väljalaske- või summutisüsteemide pakenditel peab olema selgesti loetav kiri „originaalosa” ning osa mark ja tüüp koos tähisega „e” ja viitega päritoluriigile.

2.3.3.   Sisselaskesummuti

Kui mootori sisselaskesüsteem tuleb lubatud müratase saavutamiseks varustada õhufiltri või sisselaskesummutiga, tuleb nimetatud filtrit või summutit käsitada mürasummuti osana, millele kehtivad punktis 2.3 esitatud nõuded.

3.   Osise tüübikinnituse andmine kaherattaliste mopeedide mitteoriginaalsele väljalaskesüsteemile või selle osistele kui eraldi seadmestikele

See punkt käsitleb eraldi seadmestikena kasutatavate väljalaskesüsteemide või nende mitteoriginaalse varuosana ühele või mitmele kindlale mopeeditüübile paigaldamiseks ette nähtud osiste tüübikinnitust.

3.1.   Mõiste

3.1.1.   „Mitteoriginaalne, asenduseks kasutatav väljalaskesüsteem või selle osised” – punktis 1.2 toodud määratlusele vastav väljalaskesüsteemi osis, mis on ette nähtud mopeedile paigaldamiseks asenduseks sellele tüübile, mis oli mopeedile paigaldatud määruse (EL) nr 168/2013 artikli 27 lõikele 4 vastava teatise väljaandmise ajal.

3.2.   Osise tüübikinnituse taotlus

3.2.1.   Süsteemi valmistaja või selle volitatud esindaja peab esitama osise tüübikinnituse taotlused asenduseks kasutatavate väljalaskesüsteemide või nende osiste kui eraldi seadmestike kohta.

3.2.2.   Iga asenduseks kasutatava väljalaskesüsteemi või selle osise puhul, millele tüübikinnitust taotletakse, tuleb osise tüübikinnituse taotlusele lisada kolmes eksemplaris järgmised dokumendid ja andmed:

| 3.2.2.1. | nende mopeeditüüpide punktis 1.1 nimetatud omaduste kirjeldus, millele asjaomane süsteem (asjaomased süsteemid) või selle (nende) osis(ed) on ette nähtud; mootori- ja mopeeditüübile iseloomulikud numbrid või sümbolid; |
| --- | --- |

3.2.2.1.

nende mopeeditüüpide punktis 1.1 nimetatud omaduste kirjeldus, millele asjaomane süsteem (asjaomased süsteemid) või selle (nende) osis(ed) on ette nähtud; mootori- ja mopeeditüübile iseloomulikud numbrid või sümbolid;

| 3.2.2.2. | asenduseks kasutatava väljalaskesüsteemi kirjeldus, milles tuuakse ära süsteemi iga osise suhteline asend ja vastavad paigaldusjuhised; |
| --- | --- |

3.2.2.2.

asenduseks kasutatava väljalaskesüsteemi kirjeldus, milles tuuakse ära süsteemi iga osise suhteline asend ja vastavad paigaldusjuhised;

| 3.2.2.3. | kõigi osiste joonised, mis võimaldavad määratleda nende asukohta ja neid identifitseerida, samuti andmed kasutatud materjalide kohta. Joonistel peab olema ära näidatud ka kohustusliku tüübikinnitustähise jaoks ettenähtud koht. |
| --- | --- |

3.2.2.3.

kõigi osiste joonised, mis võimaldavad määratleda nende asukohta ja neid identifitseerida, samuti andmed kasutatud materjalide kohta. Joonistel peab olema ära näidatud ka kohustusliku tüübikinnitustähise jaoks ettenähtud koht.

3.2.3.   Tehnilise teenistuse nõudel peab taotleja esitama:

| 3.2.3.1. | kaks näidist väljalaskesüsteemist, millele taotletakse osise tüübikinnitust; |
| --- | --- |

3.2.3.1.

kaks näidist väljalaskesüsteemist, millele taotletakse osise tüübikinnitust;

| 3.2.3.2. | väljalaskesüsteemi, mis vastab mopeedile teatise esitamise ajal esialgselt paigaldatud süsteemile; |
| --- | --- |

3.2.3.2.

väljalaskesüsteemi, mis vastab mopeedile teatise esitamise ajal esialgselt paigaldatud süsteemile;

| 3.2.3.3. | mopeedi, mis on representatiivne selle tüübi jaoks, millele tuleb paigaldada asendav väljalaskesüsteem ja mis on niisuguses seisukorras, et kui mopeed varustatakse sama tüüpi summutiga, nagu mopeedile oli esialgu paigaldatud, vastab see ühele järgmisest kahest nõudest:






  3.2.3.3.1. | kui punktis 3.2.3.3 nimetatud mopeed on seda tüüpi, millele käesoleva liite sätete kohaselt on antud tüübikinnitus:






  3.2.3.3.1.1. | katsel, mille ajal mopeed on liikumises, ei ületa selle müratase rohkem kui 1,0 dB(A) võrra punktis 2.1.1 kehtestatud piirväärtust; |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.3.3.

mopeedi, mis on representatiivne selle tüübi jaoks, millele tuleb paigaldada asendav väljalaskesüsteem ja mis on niisuguses seisukorras, et kui mopeed varustatakse sama tüüpi summutiga, nagu mopeedile oli esialgu paigaldatud, vastab see ühele järgmisest kahest nõudest:

3.2.3.3.1.

kui punktis 3.2.3.3 nimetatud mopeed on seda tüüpi, millele käesoleva liite sätete kohaselt on antud tüübikinnitus:

3.2.3.3.1.1.

katsel, mille ajal mopeed on liikumises, ei ületa selle müratase rohkem kui 1,0 dB(A) võrra punktis 2.1.1 kehtestatud piirväärtust;

| 3.2.3.3.1.2. | katsel, mille ajal mopeed seisab paigal, ei ületa selle müratase rohkem kui 3,0 dB(A) võrra väärtust, mis registreeriti mopeedile tüübikinnituse andmisel ja mis on märgitud valmistaja andmesildile; |
| --- | --- |

3.2.3.3.1.2.

katsel, mille ajal mopeed seisab paigal, ei ületa selle müratase rohkem kui 3,0 dB(A) võrra väärtust, mis registreeriti mopeedile tüübikinnituse andmisel ja mis on märgitud valmistaja andmesildile;

| 3.2.3.3.2. | kui punktis 3.2.3.3 nimetatud mopeed ei ole seda tüüpi, millele on käesoleva liite sätete kohaselt antud tüübikinnitus, ei tohi selle müratase rohkem kui 1,0 dB(A) võrra ületada piirväärtust, mida kohaldati antud mopeeditüübile selle esmakordsel kasutuselevõtmisel; |
| --- | --- |

3.2.3.3.2.

kui punktis 3.2.3.3 nimetatud mopeed ei ole seda tüüpi, millele on käesoleva liite sätete kohaselt antud tüübikinnitus, ei tohi selle müratase rohkem kui 1,0 dB(A) võrra ületada piirväärtust, mida kohaldati antud mopeeditüübile selle esmakordsel kasutuselevõtmisel;

| 3.2.3.4. | eraldi mootor, mis on identne punktis 3.2.3.3 nimetatud mopeedile paigaldatud mootoriga, kui kinnitusasutused loevad eraldi mootori esitamist vajalikuks. |
| --- | --- |

3.2.3.4.

eraldi mootor, mis on identne punktis 3.2.3.3 nimetatud mopeedile paigaldatud mootoriga, kui kinnitusasutused loevad eraldi mootori esitamist vajalikuks.

3.3.   Spetsifikatsioonid

3.3.1.   Üldnõuded

Summuti peab olema projekteeritud, valmistatud ja paigaldatud nii, et:

| 3.3.1.1. | mopeed vastab tavalistes kasutustingimustes käesoleva liite nõuetele, sõltumata eriti just vibratsioonist, mis võib mopeedile mõjuda; |
| --- | --- |

3.3.1.1.

mopeed vastab tavalistes kasutustingimustes käesoleva liite nõuetele, sõltumata eriti just vibratsioonist, mis võib mopeedile mõjuda;

| 3.3.1.2. | saavutatakse piisav vastupidavus korrosiooni tekkimisele mopeedi normaalsetes kasutustingimustes; |
| --- | --- |

3.3.1.2.

saavutatakse piisav vastupidavus korrosiooni tekkimisele mopeedi normaalsetes kasutustingimustes;

| 3.3.1.3. | mopeedi kliirens ja võimalik kaldenurk ei vähene võrreldes kliirensiga ja võimaliku kaldenurgaga koos esialgselt paigaldatud summutiga; |
| --- | --- |

3.3.1.3.

mopeedi kliirens ja võimalik kaldenurk ei vähene võrreldes kliirensiga ja võimaliku kaldenurgaga koos esialgselt paigaldatud summutiga;

| 3.3.1.4. | pinnal ei esine liiga kõrget temperatuuri; |
| --- | --- |

3.3.1.4.

pinnal ei esine liiga kõrget temperatuuri;

| 3.3.1.5. | summuti välispinnal ei ole väljaulatuvaid osi ega teravaid servi; |
| --- | --- |

3.3.1.5.

summuti välispinnal ei ole väljaulatuvaid osi ega teravaid servi;

| 3.3.1.6. | amortisaatoritel ja vedrustusel on piisav vahemaa; |
| --- | --- |

3.3.1.6.

amortisaatoritel ja vedrustusel on piisav vahemaa;

| 3.3.1.7. | torude jaoks on ette nähtud piisavad ja ohutud vahemaad; |
| --- | --- |

3.3.1.7.

torude jaoks on ette nähtud piisavad ja ohutud vahemaad;

| 3.3.1.8. | see on selgelt määratletud hooldus- ja paigaldusnõuetega ühilduval viisil löögikindel. |
| --- | --- |

3.3.1.8.

see on selgelt määratletud hooldus- ja paigaldusnõuetega ühilduval viisil löögikindel.

3.3.2.   Müratasemete kohta esitatavad nõuded

| 3.3.2.1. | Asendamiseks kasutatava väljalaskesüsteemi või selle osiste akustilist efektiivsust tuleb katsetada meetoditega, mida on kirjeldatud punktides 2.1.2, 2.1.3, 2.1.4 ja 2.1.5. Kui punktis 3.2.3.3 nimetatud mopeedile on paigaldatud asenduseks kasutatav väljalaskesüsteem või selle osis, ei tohi mõõdetud mürataseme väärtused ületada samal, originaalsummutiga varustatud mopeedil nii sõidu- kui ka paigalseisukatsel punkti 3.2.3.3 kohaselt mõõdetud väärtusi. |
| --- | --- |

3.3.2.1.

Asendamiseks kasutatava väljalaskesüsteemi või selle osiste akustilist efektiivsust tuleb katsetada meetoditega, mida on kirjeldatud punktides 2.1.2, 2.1.3, 2.1.4 ja 2.1.5. Kui punktis 3.2.3.3 nimetatud mopeedile on paigaldatud asenduseks kasutatav väljalaskesüsteem või selle osis, ei tohi mõõdetud mürataseme väärtused ületada samal, originaalsummutiga varustatud mopeedil nii sõidu- kui ka paigalseisukatsel punkti 3.2.3.3 kohaselt mõõdetud väärtusi.

3.3.3.   Mopeedi jõudluse katsetamine

| 3.3.3.1. | Asendamiseks kasutatava summutiga peab mopeed saavutama jõudluse, mis on võrreldav originaalsummuti või selle osise kasutamisel saavutatud jõudlusega. |
| --- | --- |

3.3.3.1.

Asendamiseks kasutatava summutiga peab mopeed saavutama jõudluse, mis on võrreldav originaalsummuti või selle osise kasutamisel saavutatud jõudlusega.

| 3.3.3.2. | Asendamiseks kasutatavat summutit tuleb võrrelda originaalsummutiga nii, et kumbki summuti paigaldatakse punktis 3.2.3.3 kirjeldatud mopeedile, kusjuures nii asendussummuti kui ka originaalsummuti peavad olema uued. |
| --- | --- |

3.3.3.2.

Asendamiseks kasutatavat summutit tuleb võrrelda originaalsummutiga nii, et kumbki summuti paigaldatakse punktis 3.2.3.3 kirjeldatud mopeedile, kusjuures nii asendussummuti kui ka originaalsummuti peavad olema uued.

| 3.3.3.3. | Kõnealuse katse tegemiseks mõõdetakse mootori võimsuskõverat. Asendamiseks kasutatava summutiga mootoril mõõdetud maksimaalne kasulik võimsus ja suurim kiirus ei tohi erineda esialgse summuti kasutamisel samadel tingimustel mõõdetud maksimaalsest võimsusest ja kiirusest rohkem kui ± 5 %. |
| --- | --- |

3.3.3.3.

Kõnealuse katse tegemiseks mõõdetakse mootori võimsuskõverat. Asendamiseks kasutatava summutiga mootoril mõõdetud maksimaalne kasulik võimsus ja suurim kiirus ei tohi erineda esialgse summuti kasutamisel samadel tingimustel mõõdetud maksimaalsest võimsusest ja kiirusest rohkem kui ± 5 %.

3.3.4.   Täiendavad sätted kiudmaterjale sisaldavate summutite kui eraldi seadmestike kohta

Selliste summutite valmistamisel ei tohi kasutada kiudmaterjale, välja arvatud juhul, kui on täidetud punktis 2.3.1 ette nähtud nõuded.

3.3.5.   Varusummutisüsteemiga varustatud sõidukite saasteainete heitkoguste mõõtmine

Punktis 3.2.3.3. osutatud sõidukile, mis on varustatud tüübikinnitust nõudvat tüüpi summutiga, tuleb teha sõiduki tüübikinnitusnõuetele vastavad kohaldatavad keskkonnamõjukatsed.

Keskkonnamõjuga seotud nõuded loetakse täidetuks, kui tulemused vastavad sõiduki tüübikinnitusnõuetes ette nähtud piirväärtustele, mis on sätestatud määruse (EL) nr 168/2013 VI lisa D osas.

3.3.6.   Mitteoriginaalsed väljalaskesüsteemid või nende osised tuleb märgistada vastavalt määruse (EL) nr 168/2013 artiklile 39.

3.4.   Osise tüübikinnitus

3.4.1.   Käesolevas liites ette nähtud katsete läbimisel annab kinnitusasutus välja määruse (EL) nr 168/2013 artikli 30 lõikes 2 osutatud vormile vastava tunnistuse. Osise tüübikinnitusnumbri ees peab olema ristkülik, milles on täht „e” ja selle järel number või tähed, mis tähistavad tüübikinnituse andnud või selle andmisest keeldunud liikmesriiki. Tüübikinnituse saanud väljalaskesüsteem loetakse II ja VI lisa nõuetele vastavaks.

2. liide

L3e- ja L4e-kategooria mootorrataste mürataseme katsetele esitatavad nõuded

1.   Mõisted

Käesoleva liite tähenduses:

1.1.   „mootorratta tüüp mürataseme ja väljalaskesüsteemi suhtes”– mootorrattad, mis ei erine üksteisest järgmiste oluliste tunnuste poolest:

1.2.   „väljalaskesüsteem” või „summuti”– osiste täielik komplekt, mis on vajalik mootorratta mootori ja väljalaskesüsteemi põhjustatud müra piiramiseks;

1.2.1.   „originaalne väljalaskesüsteem või summuti”– seda tüüpi väljalaskesüsteem või summuti, mis on sõidukile paigaldatud tüübikinnituse andmisel või laiendamisel. Tegemist võib olla kas esialgselt paigaldatud väljalaskesüsteemi või summutiga või asendussüsteemi või -summutiga;

1.2.2.   „mitteoriginaalosana paigaldatud väljalaske- või summutisüsteem”– väljalaske- või summutisüsteem, mis erineb oma tüübilt süsteemist, mis oli sõidukile paigaldatud tüübikinnituse andmise või laiendamise ajal. Niisugust väljalaskesüsteemi või summutit tohib kasutada ainult asendussüsteemi või -summutina.

1.3.   „erinevat tüüpi väljalaskesüsteemid”– süsteemid, mis on mõne järgmise tunnuse poolest põhimõtteliselt erinevad:

1.4.   „väljalaske- või summutisüsteemi osis”– üksikosis, mis koos teistega moodustab väljalaskesüsteemi (näiteks väljalasketorustik, tegelik summuti) ja sisselaskesüsteemi (õhufilter), kui see on olemas.

Kui mootor tuleb maksimaalsele lubatud müratasemele vastamiseks varustada sisselaskesüsteemiga (õhufiltri või sisselaskemüra summutiga), käsitatakse filtrit või summutit väljalaskesüsteemiga võrdse tähtsusega osadena.

2.   Mootorrattatüübi mürataset ja originaalset väljalaskesüsteemi eraldi seadmestikuna käsitlev osise tüübikinnitus

2.1.   Liikuva mootorratta tekitatud müra (mõõtmistingimused ja sõiduki katsetamise meetod seoses osise tüübikinnituse andmisega)

2.1.1.   Piirnormid: vt määruse (EL) nr 168/2013 VI lisa D osa.

2.1.2.   Mõõtevahendid

2.1.2.1.   Akustilised mõõtmised

Mürataseme mõõtmiseks tuleb kasutada täppis-müratasememõõturit, mille tüüpi on kirjeldatud Rahvusvahelise Elektrotehnikakomisjoni (IEC) väljaande nr 179 „Täppis-müratasememõõturid” teises trükis. Mõõtmistel tuleb kasutada tundlikkusastet „kiire” ja „A”-kaalumist, mida on samuti kirjeldatud nimetatud väljaandes.

Iga katseseeria alguses ja lõpus tuleb müratasememõõtur valmistaja juhendi kohaselt kalibreerida, kasutades asjakohast heliallikat (nt pistofoni tüüpi heliallikat).

2.1.2.2.   Kiiruse mõõtmised

Mootori pöörlemiskiirus ja mootorratta kiirus katserajal tuleb määrata täpsusega ± 3 %.

2.1.3.   Mõõtmistingimused

2.1.3.1.   Mootorratta seisukord

Mõõtmistel peab mootorratas olema sõidukorras.

Enne mõõtmisi tuleb mootorratas viia normaalsele töötemperatuurile. Kui mootorratas on varustatud automaatse käitusmehhanismiga ventilaatoritega, ei tohi nimetatud süsteemi mürataseme mõõtmise ajal reguleerida. Mootorratastel, millel on rohkem kui üks veoratas, võib kasutada ainult tavaliseks maanteesõiduks ette nähtud ajamit. Kui mootorratas on varustatud külghaagisega, tuleb see katse ajaks eemaldada.

2.1.3.2.   Katseplats

Katseplatsil peab olema keskne kiirendusala, mida ümbritseb praktiliselt tasane katsepiirkond. Kiirendusala peab olema tasane; selle pind peab olema kuiv ja niisugune, et sõidumüra oleks väike.

Katseplatsil ei tohi vaba helivälja muutumine kiirendusala keskele paigutatud heliallika ja mikrofoni vahel ületada 1,0 dB. Nimetatud tingimus loetakse täidetuks juhul, kui kiirendusala keskpunkti ümber ei ole 50meetrise raadiusega piirkonnas suuri heli peegeldavaid objekte (aiad, kaljud, sillad või hooned). Katseplatsi teekate peab vastama 4. liites esitatud nõuetele.

Mikrofoni lähedal ei tohi olla ühtegi niisugust takistust, mis võib helivälja mõjutada, ning mikrofoni ja heliallika vahel ei tohi viibida inimesi. Mõõtmisi teostav vaatleja peab seisma nii, et ta ei mõjuta mõõteseadme näitu.

2.1.3.3.   Muud tingimused

Mõõtmisi ei tohi teha halbades ilmastikuoludes. Peab olema tagatud, et tuulepuhangud ei mõjuta tulemusi.

Mõõtmistel peab muude müraallikate A-kaalutud müratase, v.a katsetatava sõiduki ja samuti tuule tekitatud müra, olema sõidukist tingitud müratasemest vähemalt 10 dB(A) võrra madalam. Mikrofonile võib paigaldada sobiva tuulekaitse, võttes arvesse selle mõju mikrofoni tundlikkusele ja suunakarakteristikutele.

Kui ümbritseva keskkonna müra ja mõõdetud müra erinevus on vahemikus 10,0–16,0 dB(A), tuleb katsetulemuste arvutamisel müratasememõõturi näidust lahutada vastav parandus, nagu näidatud järgmisel graafikul:

Joonis Ap 2-1

Ümbritseva keskkonna müra ja mõõdetud müra erinevus

Image

2.1.4.   Mõõtmismeetod

2.1.4.1.   Mõõtmiste laad ja arv

A-kaalutud detsibellides (dB(A)) väljendatavat maksimaalset mürataset tuleb mõõta mootorratta liikumisel joonte AA′ ja BB′ vahel (joonis Ap 2-2). Kui tippväärtuse ja üldise mürataseme vahel registreeritakse ebanormaalne erinevus, on mõõtmistulemused kehtetud.

Mõlemal pool mootorratast tuleb teostada vähemalt kaks mõõtmist.

2.1.4.2.   Mikrofoni paigutamine

Mikrofon peab paiknema raja võrdlusjoonest CC′ 7,5 ± 0,2 m kaugusel (joonis Ap 2-2) ja maapinnast 1,2 ± 0,1 m kõrgusel.

2.1.4.3.   Kasutustingimused

Mootorratas peab lähenema joonele AA′ esialgsel konstantsel kiirusel, mis on määratletud punktides 2.1.4.3.1 ja 2.1.4.3.2. Kui sõiduki esiosa jõuab jooneni AA′, tuleb seguklapp täiesti avada nii kiiresti kui võimalik ja hoida selles asendis, kuni sõiduki tagaosa jõuab jooneni BB′; seejärel tuleb seguklapp seada võimalikult kiiresti tagasi tühikäigu asendisse.

Kõikide mõõtmiste ajal tuleb mootorrattaga sõita kiirendusalas sirgjooneliselt, hoides mootorratta keskpikitasapinda võimalikult lähedal joonele CC′.

2.1.4.3.1.   Manuaalkäigukastiga mootorrattad

2.1.4.3.1.1.   Lähenemiskiirus

Mootorratas peab joonele AA′ lähenema konstantsel kiirusel

| — | 50 km/h või kiirusel, |
| --- | --- |

—

50 km/h või kiirusel,

| — | mis vastab mootori pöörlemiskiirusele, mis võrdub 75 protsendiga mootori maksimaalse kasuliku võimsuse saavutamiseks vajalikust pöörlemiskiirusest; |
| --- | --- |

—

mis vastab mootori pöörlemiskiirusele, mis võrdub 75 protsendiga mootori maksimaalse kasuliku võimsuse saavutamiseks vajalikust pöörlemiskiirusest;

olenevalt sellest, kumb on väiksem.

2.1.4.3.1.2.   Ülekandearvu valimine

2.1.4.3.1.2.1.   Mootorrattaid, mis on varustatud maksimaalselt neljakäigulise käigukastiga, tuleb olenemata mootorrataste mootorite silindrimahust katsetada ainult teisel käigul.

2.1.4.3.1.2.2.   Mootorrattaid, mis on varustatud kuni 175 cm3 silindrimahuga mootoriga ja mille käigukastil on viis või rohkem käiku, tuleb katsetada ainult kolmandal käigul.

2.1.4.3.1.2.3.   Mootorrattaid, mis on varustatud üle 175 cm3 silindrimahuga mootoriga ja mille käigukastil on viis või rohkem käiku, tuleb katsetada üks kord teisel käigul ja üks kord kolmandal käigul. Katsetulemuseks tuleb lugeda nimetatud kahe katse keskmine tulemus.

2.1.4.3.1.2.4.   Juhul kui teisel käigul teostatud katse ajal (vt punktid 2.1.4.3.1.2.1 ja 2.1.4.3.1.2.3) ületab mootori pöörlemiskiirus katseraja lõpujoonele lähenedes 100 % mootori maksimaalse kasuliku võimsuse saavutamiseks vajalikust pöörlemiskiirusest, teostatakse katse kolmandal käigul ja mõõdetud müratase on ainsaks katsetulemusena arvestatavaks müratasemeks.

2.1.4.3.2   Automaatkäigukastiga mootorrattad

2.1.4.3.2.1.   Mootorrattad ilma käsitsi manuaalse käiguvalijata

2.1.4.3.2.1.1.   Lähenemiskiirus

Mootorratas peab lähenema joonele AA′ konstantsetel kiirustel 30, 40 ja 50 km/h või kiirusel, mis vastab 75 protsendile maksimaalsest maanteekiirusest, kui viimane väärtus on väiksem. Valitakse tingimus, millele vastab kõrgem müratase.

2.1.4.3.2.2.   Manuaalse käiguvalijaga varustatud mootorrattad, millel on X edasikäiku.

2.1.4.3.2.2.1.   Lähenemiskiirus

Mootorratas peab joonele AA′ lähenema konstantse kiirusega:

| — | vähem kui 50 km/h, kusjuures mootori pöörlemiskiirus võrdub 75 protsendiga mootori maksimaalse kasuliku võimsuse saavutamiseks vajalikust pöörlemiskiirusest või |
| --- | --- |

—

vähem kui 50 km/h, kusjuures mootori pöörlemiskiirus võrdub 75 protsendiga mootori maksimaalse kasuliku võimsuse saavutamiseks vajalikust pöörlemiskiirusest või

| — | 50 km/h, kusjuures mootori pöörlemiskiirus on väiksem kui 75 % mootori maksimaalse kasuliku võimsuse saavutamiseks vajalikust pöörlemiskiirusest. |
| --- | --- |

—

50 km/h, kusjuures mootori pöörlemiskiirus on väiksem kui 75 % mootori maksimaalse kasuliku võimsuse saavutamiseks vajalikust pöörlemiskiirusest.

Kui katsetamisel konstantsel kiirusel 50 km/h lülitub käigukast esimesele käigule, võib mootorratta lähenemiskiirust käigu madalamaks lülitumise vältimiseks suurendada maksimaalselt kiiruseni 60 km/h.

2.1.4.3.2.2.2.   Manuaalse käiguvalija asend

Kui mootorrattal on manuaalne käiguvalija, millel on X edasikäiku, tuleb katse teostada nii, et käiguvalija on kõrgeima käigu asendis; madalama käigu sisselülitamiseks kasutatavaid mittekohustuslikke abiseadmeid (näiteks gaasipedaali põhjani vajutamist madalamale käigule lülitamiseks) ei tohi kasutada. Kui pärast joone AA′ ületamist toimub automaatne lülitumine madalamale käigule, tuleb katset alustada uuesti, kasutades kõrgeimast käigust ühe võrra madalamat käiku või vajadusel kahe võrra madalamat käiku, kuni leitakse käiguvalija kõrgeim asend, mille korral katset on võimalik teostada nii, et käik ei lülitu automaatselt madalamale käigule (ilma et kasutataks gaasipedaali põhjani vajutamist madalamale käigule lülitamiseks).

2.1.4.4.   L-kategooria hübriidsõidukite puhul tuleb katsed sooritada kaks korda järgmistel tingimustel:

| a) | tingimus A: akud on maksimaalselt laetud; kui sõidukil on rohkem kui üks hübriidrežiim, valitakse katseks enim elektrit tarbiv hübriidrežiim; |
| --- | --- |

a)

tingimus A: akud on maksimaalselt laetud; kui sõidukil on rohkem kui üks hübriidrežiim, valitakse katseks enim elektrit tarbiv hübriidrežiim;

| b) | tingimus B: akud on minimaalselt laetud; kui sõidukil on rohkem kui üks hübriidrežiim, valitakse katseks enim elektrit tarbiv hübriidrežiim. |
| --- | --- |

b)

tingimus B: akud on minimaalselt laetud; kui sõidukil on rohkem kui üks hübriidrežiim, valitakse katseks enim elektrit tarbiv hübriidrežiim.

2.1.5.   Tulemused (katsearuanne)

2.1.5.1.   Kõik katsetulemusi mõjutanud andmed ja tegurid märgitakse määruse (EL) nr 168/2013 artikli 27 lõikes 4 viidatud näidisele vastava teatmiku väljastamiseks koostatud katsearuandesse.

2.1.5.2.   Väärtused tuleb ümardada lähima täisdetsibellini.

Kui kümnendikke tähistav number on 0 kuni 4, ümardatakse tulemus allapoole, ja kui 5 kuni 9, siis ülespoole.

Ainult neid mõõteväärtusi, mis on saadud samal pool mootorratast teostatud kahel järjestikusel mõõtmisel ja mille erinevus ei ületa 2 dB(A), tohib kasutada määruse (EL) nr 168/2013 artikli 27 lõikes 4 viidatud näidise kohaselt vormistatud teatise väljastamiseks.

2.1.5.3.   Mõõtmisel esinevate ebatäpsuste arvessevõtmiseks tuleb iga mõõtmistulemuse saamiseks lahutada punkti 2.1.5.2 kohaselt saadud väärtusest 1,0 dB(A).

2.1.5.4.   Kui nelja mõõtmistulemuse keskmine ei ületa kõnealusele sõidukikategooriale kehtestatud maksimaalset lubatud taset, võib sõiduki lugeda määruse (EL) nr 168/2013 VI lisa D osas kehtestatud piirnormile vastavaks. Katse tulemuseks võetakse see keskmine väärtus.

2.1.5.5.   Kui tingimuse A alusel tehtud nelja katse tulemuste keskmine väärtus ja tingimuse B alusel tehtud nelja katse tulemuste keskmine väärtus ei ületa kõnealusele sõidukikategooriale kehtestatud maksimaalset lubatud taset, võib sõiduki lugeda määruse (EL) nr 168/2013 VI lisa D osas kehtestatud piirnormidele vastavaks.

Katse tulemuseks võetakse kõrgeim keskmine väärtus.

2.2.   Paigalseisva mootorratta tekitatud (kasutusel oleva sõiduki mõõtmistingimused ja katsemeetod)

2.2.1.   Helirõhutase mootorratta vahetus läheduses

Kasutuselolevate mootorrataste hilisemate mürakatsete võimaldamiseks tuleb helirõhutaset vastavalt allpool esitatud nõuetele mõõta ka väljalasketoru otsa (summuti) vahetus läheduses, kusjuures mõõtmistulemused märgitakse määruse (EL) nr 168/2013 artikli 27 lõikes 4 viidatud näidisele vastava teatise väljastamiseks koostatud katsearuandesse.

2.2.2.   Mõõtevahendid

Tuleb kasutada punktis 2.1.2.1 kirjeldatud täppis-müratasememõõturit.

2.2.3.   Mõõtmistingimused

2.2.3.1.   Mootorratta seisukord

Enne mõõtmisi tuleb mootorratta mootor viia normaalsele töötemperatuurile. Kui mootorratas on varustatud automaatse käitusmehhanismiga ventilaatoritega, ei tohi nimetatud süsteemi mürataseme mõõtmise ajal reguleerida.

Käigukast peab olema mõõtmiste ajal neutraalasendis. Kui jõuülekannet ei ole võimalik välja lülitada, tuleb mootorratta veorattal lasta vabalt pöörelda, tõstes sõiduki näiteks kesktugihargile.

2.2.3.2.   Katseplats (joonis Ap 2-2)

Katseplatsiks võib olla ala, kus ei esine märkimisväärseid akustilisi häireid. Sobivad on betooni, asfaldi või mõne muu kõva materjaliga kaetud tasased pinnad, mis peegeldavad hästi heli; katseid ei tohi teostada tihendatud pinnasteedel. Katseplats peab kujult olema ristkülik, mille küljed on mootorratta välisservast vähemalt 3 meetri kaugusel (juhtrauda mitte arvestades). Nimetatud ristküliku piires ei tohi olla nimetamisväärseid takistusi, näiteks inimesi (peale mootorratturi ja vaatleja).

Mootorratas tuleb paigutada nimetatud ristküliku piiridesse selliselt, et mõõtmisel kasutatav mikrofon on võimalikest äärekividest vähemalt 1 meetri kaugusel.

2.2.3.3.   Muud tingimused

Ümbritseva keskkonna mürast ja tuulemürast tingitud mõõteseadme näidud peavad olema mõõdetavast müratasemest vähemalt 10,0 dB(A) võrra väiksemad. Mikrofonile võib paigaldada sobiva tuulekaitse, võttes arvesse selle mõju mikrofoni tundlikkusele.

2.2.4.   Mõõtmismeetod

2.2.4.1.   Mõõtmiste laad ja arv

A-kaalutud detsibellides (dB(A)) väljendatavat maksimaalset mürataset tuleb mõõta punktis 2.2.4.3 määratletud töötamisaja jooksul.

Igas mõõtepunktis tuleb teha vähemalt kolm mõõtmist.

2.2.4.2.   Mikrofoni paigutamine (joonis Ap 2-3)

Mikrofon tuleb paigutada väljalasketoru otsaga samale kõrgusele või katseplatsi pinnast kuni 0,2 m kõrgusele olenevalt sellest, kumb on kõrgem. Mikrofoni membraan peab olema suunatud väljalaskeava poole, jäädes sellest 0,5 m kaugusele. Mikrofoni maksimaalse tundlikkuse telg peab olema katseraja pinnaga paralleelne ja moodustama heitgaaside väljumissuunaga kokkulangeva vertikaaltasapinna suhtes 45 ± 10° nurga.

Nimetatud vertikaaltasapinna suhtes tuleb mikrofon paigutada küljele, mis annab mikrofoni ja mootorratta välispinna suhtes maksimaalse võimaliku vahekauguse (juhtrauda mitte arvestades).

Kui väljalaskesüsteemil on rohkem kui üks väljalaskeava, mille keskpunktid ei asetse üksteisest kaugemal kui 0,3 m, tuleb mikrofon suunata mootorrattale lähema väljalaskeava suunas (juhtrauda mitte arvestades) või katseraja teepinnast kõige kõrgemal asuva väljalaskeava suunas. Kui väljalaskeavade keskpunktid on üksteisest kaugemal kui 0,3 m, tuleb igale neist teostada eraldi mõõtmised, kusjuures katsetulemuseks loetakse registreeritud väärtustest suurim.

2.2.4.3.   Kasutustingimused

Mootori pöörlemiskiirust tuleb hoida konstantsena ühel järgmistest väärtustest:

| — | ((S)/(2)) kui S on suurem kui 5 000 p/min või |
| --- | --- |

—

((S)/(2)) kui S on suurem kui 5 000 p/min või

| — | ((3S)/(4)) kui S ei ole suurem kui 5 000 p/min; |
| --- | --- |

—

((3S)/(4)) kui S ei ole suurem kui 5 000 p/min;

kus S on pöörlemiskiirus, mille puhul mootor saavutab maksimumvõimsuse.

Kui mootori konstantne kiirus on saavutatud, tuleb seguklapp võimalikult kiiresti seada tagasi tühikäigu asendisse. Mürataset tuleb mõõta niisuguse töötsükli ajal, mille hulka kuulub mootori konstantsel pöörlemiskiirusel töötamise lühike periood ja kogu aeglustusperiood, kusjuures katseväärtuseks on müratasememõõturi maksimaalsele näidule vastav väärtus.

2.2.5.   Tulemused (katsearuanne)

2.2.5.1.   Kõik olulised andmed ja eriti need, mida on kasutatud paigalseisva mootorratta müra mõõtmisel, märgitakse määruse (EL) nr 168/2013 artikli 27 lõikes 4 viidatud näidisele vastava teatise väljastamiseks koostatavasse katsearuandesse.

2.2.5.2.   Mõõteseadmelt tuleb lugeda lähima detsibellini ümardatud mõõteväärtused.

Kui kümnendikke tähistav number on 0 kuni 4, ümardatakse tulemus allapoole, kui 5 kuni 9, siis ülespoole.

Kasutatakse ainult neid mõõteväärtusi, mille erinevus ei ole kolmel järjestikusel katsel suurem kui 2,0 dB(A).

2.2.5.3.   Kolmest mõõteväärtusest suurim loetakse katsetulemuseks.

Joonis Ap 2-2

Liikuva sõiduki katsetamine

Image

Joonis Ap 2-3

Paigalseisva sõiduki katsetamine

Image

2.3.   Originaalne väljalaskesüsteem (summuti)

2.3.1.   Absorbeerivaid kiudmaterjale sisaldavatele summutitele esitatavad nõuded

2.3.1.1.   Absorbeeriv kiudmaterjal peab olema asbestivaba ja seda võib summutite valmistamisel kasutada ainult siis, kui see püsib kogu summuti kasutusaja jooksul kindlalt oma kohal ja vastab nõuetele, mis on esitatud ühes punktidest 2.3.1.2 või 2.3.1.3.

2.3.1.2.   Pärast kiudmaterjali eemaldamist peab müranivoo vastama punktis 2.1.1 esitatud nõuetele.

2.3.1.3.   Heli summutavat kiudmaterjali ei tohi paigaldada summuti nendesse osadesse, mida läbib heitgaas, ja kiudmaterjal peab vastama järgmistele nõuetele:

2.3.1.3.1.   materjali tuleb kuumutada neli tundi ahjus temperatuuril 650 ± 5 °C, ilma et kiudude keskmine pikkus, läbimõõt või mahumass väheneks;

2.3.1.3.2.   pärast ühe tunni jooksul kuumutamist ahjus temperatuuril 650 °C ± 5 °C peab standardi ISO 2559:2011 kohaselt katsetamisel vähemalt 98 % materjalist jääma sõelale, mille silma nimimõõt on 250 μm ja mis vastab tehnilise standardi ISO 3310-1:2000 nõuetele;

2.3.1.3.3.   materjali kaalukadu ei tohi ületada 10,5 % pärast 24tunnist leotamist temperatuuril 90 °C ± 5 °C järgmise koostisega sünteetilises kondensaadis:

| — | 1 N vesinikbromiidhape (HBr): 10 ml; |
| --- | --- |

—

1 N vesinikbromiidhape (HBr): 10 ml;

| — | 1 N väävelhape (H2SO4): 10 ml; |
| --- | --- |

—

1 N väävelhape (H2SO4): 10 ml;

| — | destilleeritud vesi, kuni saavutatakse maht 1 000 ml. |
| --- | --- |

—

destilleeritud vesi, kuni saavutatakse maht 1 000 ml.

Märkus: Materjali tuleb pesta destilleeritud vees ja enne kaalumist kuivatada ühe tunni jooksul temperatuuril 105 °C.

2.3.1.4.   Enne süsteemi katsetamist vastavalt punktile 2.1 tuleb see viia normaalsesse tööseisukorda, kasutades ühte järgmistest meetoditest:

2.3.1.4.1.   Konditsioneerimine kestva maanteesõiduga

2.3.1.4.1.1.   Tabelis Ap 2-1 on toodud minimaalsed teepikkused, mida erineva kategooria mootorrattad peavad konditsioneerimise ajal läbima:

Tabel Ap 2-1

Konditsioneerimise ajal läbitav minimaalne vahemaa

| L3e/L4e-kategooria sõidukid (mootorrattad) mootori töömahuga (cm3) | Läbitud vahemaa
  (km) |
| --- | --- |
| 1. | ≤ 80 |

L3e/L4e-kategooria sõidukid (mootorrattad) mootori töömahuga (cm3)

Läbitud vahemaa

(km)

1.

≤ 80

4 000

| 2. | > 80 ≤ 175 |
| --- | --- |

2.

> 80 ≤ 175

6 000

| 3. | > 175 |
| --- | --- |

3.

> 175

8 000

2.3.1.4.1.2   50 ± 10 % sellest konditsioneerimistsüklist peab koosnema linnasõidust ja ülejäänud kaugsõidust suurel kiirusel; pideva teesõidutsükli võib asendada vastava katseraja programmiga.

2.3.1.4.1.3.   Kaks sõidurežiimi peavad vahelduma vähemalt kuus korda.

2.3.1.4.1.4.   Täielik katseprogramm peab jahutamise ja kondenseerumise mõju tekitamiseks sisaldama vähemalt kümmet vaheaega, mis kestavad vähemalt kolm tundi.

2.3.1.4.2.   Konditsioneerimine pulsatsiooniga

2.3.1.4.2.1.   Väljalaskesüsteem või selle osised tuleb paigaldada mootorrattale või mootorile.

Esimesel juhul tuleb sõiduk paigaldada rulldünamomeetrile. Teisel juhul tuleb mootor paigaldada katsestendile.

Katseseade, mida on üksikasjalikult kujutatud joonisel Ap 2-4, paigaldatakse väljalaskesüsteemi heitgaasiavale. Võib kasutada muid seadmeid, mis annavad võrdväärseid tulemusi.

2.3.1.4.2.2.   Katseseade tuleb reguleerida nii, et kiirklapp kordamööda katkestab ja taastab heitgaasivoolu 2 500 korda.

2.3.1.4.2.3   Klapp peab avanema, kui sisselaskeäärikust voolu suunas vähemalt 100 mm kaugusel mõõdetud heitgaasi vasturõhk saavutab taseme vahemikus 0,35–0,40 kPa. Kui niisuguse väärtuse saavutamine on mootori näitajatest tulenevalt võimatu, peab ventiil avanema siis, kui gaasi vasturõhk saavutab taseme, mis vastab 90 protsendile enne mootori seiskumist mõõdetavast maksimaalsest väärtusest. Klapp peab sulguma siis, kui nimetatud rõhk ei erine avatud ventiili korral esinevast stabiilsest väärtusest rohkem kui 10 %.

2.3.1.4.2.4.   Viitrelee tuleb seadistada heitgaasi voolamise ajavahemikule, mis on arvutatud vastavalt punktis 2.4.1.4.2.3 esitatud nõuetele.

2.3.1.4.2.5.   Mootori pöörlemiskiirus peab olema 75 % pöörlemiskiirusest (S), mille puhul mootor saavutab maksimumvõimsuse.

2.3.1.4.2.6.   Dünamomeetriga registreeritav võimsus peab olema 50 % täielikult avatud seguklapi puhul saavutatavast võimsusest, mõõdetuna pöörlemiskiirusel, mis võrdub 75 protsendiga mootori pöörlemiskiirusest (S).

2.3.1.4.2.7.   Katse ajal peavad kõik tühjendusavad olema suletud.

2.3.1.4.2.8.   Kogu katse ei tohi kesta kauem kui 48 tundi. Vajaduse korral tuleb iga tunni järel näha ette üks jahtumisperiood.

2.3.1.4.3.   Katsestendi konditsioneerimine

2.3.1.4.3.1.   Väljalaskesüsteem tuleb paigaldada mootorile, mis on representatiivne mootorrattale paigaldatud mootoritüübi suhtes, mille jaoks süsteem on konstrueeritud, ja paigutada katsestendile.

2.3.1.4.3.2.   Konditsioneerimine koosneb mootorratta kategooriale, millele väljalaskesüsteem on konstrueeritud, vastavast ette nähtud arvust katsestendil läbitavatest tsüklitest. Tabelis Ap 2-2 on toodud igale mootorratta kategooriale ette nähtud tsüklite arv.

Tabel Ap 2-2

Katsestendil teostatavate tsüklite arv konditsioneerimisel

| Mootorratta kategooria mootori silindrimahu järgi
  (cm3) | Tsüklite arv |
| --- | --- |
| 1. | ≤ 80 |

Mootorratta kategooria mootori silindrimahu järgi

(cm3)

Tsüklite arv

1.

≤ 80

6

| 2. | > 80 ≤ 175 |
| --- | --- |

2.

> 80 ≤ 175

9

| 3. | > 175 |
| --- | --- |

3.

> 175

12

2.3.1.4.3.3.   Igale katsestenditsüklile peab jahtumise ja kondenseerumise mõju tekitamiseks järgnema vähemalt kuue tunni pikkune vaheaeg.

2.3.1.4.3.4.   Iga katsestenditsükkel koosneb kuuest etapist. Mootori töötamistingimused igas etapis ja etappide kestused on järgmised:

Tabel Ap 2-3

Katsestendil teostatava katsetsükli etapid

| Etapp | Tingimused | Etapi kestus
  (minutid) |
| --- | --- | --- |
| Mootorid, mille töömaht on väiksem kui 175 cm3 | Mootorid, mille töömaht on suurem kui 175 cm3 |
| 1 | Tühikäik | 6 | 6 |
| 2 | koormus 25 % kiirusel 75 % S | 40 | 50 |
| 3 | koormus 50 % kiirusel 75 % S | 40 | 50 |
| 4 | koormus 100 % kiirusel 75 % S | 30 | 10 |
| 5 | koormus 50 % kiirusel 100 % S | 12 | 12 |
| 6 | koormus 25 % kiirusel 100 % S | 22 | 22 |
| Summaarne aeg: | 2 tundi 30 minutit | 2 tundi 30 minutit |

Etapp

Tingimused

Etapi kestus

(minutid)

Mootorid, mille töömaht on väiksem kui 175 cm3

Mootorid, mille töömaht on suurem kui 175 cm3

1

Tühikäik

6

6

2

koormus 25 % kiirusel 75 % S

40

50

3

koormus 50 % kiirusel 75 % S

40

50

4

koormus 100 % kiirusel 75 % S

30

10

5

koormus 50 % kiirusel 100 % S

12

12

6

koormus 25 % kiirusel 100 % S

22

22

Summaarne aeg:

2 tundi 30 minutit

2 tundi 30 minutit

2.3.1.4.3.5.   Sellise konditsioneerimismenetluse ajal võib valmistaja nõudmisel mootorit ja summutit jahutada nii, et heitgaasiavast mitte kaugemal kui 100 mm paiknevas punktis mõõdetud temperatuur ei ole kõrgem kui see, mida mõõdetakse siis, kui mootorratas sõidab kõrgeimal käigul kiirusega 110 km/h või mootori pöörlemiskiirusega 75 % S. Mootori pöörlemiskiirust või mootorratta kiirust tuleb mõõta täpsusega ± 3 %.

Joonis Ap 2-4

Pulsatsiooni teel konditsioneerimise katseseade

Image

| 1. | Katsetatava väljalaskesüsteemi tagaosa külge ühendatav sisselasketoru äärik või muhv. |
| --- | --- |

1.

Katsetatava väljalaskesüsteemi tagaosa külge ühendatav sisselasketoru äärik või muhv.

| 2. | Käsitsi juhitav reguleerimisklapp. |
| --- | --- |

2.

Käsitsi juhitav reguleerimisklapp.

| 3. | Maksimaalselt 40 l mahuga kompensatsiooniballoon, mille täitmise aeg on vähemalt üks sekund |
| --- | --- |

3.

Maksimaalselt 40 l mahuga kompensatsiooniballoon, mille täitmise aeg on vähemalt üks sekund

| 4. | Rõhulüliti tööpiirkonnaga 0,05–2,5 baari. |
| --- | --- |

4.

Rõhulüliti tööpiirkonnaga 0,05–2,5 baari.

| 5. | Viitlüliti. |
| --- | --- |

5.

Viitlüliti.

| 6. | Impulsiloendur. |
| --- | --- |

6.

Impulsiloendur.

| 7. | Kiirklapp, analoogne 60 mm läbimõõduga mootorpiduriklapiga, mida juhib 120 N jõudu tekitav neljabaarise rõhuga pneumosilinder. Reaktsiooniaeg ei või avamisel ega sulgemisel ületada 0,5 sekundit. |
| --- | --- |

7.

Kiirklapp, analoogne 60 mm läbimõõduga mootorpiduriklapiga, mida juhib 120 N jõudu tekitav neljabaarise rõhuga pneumosilinder. Reaktsiooniaeg ei või avamisel ega sulgemisel ületada 0,5 sekundit.

| 8. | Heitgaaside väljutamine. |
| --- | --- |

8.

Heitgaaside väljutamine.

| 9. | Painduv voolik. |
| --- | --- |

9.

Painduv voolik.

| 10. | Manomeeter. |
| --- | --- |

10.

Manomeeter.

2.3.2.   Skeem ja märgistused

2.3.2.1.   Määruse (EL) nr 168/2013 artikli 27 lõikes 4 viidatud näidise kohaselt koostatud teatisele tuleb lisada skeem ja läbilõikejoonis, millel on näidatud väljalaskesüsteemi mõõtmed.

2.3.2.2.   Kõik originaalsummutid peavad kandma vähemalt järgmist märgistust:

| — | tähis „e” ja tüübikinnituse andnud riigile viitav märgistus; |
| --- | --- |

—

tähis „e” ja tüübikinnituse andnud riigile viitav märgistus;

| — | sõiduki tootja nimi või kaubamärk ja |
| --- | --- |

—

sõiduki tootja nimi või kaubamärk ja

| — | mark ja identifitseerimiseks vajaliku osa number. |
| --- | --- |

—

mark ja identifitseerimiseks vajaliku osa number.

Märgistused peavad olema loetavad ja püsivad ning oma paigaldusasendis nähtavad.

2.3.2.3.   Kõigil originaalvaruosadena tarnitavate väljalaske- või summutisüsteemide pakenditel peab olema selgesti loetav kiri „originaalosa” ning osa mark ja tüüp koos tähisega „e” ja viitega päritoluriigile.

2.3.3.   Sisselaskesummuti

Kui mootori sisselaskesüsteem tuleb lubatud mürataseme saavutamiseks varustada õhufiltri või sisselaskesummutiga, tuleb nimetatud filtrit või summutit käsitada mürasummuti osana, millele peavad kehtima punktis 2.3 esitatud nõuded.

3.   Osise tüübikinnituse andmine mootorrataste mitteoriginaalsele väljalaskesüsteemile või selle osistele kui eraldi seadmestikele

Käesolevas jaotises käsitletakse osise tüübikinnituse andmist väljalaskesüsteemidele või nende osistele kui eraldi seadmestikele, mis on ette nähtud paigaldamiseks mitteoriginaalse varuosana ühele või mitmele kindlale mootorrattatüübile.

3.1.   Mõiste

3.1.1.   „Mitteoriginaalne, asenduseks kasutatav väljalaskesüsteem või selle osised” – punktis 1.2 esitatud määratlusele vastav väljalaskesüsteemi osis, mis on ette nähtud mootorrattale paigaldamiseks, et asendada tüüpi, mis oli mootorrattale paigaldatud määruse (EL) nr 168/2013 artikli 27 lõikes 4 viidatud näidisele vastava teatise väljastamise ajal.

3.2.   Osise tüübikinnituse taotlus

3.2.1.   Süsteemi valmistaja või selle volitatud esindaja peab esitama asenduseks kasutatavate väljalaskesüsteemide või nende osiste kui eraldi seadmestike kohta osise tüübikinnituse taotlused.

3.2.2.   Iga asenduseks kasutatava väljalaskesüsteemi või selle osise puhul, millele tüübikinnitust taotletakse, tuleb osise tüübikinnituse taotlusele lisada kolmes eksemplaris järgmised dokumendid ja andmed:

| 3.2.2.1. | nende mootorrattatüüpide käesoleva liite punktis 1.1 nimetatud omaduste kirjeldus, millele asjaomane süsteem (asjaomased süsteemid) või selle (nende) osis(ed) on ette nähtud; mootori- ja mootorrattatüübile iseloomulikud numbrid või sümbolid; |
| --- | --- |

3.2.2.1.

nende mootorrattatüüpide käesoleva liite punktis 1.1 nimetatud omaduste kirjeldus, millele asjaomane süsteem (asjaomased süsteemid) või selle (nende) osis(ed) on ette nähtud; mootori- ja mootorrattatüübile iseloomulikud numbrid või sümbolid;

| 3.2.2.2. | asenduseks kasutatava väljalaskesüsteemi kirjeldus, milles tuuakse ära süsteemi iga osise suhteline asend ja vastavad paigaldusjuhised; |
| --- | --- |

3.2.2.2.

asenduseks kasutatava väljalaskesüsteemi kirjeldus, milles tuuakse ära süsteemi iga osise suhteline asend ja vastavad paigaldusjuhised;

| 3.2.2.3. | kõikide osiste joonised, mis võimaldavad määratleda nende asukohta ja neid identifitseerida, samuti andmed kasutatud materjalide kohta. Joonistel peab olema ära näidatud ka kohustusliku tüübikinnitustähise jaoks ettenähtud koht. |
| --- | --- |

3.2.2.3.

kõikide osiste joonised, mis võimaldavad määratleda nende asukohta ja neid identifitseerida, samuti andmed kasutatud materjalide kohta. Joonistel peab olema ära näidatud ka kohustusliku tüübikinnitustähise jaoks ettenähtud koht.

3.2.3.   Tehnilise teenistuse nõudel peab taotleja esitama:

| 3.2.3.1. | kaks näidist väljalaskesüsteemist, millele osise tüübikinnitust taotletakse; |
| --- | --- |

3.2.3.1.

kaks näidist väljalaskesüsteemist, millele osise tüübikinnitust taotletakse;

| 3.2.3.2. | väljalaskesüsteem, mis vastab esialgsele väljalaskesüsteemile, mis oli mootorrattale paigaldatud määruses (EL) nr 168/2013 viidatud näidisele vastava teatise väljastamise ajal. |
| --- | --- |

3.2.3.2.

väljalaskesüsteem, mis vastab esialgsele väljalaskesüsteemile, mis oli mootorrattale paigaldatud määruses (EL) nr 168/2013 viidatud näidisele vastava teatise väljastamise ajal.

| 3.2.3.3. | mootorratta, mis esindab seda tüüpi, millele asendav väljalaskesüsteem tuleb paigaldada ja mis on niisuguses seisukorras, et kui mootorratas varustatakse sama tüüpi summutiga, nagu mootorrattale oli esialgu paigaldatud, vastab see ühele järgmises kahes punktis esitatud nõuetest:






  3.2.3.3.1. | kui punktis 3.2.3.3 nimetatud mootorratas on seda tüüpi, millele käesoleva liite sätete kohaselt on antud tüübikinnitus:






  — | katsel, mille ajal mootorratas on liikumises, ei ületa selle müratase rohkem kui 1,0 dB(A) võrra punktis 2.1.1 kehtestatud piirväärtust; |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.3.3.

mootorratta, mis esindab seda tüüpi, millele asendav väljalaskesüsteem tuleb paigaldada ja mis on niisuguses seisukorras, et kui mootorratas varustatakse sama tüüpi summutiga, nagu mootorrattale oli esialgu paigaldatud, vastab see ühele järgmises kahes punktis esitatud nõuetest:

3.2.3.3.1.

kui punktis 3.2.3.3 nimetatud mootorratas on seda tüüpi, millele käesoleva liite sätete kohaselt on antud tüübikinnitus:

—

katsel, mille ajal mootorratas on liikumises, ei ületa selle müratase rohkem kui 1,0 dB(A) võrra punktis 2.1.1 kehtestatud piirväärtust;

| — | katsel, mille ajal mootorratas seisab paigal, ei ületa see rohkem kui 3,0 dB(A) võrra väärtust, mis registreeriti mootorrattale tüübikinnituse andmisel ja mis on märgitud valmistaja andmesildile. |
| --- | --- |

—

katsel, mille ajal mootorratas seisab paigal, ei ületa see rohkem kui 3,0 dB(A) võrra väärtust, mis registreeriti mootorrattale tüübikinnituse andmisel ja mis on märgitud valmistaja andmesildile.

| 3.2.3.3.2. | Kui punktis 3.2.3.3 nimetatud mootorratas ei ole seda tüüpi, millele käesoleva peatüki sätete kohaselt on antud tüübikinnitus, ei tohi selle müratase ületada rohkem kui 1,0 dB(A) võrra kõnealusele mootorrattatüübi suhtes selle esmakordsel kasutuselevõtul kohaldatud piirväärtust; |
| --- | --- |

3.2.3.3.2.

Kui punktis 3.2.3.3 nimetatud mootorratas ei ole seda tüüpi, millele käesoleva peatüki sätete kohaselt on antud tüübikinnitus, ei tohi selle müratase ületada rohkem kui 1,0 dB(A) võrra kõnealusele mootorrattatüübi suhtes selle esmakordsel kasutuselevõtul kohaldatud piirväärtust;

| 3.2.3.4. | eraldi mootor, mis on identne punktis 3.2.3.3 nimetatud mootorrattale paigaldatud mootoriga, kui kinnitusasutus loeb eraldi mootori esitamist vajalikuks. |
| --- | --- |

3.2.3.4.

eraldi mootor, mis on identne punktis 3.2.3.3 nimetatud mootorrattale paigaldatud mootoriga, kui kinnitusasutus loeb eraldi mootori esitamist vajalikuks.

3.3.   Märgistused ja graveeringud

3.3.1.   Mitteoriginaalsed väljalaskesüsteemid või nende osised tuleb märgistada vastavalt määruse (EL) nr 168/2013 artiklis 39 kehtestatud nõuetele.

3.4.   Osise tüübikinnitus

3.4.1.   Käesolevas liites ette nähtud katsete läbimisel annab kinnitusasutus välja määruse (EL) nr 168/2013 artikli 30 lõikes 2 osutatud näidisele vastava tunnistuse. Osise tüübikinnitusnumbri ees peab olema ristkülik, milles on täht „e” ja selle järel number või tähed, mis tähistavad tüübikinnituse andnud või selle andmisest keeldunud liikmesriiki. Süsteemi tüübikinnituse saanud väljalaskesüsteem loetakse II ja VI lisa nõuetele vastavaks.

3.5.   Spetsifikatsioonid

3.5.1.   Üldnõuded

Summuti peab olema projekteeritud, valmistatud ja paigaldatud nii, et:

| 3.5.1.1. | mootorratas vastab tavalistes kasutustingimustes käesoleva liite nõuetele, sõltumata eelkõige vibratsioonist, mis võib mootorrattale mõjuda; |
| --- | --- |

3.5.1.1.

mootorratas vastab tavalistes kasutustingimustes käesoleva liite nõuetele, sõltumata eelkõige vibratsioonist, mis võib mootorrattale mõjuda;

| 3.5.1.2. | saavutatakse piisav vastupidavus korrosiooni tekkimisele mootorratta normaalsetes kasutustingimustes; |
| --- | --- |

3.5.1.2.

saavutatakse piisav vastupidavus korrosiooni tekkimisele mootorratta normaalsetes kasutustingimustes;

| 3.5.1.3. | mootorratta kliirens ja võimalik kaldenurk ei vähene võrreldes kliirensi ja kaldenurgaga koos esialgselt paigaldatud summutiga; |
| --- | --- |

3.5.1.3.

mootorratta kliirens ja võimalik kaldenurk ei vähene võrreldes kliirensi ja kaldenurgaga koos esialgselt paigaldatud summutiga;

| 3.5.1.4. | pinnal ei esine liiga kõrget temperatuuri; |
| --- | --- |

3.5.1.4.

pinnal ei esine liiga kõrget temperatuuri;

| 3.5.1.5. | summuti välispinnal ei ole väljaulatuvaid osi ega teravaid servi; |
| --- | --- |

3.5.1.5.

summuti välispinnal ei ole väljaulatuvaid osi ega teravaid servi;

| 3.5.1.6. | amortisaatoritel ja vedrustusel on piisav vahemaa; |
| --- | --- |

3.5.1.6.

amortisaatoritel ja vedrustusel on piisav vahemaa;

| 3.5.1.7. | torude jaoks on ette nähtud piisav ja ohutu vahemaa; |
| --- | --- |

3.5.1.7.

torude jaoks on ette nähtud piisav ja ohutu vahemaa;

| 3.5.1.8. | summuti on selgelt määratletud hooldus- ja paigaldusnõuetega ühilduval viisil löögikindel. |
| --- | --- |

3.5.1.8.

summuti on selgelt määratletud hooldus- ja paigaldusnõuetega ühilduval viisil löögikindel.

3.5.2.   Mürataseme kohta esitatavad nõuded

| 3.5.2.1. | Asendamiseks kasutatava väljalaskesüsteemi või selle osiste akustilist efektiivsust tuleb katsetada meetoditega, mida on kirjeldatud punktides 2.1.2, 2.1.3, 2.1.4 ja 2.1.5.
  Kui punktis 3.2.3.3 nimetatud mootorrattale on paigaldatud asenduseks kasutatav väljalaskesüsteem või selle osis, ei tohi mõõdetud mürataseme väärtused ületada punktis 3.2.3.3 sätestatud nõuete kohaselt samal, originaalsummutiga varustatud mootorrattal nii sõidu- kui ka paigalseisukatsel mõõdetud väärtusi. |
| --- | --- |

3.5.2.1.

Asendamiseks kasutatava väljalaskesüsteemi või selle osiste akustilist efektiivsust tuleb katsetada meetoditega, mida on kirjeldatud punktides 2.1.2, 2.1.3, 2.1.4 ja 2.1.5.

Kui punktis 3.2.3.3 nimetatud mootorrattale on paigaldatud asenduseks kasutatav väljalaskesüsteem või selle osis, ei tohi mõõdetud mürataseme väärtused ületada punktis 3.2.3.3 sätestatud nõuete kohaselt samal, originaalsummutiga varustatud mootorrattal nii sõidu- kui ka paigalseisukatsel mõõdetud väärtusi.

3.5.3.   Mootorratta jõudluse katsetamine

| 3.5.3.1. | Asendussummutiga peab mootorratas saavutama jõudluse, mis on võrreldav originaalsummuti või selle osise kasutamisel saavutatud jõudlusega. |
| --- | --- |

3.5.3.1.

Asendussummutiga peab mootorratas saavutama jõudluse, mis on võrreldav originaalsummuti või selle osise kasutamisel saavutatud jõudlusega.

| 3.5.3.2. | Asendussummutit tuleb võrrelda originaalsummutiga nii, et kumbki summuti paigaldatakse kordamööda punktis 3.2.3.3 kirjeldatud mootorrattale, kusjuures nii asendussummuti kui originaalsummuti peavad olema uued. |
| --- | --- |

3.5.3.2.

Asendussummutit tuleb võrrelda originaalsummutiga nii, et kumbki summuti paigaldatakse kordamööda punktis 3.2.3.3 kirjeldatud mootorrattale, kusjuures nii asendussummuti kui originaalsummuti peavad olema uued.

| 3.5.3.3. | Kõnealuse katse teostamiseks mõõdetakse mootori võimsuskõverat. Asendussummutiga mootoril mõõdetud maksimaalne kasulik võimsus ja suurim kiirus ei tohi erineda rohkem kui ± 5 % maksimaalsest võimsusest ja kiirusest, mis on samadel tingimustel mõõdetud esialgse summuti kasutamisel. |
| --- | --- |

3.5.3.3.

Kõnealuse katse teostamiseks mõõdetakse mootori võimsuskõverat. Asendussummutiga mootoril mõõdetud maksimaalne kasulik võimsus ja suurim kiirus ei tohi erineda rohkem kui ± 5 % maksimaalsest võimsusest ja kiirusest, mis on samadel tingimustel mõõdetud esialgse summuti kasutamisel.

3.5.4.   Täiendavad sätted kiudmaterjale sisaldavate summutite kui eraldi seadmestike kohta

Selliste summutite valmistamisel ei tohi kiudaineid kasutada, välja arvatud juhul, kui on täidetud punktis 2.3.1 ette nähtud nõuded.

3.5.5.   Varusummutisüsteemiga varustatud sõidukite saasteainete heitkoguste mõõtmine

Punktis 3.2.3.3. osutatud sõidukiga, mis on varustatud summutiga, mille tüübi puhul nõutakse tüübikinnitust, tuleb teha I, II ja V tüübi katsed tingimustel, mida on kirjeldatud vastavalt lisades II, III ja VI vastavalt sõiduki tüübikinnitusele.

Heitkogustega seotud nõuded loetakse täidetuiks, kui tulemused vastavad sõiduki tüübikinnitusnõuetes ette nähtud piirväärtustele.

3. liide

L2e-, L5e, L6e- ja L7e-kategooria kolmerattaliste mopeedide, kolme- ja neljarattaliste mootorsõidukite mürataseme katsetele esitatavad nõuded

1.   Mõisted

Käesoleva liite tähenduses:

1.1.   „kolmerattalise mopeedi, kolme- või neljarattalise mootorsõiduki tüüp mürataseme ja väljalaskesüsteemi suhtes”– kolmerattalised mopeedid ja kolmerattalised mootorsõidukid, mis ei erine üksteisest järgmiste oluliste tunnuste poolest:

1.2.   „väljalaskesüsteem” või „summuti”– osiste täielik komplekt, mis on vajalik kolmerattalise mopeedi, kolme- või neljarattalise mootorsõiduki mootori ja väljalaskemüra piiramiseks;

1.2.1.   „originaalne väljalaskesüsteem või summuti”– seda tüüpi väljalaskesüsteem või summuti, mis on sõidukile paigaldatud tüübikinnituse andmisel või laiendamisel. Tegemist võib olla kas esialgselt paigaldatud väljalaskesüsteemi või summutiga või asendussüsteemi või -summutiga;

1.2.2.   „mitteoriginaalosana paigaldatud väljalaske- või summutisüsteem”– väljalaske- või summutisüsteem, mis erineb oma tüübilt süsteemist, mis oli sõidukile paigaldatud tüübikinnituse andmise või laiendamise ajal. Niisugust väljalaskesüsteemi või summutit tohib kasutada ainult asendussüsteemi või -summutina.

1.3.   „erinevat tüüpi väljalaskesüsteemid”– süsteemid, mis on mõne järgmise tunnuse poolest põhimõtteliselt erinevad:

1.4.   „väljalaske- või summutisüsteemi osis”– üksikosis, mis koos teiste osistega moodustab väljalaskesüsteemi (nt väljalasketorustik, tegelik summuti) ja õhu sisselaskesüsteemi (õhufilter), kui see on olemas.

Kui mootor tuleb maksimaalse lubatud mürataseme suhtes kehtestatud nõuete täitmiseks varustada õhu sisselaskesüsteemiga (õhufiltri või sisselaskemüra summutiga), tuleb filtrit või summutit käsitada väljalaskesüsteemiga võrdse tähtsusega osistena.

2.   Osise tüübikinnituse andmine kolmerattalisele mopeedile (L2e), kolmerattalisele mootorsõidukile (L5e), kergele neljarattalisele mootorsõidukile (L6e) või raskele neljarattalisele mootorsõidukile (L7e) seoses mürataseme ja originaalse väljalaskesüsteemi kui eraldi seadmestikuga.

2.1.   Kolmerattalise mopeedi või kolme- või neljarattalise mootorsõiduki põhjustatud müra (mõõtmistingimused ja sõiduki katsetamine osise tüübikinnituse saamiseks)

2.1.1.   Sõiduk, selle mootor ja väljalaskesüsteem peavad olema projekteeritud, valmistatud ja paigaldatud selliselt, et olenemata neile mõjuda võivast vibratsioonist vastab sõiduk normaalsetes töötamistingimustes käesoleva liite nõuetele.

2.1.2.   Väljalaskesüsteem peab olema projekteeritud, valmistatud ja paigaldatud vastupidavana sellele mõjuda võivale korrosioonile.

2.2.   Müranivoode kohta esitatavad nõuded

2.2.1.   Piirnormid: vt määruse (EL) nr 168/2013 VI lisa D osast.

2.2.2.   Mõõtevahendid

2.2.2.1.   Mürataseme mõõtmiseks tuleb kasutada täppis-müratasememõõturit, mille tüüpi on kirjeldatud Rahvusvahelise Elektrotehnikakomisjoni (IEC) väljaande nr 179 „Täppis-müratasememõõturid” teises trükis. Mõõtmistel tuleb kasutada tundlikkusastet „kiire” ja „A”-kaalumist, mida on nimetatud väljaandes samuti kirjeldatud.

Iga katseseeria alguses ja lõpus tuleb müratasememõõtur valmistaja juhendi kohaselt kalibreerida, kasutades asjakohast heliallikat (näiteks pistofoni tüüpi heliallikat).

2.2.2.2.   Kiiruse mõõtmised

Mootori pöörlemiskiirus ja sõiduki kiirus katserajal tuleb määrata täpsusega ± 3 %.

2.2.3.   Mõõtmistingimused

2.2.3.1.   Sõiduki seisukord

Mõõtmistel peab sõiduk olema sõidukorras (varustatud jahutusvedeliku, õlide, kütuse, tööriistade ja tagavararattaga) ning sellel peab istuma sõitja. Enne mõõtmisi tuleb sõiduk viia normaalsele töötemperatuurile.

2.2.3.1.1.   Mõõtmised tuleb teostada nii, et sõidukid on koormamata ja neil ei ole järelhaagist ega poolhaagist.

2.2.3.2.   Katseplats

Katseplatsil peab olema keskne kiirendusala, mida ümbritseb praktiliselt tasane katsepiirkond. Kiirendusala peab olema tasane; selle pind peab olema kuiv ja niisugune, et sõidumüra oleks väike.

Katseplatsil ei tohi vaba helivälja muutumine kiirendusala keskele paigutatud heliallika ja mikrofoni vahel ületada ± 1,0 dB. Nimetatud tingimus loetakse täidetuks juhul, kui kiirendusala keskpunkti ümber ei ole 50meetrise raadiusega piirkonnas suuri heli peegeldavaid objekte (aiad, kaljud, sillad või hooned). Katseraja teekate peab vastama 4. liites esitatud nõuetele.

Mikrofoni lähedal ei tohi olla ühtegi niisugust takistust, mis võib helivälja mõjutada, ning mikrofoni ja heliallika vahel ei tohi viibida inimesi. Mõõtmisi teostav vaatleja peab seisma nii, et ta ei mõjuta mõõteseadme näitu.

2.2.3.3.   Muud tingimused

Mõõtmisi ei tohi teha halbades ilmastikuoludes. Peab olema tagatud, et tuulepuhangud ei mõjuta tulemusi.

Mõõtmistel peab muude müraallikate A-kaalutud müratase, v.a katsetatava sõiduki ja samuti tuule tekitatud müra, olema sõidukist tingitud müratasemest vähemalt 10 dB(A) võrra madalam. Mikrofonile võib paigaldada sobiva tuulekaitse, võttes arvesse selle mõju mikrofoni tundlikkusele ja suunakarakteristikutele.

Kui ümbritseva keskkonna müra ja mõõdetud müra erinevus on vahemikus 10,0–16,0 dB(A), tuleb katsetulemuste arvutamisel müratasememõõturi näidust lahutada vastav parandus, nagu näidatud järgmisel graafikul:

Joonis Ap 3-1

keskkonnamüra ja mõõdetud müra erinevus dB(A)

Image

2.2.4.   Mõõtmismeetod

2.2.4.1.   Mõõtmiste laad ja arv

A-kaalutud detsibellides (dB(A)) väljendatavat maksimaalset mürataset tuleb mõõta sõiduki liikumisel joonte AA′ ja BB′ vahel (joonis Ap 3-2). Kui tippväärtuse ja üldise müranivoo vahel registreeritakse ebanormaalne erinevus, on mõõtmistulemused kehtetud.

Mõlemal pool sõidukit tuleb teostada vähemalt kaks mõõtmist.

2.2.4.2.   Mikrofoni asukoht

Mikrofon peab paiknema raja võrdlusjoonest CC′ 7,5 ± 0,2 m kaugusel (joonis Ap 3-2) ja maapinnast 1,2 ± 0,1 m kõrgusel.

2.2.4.3.   Kasutustingimused

Sõiduk peab lähenema joonele AA′ esialgsel konstantsel kiirusel, mis on määratletud punktis 2.2.4.4. Kui sõiduki esiosa jõuab jooneni AA', tuleb seguklapp täiesti avada nii kiiresti kui võimalik ja hoida selles asendis, kuni sõiduki tagaosa jõuab jooneni BB'; seejärel tuleb seguklapp seada võimalikult kiiresti tagasi tühikäigu asendisse.

Kõikide mõõtmiste ajal tuleb sõidukiga sõita kiirendusalas sirgjooneliselt, hoides sõiduki keskpikitasapinda joonele CC′ võimalikult lähedal.

2.2.4.3.1.   Liigendsõidukite korral, mis koosnevad kahest mittelahutatavast osisest ja mida loetakse ühtseks sõidukiks, ei tohi joone BB' ületamise hetke määratlemisel võtta arvesse poolhaagist.

2.2.4.4.   Kasutatava konstantse kiiruse valimine

2.2.4.4.1.   Käigukastita sõiduk

Sõiduk peab lähenema joonele AA' niisugusel konstantsel kiirusel, mis vastab kas mootori sellisele pöörlemiskiirusele, mis võrdub kolme neljandikuga mootori maksimaalvõimsusele vastavast pöörlemiskiirusest või kolme neljandikuga regulaatori poolt lubatavast maksimaalsest pöörlemiskiirusest või kiirusega 50 km/h, kusjuures valitakse nimetatutest madalaim kiirus.

2.2.4.4.2.   Manuaalkäigukastiga sõiduk

Kui sõidukil on kahe-, kolme- või neljakäiguline käigukast, tuleb kasutada teist käiku. Kui käigukastil on rohkem kui neli käiku, tuleb kasutada kolmandat käiku. Kui mootor saavutab seejärel nimivõimsusele vastava pöörlemiskiiruse, tuleb teise või kolmanda käigu asemel sisse lülitada järgmine kõrgem käik, mis võimaldab jõuda katserajal jooneni BB' ilma nimivõimsust ületamata. Kiirendavat käiku ei tohi valida. Kui sõidukil on kahekäiguline peaülekanne, tuleb sisse lülitada sõiduki suurimale kiirusele vastav käik. Sõiduk peab lähenema joonele AA' niisugusel konstantsel kiirusel, mis vastab kas mootori sellisele pöörlemiskiirusele, mis võrdub kolme neljandikuga mootori maksimaalvõimsusele vastavast pöörlemiskiirusest või kolme neljandikuga regulaatori poolt lubatavast maksimaalsest pöörlemiskiirusest või kiirusega 50 km/h, kusjuures valitakse nimetatutest madalaim kiirus.

2.2.4.4.3.   Automaatkäigukastiga sõiduk

Sõiduk peab lähenema joonele AA' konstantsel kiirusel 50 km/h või kiirusel, mis vastab kolmele neljandikule maksimaalkiirusest, kusjuures valitakse nimetatud kiirustest madalam. Kui on võimalik valida mitme edasikäigu vahel, tuleb valida niisugune käik, mis annab joonte AA' ja BB' vahel suurima keskmise kiirenduse. Ei tohi rakendada käiguvalija asendit, mida kasutatakse ainult pidurdamiseks, manööverdamiseks või mõneks sarnaseks aeglasel liikumisel teostatavaks toiminguks.

2.2.4.5.   Hübriidsõidukite puhul tuleb katsed sooritada kaks korda järgmistel tingimustel:

| a) | tingimus A: akud on maksimaalselt laetud; kui sõidukil on rohkem kui üks hübriidrežiim, valitakse katseks enim elektrit tarbiv hübriidrežiim; |
| --- | --- |

a)

tingimus A: akud on maksimaalselt laetud; kui sõidukil on rohkem kui üks hübriidrežiim, valitakse katseks enim elektrit tarbiv hübriidrežiim;

| b) | tingimus B: akud on minimaalselt laetud; kui sõidukil on rohkem kui üks hübriidrežiim, valitakse katseks enim elektrit tarbiv hübriidrežiim. |
| --- | --- |

b)

tingimus B: akud on minimaalselt laetud; kui sõidukil on rohkem kui üks hübriidrežiim, valitakse katseks enim elektrit tarbiv hübriidrežiim.

2.2.5.   Tulemused (katsearuanne)

2.2.5.1.   Kõik katsetulemusi mõjutada võinud andmed ja tegurid märgitakse määruse (EL) nr 168/2013 artikli 27 lõikes 4 viidatud näidisele vastava teatise väljastamiseks koostatavasse katsearuandesse.

2.2.5.2.   Seejärel tuleb väärtused ümardada lähima täisdetsibellini.

Kui kümnendikke tähistav number on 5, ümardatakse ülespoole.

Määruse (EL) nr 168/2013 artikli 27 lõikes 4 viidatud näidisele vastava teatise väljastamiseks võib kasutada ainult neid mõõteväärtusi, mis on saadud samal pool mootorratast teostatud kahel järjestikusel mõõtmisel ja mille erinevus ei ületa 2,0 dB(A).

2.2.5.3.   Mõõtmisel esinevate ebatäpsuste arvessevõtmiseks tuleb iga mõõtmistulemuse saamiseks lahutada punkti 2.2.5.2 kohaselt saadud väärtusest 1,0 dB(A).

2.2.5.4.   Kui nelja mõõtmistulemuse keskmine ei ületa kõnealusele sõidukikategooriale kehtestatud maksimaalset lubatud taset, võib sõiduki lugeda punktis 2.2.1 kehtestatud piirväärtustele vastavaks. Nimetatud keskmine väärtus on katse lõpptulemus.

2.2.5.5.   Kui tingimuse A alusel tehtud nelja katse tulemuse keskmine ja tingimuse B alusel tehtud nelja katse tulemuse keskmine ei ületa hübriidsõidukite puhul katsetatava sõiduki kategooriale kehtestatud maksimaalset taset, loetakse sõiduk punktis 2.2.1 sätestatud piirväärtustele vastavaks.

Katse tulemuseks võetakse kõrgeim keskmine väärtus.

2.3.   Paigalseisva sõiduki mürataseme mõõtmine (kasutusel oleva sõiduki katsetamiseks)

2.3.1.   Helirõhutase sõiduki vahetus läheduses

Kasutusel olevate sõidukite hilisemate mürakatsete võimaldamiseks tuleb helirõhu taset mõõta ka väljalaskesüsteemi heitgaasiava (summuti) vahetus läheduses vastavalt allpool esitatud nõuetele, kusjuures mõõtmistulemused märgitakse määruse (EL) nr 168/2013 artikli 32 lõikes 1 viidatud näidisele vastava dokumendi väljastamiseks koostatavasse katsearuandesse.

2.3.2.   Mõõtevahendid

Tuleb kasutada punktis 2.2.2.1 kirjeldatud täppis-müratasememõõturit.

2.3.3.   Mõõtmistingimused

2.3.3.1.   Sõiduki seisukord

Enne mõõtmisi tuleb sõiduk viia normaalsele töötemperatuurile. Kui sõiduk on varustatud automaatse käitusmehhanismiga ventilaatoritega, ei tohi nimetatud süsteemi mürataseme mõõtmise ajal reguleerida.

Käigukast peab mõõtmiste ajal olema neutraalasendis. Kui jõuülekannet ei ole võimalik välja lülitada, tuleb mopeedi või kolmerattalise mootorsõiduki veoratastel lasta vabalt pöörelda, tõstes sõiduki näiteks selle kesktugihargile toele või rullikutele.

2.3.3.2.   Katseplats (vt joonis Ap 3-3)

Katseplatsiks võib olla ala, kus ei esine märkimisväärseid akustilisi häireid. Sobivad on betooni, asfaldi või mõne muu kõva materjaliga kaetud tasased pinnad, mis peegeldavad hästi heli; katseid ei tohi teostada tihendatud pinnasteedel. Katseplats peab kujult olema ristkülik, mille küljed on mopeedi välisservast vähemalt 3 meetri kaugusel (juhtrauda mitte arvestades). Nimetatud ristküliku piires ei tohi olla nimetamisväärseid takistusi, näiteks inimesi (peale mootorratturi ja vaatleja).

Mootorratas tuleb paigutada nimetatud ristküliku piiridesse selliselt, et mõõtmisel kasutatav mikrofon on võimalikest äärekividest vähemalt 1 meetri kaugusel.

2.3.3.3.   Muud tingimused

Ümbritseva keskkonna mürast ja tuulemürast tingitud mõõteseadme näidud peavad olema mõõdetavast müratasemest vähemalt 10,0 dB(A) võrra väiksemad. Mikrofonile võib paigaldada sobiva tuulekaitse, võttes arvesse selle mõju mikrofoni tundlikkusele.

2.3.4.   Mõõtmismeetod

2.3.4.1.   Mõõtmiste laad ja arv

A-kaalutud detsibellides (dB(A)) väljendatavat maksimaalset mürataset tuleb mõõta punktis 2.2.4.3 määratletud töötamisaja jooksul.

Igas mõõtepunktis tuleb teostada vähemalt kolm mõõtmist.

2.3.4.2.   Mikrofoni asukoht (joonis Ap 3-3)

Mikrofon tuleb paigutada väljalasketoru otsaga samale kõrgusele või katseplatsi pinnast kui 0,2 m kõrgusele olenevalt sellest, kumb on kõrgem. Mikrofoni membraan peab olema suunatud väljalaskeava poole, jäädes sellest 0,5 m kaugusele. Mikrofoni maksimaalse tundlikkuse telg peab olema katseraja pinnaga paralleelne ja moodustama heitgaasi väljumise suunaga kokkulangeva vertikaaltasapinna suhtes 45 ± 10° nurga.

Nimetatud vertikaaltasapinna suhtes tuleb mikrofon paigutada küljele, mis annab mikrofoni ja sõiduki välispinna suhtes maksimaalse võimaliku vahekauguse (juhtrauda mitte arvestades).

Kui väljalaskesüsteemil on rohkem kui üks heitgaasiava, mille keskpunktid ei asetse üksteisest kaugemal kui 0,3 m, tuleb mikrofon suunata sõidukile lähema heitgaasiava suunas (juhtrauda mitte arvestades) või katseraja teepinnast kõrgemal asuva heitgaasiava suunas. Kui heitgaasiavade keskpunktid on üksteisest kaugemal kui 0,3 m, tuleb igale neist teostada eraldi mõõtmised, kusjuures katsetulemuseks loetakse registreeritud väärtustest suurim.

2.3.4.3.   Kasutustingimused

Mootori pöörlemiskiirust tuleb hoida püsivana ühel järgmistest väärtustest:

| — | ((S)/(2)) kui S on suurem kui 5 000 p/min või |
| --- | --- |

—

((S)/(2)) kui S on suurem kui 5 000 p/min või

| — | ((3S)/(4)) kui S ei ole suurem kui 5 000 p/min; |
| --- | --- |

—

((3S)/(4)) kui S ei ole suurem kui 5 000 p/min;

kus S on pöörlemiskiirus, mille puhul mootor saavutab maksimumvõimsuse.

Kui mootori konstantne kiirus on saavutatud, tuleb seguklapp võimalikult kiiresti seada tagasi tühikäigu asendisse. Mürataset tuleb mõõta niisuguse töötsükli ajal, mille hulka kuulub mootori konstantsel pöörlemiskiirusel töötamise lühike periood ja kogu aeglustusperiood, kusjuures katseväärtuseks on müratasememõõturi maksimaalsele näidule vastav väärtus.

2.3.5.   Tulemused (katsearuanne)

2.3.5.1.   Kõik olulised andmed, eriti aga need, mida on kasutatud paigalseisva sõiduki müra mõõtmisel, märgitakse määruse (EL) nr 168/2013 artikli 27 lõikes 4 viidatud näidisele vastava dokumendi väljastamiseks koostatavasse katsearuandesse.

2.3.5.2.   Mõõteseadmelt tuleb lugeda lähima detsibellini ümardatud mõõteväärtused.

Kui kümnendikke tähistav number on 5, ümardatakse tulemus ülespoole.

Kasutatakse ainult neid mõõteväärtusi, mille erinevus ei ole kolmel järjestikusel katsel suurem kui 2,0 dB(A).

2.3.5.3.   Kolmest mõõteväärtusest suurim loetakse katsetulemuseks.

Joonis Ap 3-2

liikuva sõiduki katsetamise asendid

Image

Joonis Ap 3-3

paigalseisva sõiduki katsetamise asendid

Image

2.4.   Originaalne väljalaskesüsteem (summuti)

2.4.1.   Absorbeerivaid kiudmaterjale sisaldavatele summutitele esitatavad nõuded

2.4.1.1.   Absorbeeriv kiudmaterjal peab olema asbestivaba ja seda võib summutite valmistamisel kasutada ainult siis, kui see püsib kogu summuti kasutusaja jooksul kindlalt oma kohal ja vastab punktide 2.4.1.2 – 2.4.1.4 nõuetele.

2.4.1.2.   Pärast kiudmaterjali eemaldamist peab müranivoo vastama punktis 2.2.1 esitatud nõuetele.

2.4.1.3.   Heli summutavat kiudmaterjali ei tohi paigaldada summuti nendesse osadesse, mida läbib heitgaas, ja kiudmaterjal peab vastama järgmistele nõuetele:

2.4.1.3.1.   materjali tuleb kuumutada neli tundi ahjus temperatuuril 650 ± 5 °C, ilma et kiudude keskmine pikkus, läbimõõt või mahumass väheneks;

2.4.1.3.2.   pärast ühe tunni jooksul kuumutamist ahjus temperatuuril 923,2 ± 5 K (650 ± 5 °C) peab standardi ISO 2559:2011 kohaselt katsetamisel vähemalt 98 % materjalist jääma sõelale, mille silma nimimõõt on 250 μm ja mis vastab tehnilise standardi ISO 3310-1:2000 nõuetele;

2.4.1.3.3.   materjali kaalukadu ei tohi ületada 10,5 % pärast 24tunnist seisutamist temperatuuril 362,2 ± 5 K (90 ± 5 °C) järgmise koostisega sünteetilises kondensaadis:

| — | 1 N vesinikbromiidhape (HBr): 10 ml; |
| --- | --- |

—

1 N vesinikbromiidhape (HBr): 10 ml;

| — | 1 N väävelhape (H2SO4): 10 ml; |
| --- | --- |

—

1 N väävelhape (H2SO4): 10 ml;

| — | destilleeritud vesi, kuni saavutatakse maht 1 000 ml. |
| --- | --- |

—

destilleeritud vesi, kuni saavutatakse maht 1 000 ml.

Märkus: Materjali tuleb pesta destilleeritud vees ja enne kaalumist kuivatada ühe tunni jooksul temperatuuril 105 °C.

2.4.1.4.   Enne süsteemi katsetamist tuleb see viia normaalsesse tööseisukorda, kasutades ühte järgmistest meetoditest:

2.4.1.4.1.   Konditsioneerimine kestva maanteesõiduga

| 2.4.1.4.1.1. | Tabelis Ap 3-1 on toodud minimaalsed teepikkused, mida iga kategooria sõidukid peavad konditsioneerimise ajal läbima:

  Tabel Ap 3-1


  konditsioneerimise ajal läbitav minimaalne vahemaa







  Mootorratta kategooria mootori silindrimahu järgi
  (cm3) | Läbitud vahemaa
  (km) |
| --- | --- | --- |
| 1. | ≤ 250 |

2.4.1.4.1.1.

Tabelis Ap 3-1 on toodud minimaalsed teepikkused, mida iga kategooria sõidukid peavad konditsioneerimise ajal läbima:

Tabel Ap 3-1

konditsioneerimise ajal läbitav minimaalne vahemaa

Mootorratta kategooria mootori silindrimahu järgi

(cm3)

Läbitud vahemaa

(km)

1.

≤ 250

4 000

| 2. | > 250 ≤ 500 |
| --- | --- |

2.

> 250 ≤ 500

6 000

| 3. | > 500 |
| --- | --- |

3.

> 500

8 000

| 2.4.1.4.1.2. | 50 ± 10 % sellest konditsioneerimistsüklist peab koosnema linnasõidust ja ülejäänud kaugsõidust suurel kiirusel; pideva teesõidutsükli võib asendada vastava katseraja programmiga. |
| --- | --- |

2.4.1.4.1.2.

50 ± 10 % sellest konditsioneerimistsüklist peab koosnema linnasõidust ja ülejäänud kaugsõidust suurel kiirusel; pideva teesõidutsükli võib asendada vastava katseraja programmiga.

| 2.4.1.4.1.3. | Kaks sõidurežiimi peavad vahelduma vähemalt kuus korda. |
| --- | --- |

2.4.1.4.1.3.

Kaks sõidurežiimi peavad vahelduma vähemalt kuus korda.

| 2.4.1.4.1.4. | Täielik katseprogramm peab jahutamise ja kondenseerumise mõju tekitamiseks sisaldama vähemalt kümmet vaheaega, mis kestavad vähemalt kolm tundi. |
| --- | --- |

2.4.1.4.1.4.

Täielik katseprogramm peab jahutamise ja kondenseerumise mõju tekitamiseks sisaldama vähemalt kümmet vaheaega, mis kestavad vähemalt kolm tundi.

2.4.1.4.2.   Konditsioneerimine pulsatsiooniga

| 2.4.1.4.2.1. | Väljalaskesüsteem või selle osised tuleb paigaldada sõidukile või mootorile.
  Esimesel juhul tuleb sõiduk paigutada rulldünamomeetrile. Teisel juhul tuleb mootor paigaldada katsestendile.
  Katseseade, mida on üksikasjalikult kujutatud joonisel Ap 3-4, paigaldatakse väljalaskesüsteemi heitgaasiavale. Võib kasutada muid seadmeid, mis annavad võrdväärseid tulemusi. |
| --- | --- |

2.4.1.4.2.1.

Väljalaskesüsteem või selle osised tuleb paigaldada sõidukile või mootorile.

Esimesel juhul tuleb sõiduk paigutada rulldünamomeetrile. Teisel juhul tuleb mootor paigaldada katsestendile.

Katseseade, mida on üksikasjalikult kujutatud joonisel Ap 3-4, paigaldatakse väljalaskesüsteemi heitgaasiavale. Võib kasutada muid seadmeid, mis annavad võrdväärseid tulemusi.

| 2.4.1.4.2.2. | Katseseade tuleb reguleerida nii, et kiirklapp kordamööda katkestab ja taastab heitgaasivoolu 2 500 korda. |
| --- | --- |

2.4.1.4.2.2.

Katseseade tuleb reguleerida nii, et kiirklapp kordamööda katkestab ja taastab heitgaasivoolu 2 500 korda.

| 2.4.1.4.2.3. | Klapp peab avanema, kui sisselaskeäärikust voolusuunas vähemalt 100 mm kaugusel mõõdetud heitgaasi vasturõhk saavutab taseme vahemikus 0,35–0,40 kPa. Kui niisuguse väärtuse saavutamine on mootori näitajatest tulenevalt võimatu, peab klapp avanema siis, kui gaasi vasturõhk saavutab taseme, mis vastab 90 protsendile enne mootori seiskumist mõõdetavast maksimaalsest väärtusest. Klapp peab sulguma siis, kui nimetatud rõhk erineb avatud klapi korral esinevast stabiilsest väärtusest rohkem kui 10 %. |
| --- | --- |

2.4.1.4.2.3.

Klapp peab avanema, kui sisselaskeäärikust voolusuunas vähemalt 100 mm kaugusel mõõdetud heitgaasi vasturõhk saavutab taseme vahemikus 0,35–0,40 kPa. Kui niisuguse väärtuse saavutamine on mootori näitajatest tulenevalt võimatu, peab klapp avanema siis, kui gaasi vasturõhk saavutab taseme, mis vastab 90 protsendile enne mootori seiskumist mõõdetavast maksimaalsest väärtusest. Klapp peab sulguma siis, kui nimetatud rõhk erineb avatud klapi korral esinevast stabiilsest väärtusest rohkem kui 10 %.

| 2.4.1.4.2.4. | Viitrelee tuleb seadistada heitgaasi voolamise ajavahemikule, mis on arvutatud vastavalt punktis 2.4.1.4.2.3 esitatud nõuetele. |
| --- | --- |

2.4.1.4.2.4.

Viitrelee tuleb seadistada heitgaasi voolamise ajavahemikule, mis on arvutatud vastavalt punktis 2.4.1.4.2.3 esitatud nõuetele.

| 2.4.1.4.2.5. | Mootori pöörlemiskiirus peab olema 75% pöörlemiskiirusest (S), mille puhul mootor saavutab maksimumvõimsuse. |
| --- | --- |

2.4.1.4.2.5.

Mootori pöörlemiskiirus peab olema 75% pöörlemiskiirusest (S), mille puhul mootor saavutab maksimumvõimsuse.

| 2.4.1.4.2.6. | Dünamomeetriga registreeritav võimsus peab olema 50 % täielikult avatud seguklapi puhul saavutatavast võimsusest, mõõdetuna pöörlemiskiirusel, mis võrdub 75 protsendiga mootori pöörlemiskiirusest (S). |
| --- | --- |

2.4.1.4.2.6.

Dünamomeetriga registreeritav võimsus peab olema 50 % täielikult avatud seguklapi puhul saavutatavast võimsusest, mõõdetuna pöörlemiskiirusel, mis võrdub 75 protsendiga mootori pöörlemiskiirusest (S).

| 2.4.1.4.2.7. | Katse ajal peavad kõik tühjendusavad olema suletud. |
| --- | --- |

2.4.1.4.2.7.

Katse ajal peavad kõik tühjendusavad olema suletud.

| 2.4.1.4.2.8. | Kogu katse ei tohi kesta kauem kui 48 tundi. Vajaduse korral tuleb iga tunni järel näha ette üks jahtumisperiood. |
| --- | --- |

2.4.1.4.2.8.

Kogu katse ei tohi kesta kauem kui 48 tundi. Vajaduse korral tuleb iga tunni järel näha ette üks jahtumisperiood.

2.4.1.4.3.   Katsestendi konditsioneerimine

| 2.4.1.4.3.1. | Väljalaskesüsteem tuleb paigaldada mootorile, mis on representatiivne sõidukile paigaldatud mootoritüübi suhtes, mille jaoks süsteem on konstrueeritud, ja paigutada katsestendile. |
| --- | --- |

2.4.1.4.3.1.

Väljalaskesüsteem tuleb paigaldada mootorile, mis on representatiivne sõidukile paigaldatud mootoritüübi suhtes, mille jaoks süsteem on konstrueeritud, ja paigutada katsestendile.

| 2.4.1.4.3.2. | Konditsioneerimine koosneb sõiduki kategooriale, millele väljalaskesüsteem on konstrueeritud, vastavast ettenähtud arvust katsestendi tsüklitest. Allpool esitatud tabelis on toodud igale sõidukikategooriale ette nähtud tsüklite arv.

  Tabel Ap 3-2


  Konditsioneerimistsüklite arv







  Mootorratta kategooria mootori silindrimahu järgi
  (cm3) | Tsüklite arv |
| --- | --- | --- |
| 1. | ≤ 250 |

2.4.1.4.3.2.

Konditsioneerimine koosneb sõiduki kategooriale, millele väljalaskesüsteem on konstrueeritud, vastavast ettenähtud arvust katsestendi tsüklitest. Allpool esitatud tabelis on toodud igale sõidukikategooriale ette nähtud tsüklite arv.

Tabel Ap 3-2

Konditsioneerimistsüklite arv

Mootorratta kategooria mootori silindrimahu järgi

(cm3)

Tsüklite arv

1.

≤ 250

6

| 2. | > 250 ≤ 500 |
| --- | --- |

2.

> 250 ≤ 500

9

| 3. | > 500 |
| --- | --- |

3.

> 500

12

| 2.4.1.4.3.3. | Igale katsestenditsüklile peab jahutamise ja kondenseerumise mõju tekitamiseks järgnema vähemalt kuue tunni pikkune vaheaeg. |
| --- | --- |

2.4.1.4.3.3.

Igale katsestenditsüklile peab jahutamise ja kondenseerumise mõju tekitamiseks järgnema vähemalt kuue tunni pikkune vaheaeg.

| 2.4.1.4.3.4. | Iga katsestenditsükkel koosneb kuuest etapist. Mootori töötamistingimused igas etapis ja etappide kestused on järgmised:

  Tabel Ap 3-3


  katseetappide kestus









  Etapp | Tingimused | Etapi kestus
  (minutid) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Tühikäik | 6 | 6 |
| 2 | koormus 25 % kiirusel 75 % S | 40 | 50 |
| 3 | koormus 20 % kiirusel 75 % S | 40 | 50 |
| 4 | koormus 100 % kiirusel 75 % S | 30 | 10 |
| 5 | koormus 50 % kiirusel 100 % S | 12 | 12 |
| 6 | koormus 25 % kiirusel 100 % S | 22 | 22 |
| Summaarne aeg: | 2 tundi 30 minutit | 2 tundi 30 minutit |

2.4.1.4.3.4.

Iga katsestenditsükkel koosneb kuuest etapist. Mootori töötamistingimused igas etapis ja etappide kestused on järgmised:

Tabel Ap 3-3

katseetappide kestus

Etapp

Tingimused

Etapi kestus

(minutid)

1

Tühikäik

6

6

2

koormus 25 % kiirusel 75 % S

40

50

3

koormus 20 % kiirusel 75 % S

40

50

4

koormus 100 % kiirusel 75 % S

30

10

5

koormus 50 % kiirusel 100 % S

12

12

6

koormus 25 % kiirusel 100 % S

22

22

Summaarne aeg:

2 tundi 30 minutit

2 tundi 30 minutit

| 2.4.1.4.3.5. | Niisuguse konditsioneerimismenetluse ajal võib valmistaja nõudmisel mootorit ja summutit jahutada nii, et heitgaasiavast mitte kaugemal kui 100 mm paiknevas punktis mõõdetud temperatuur ei ole kõrgem kui see, mida mõõdetakse siis, kui mopeed sõidab kõrgeimal käigul mootori pöörlemiskiirusega 75 % S. Mootori pöörlemiskiirust või sõiduki kiirust tuleb mõõta täpsusega ± 3 %.

  Joonis Ap 3-4


  pulsatsiooni teel konditsioneerimise katseseade










  1. | Katsetatava väljalaskesüsteemi tagaosa külge ühendatav sisselasketoru äärik või muhv |
| --- | --- | --- |

2.4.1.4.3.5.

Niisuguse konditsioneerimismenetluse ajal võib valmistaja nõudmisel mootorit ja summutit jahutada nii, et heitgaasiavast mitte kaugemal kui 100 mm paiknevas punktis mõõdetud temperatuur ei ole kõrgem kui see, mida mõõdetakse siis, kui mopeed sõidab kõrgeimal käigul mootori pöörlemiskiirusega 75 % S. Mootori pöörlemiskiirust või sõiduki kiirust tuleb mõõta täpsusega ± 3 %.

Joonis Ap 3-4

pulsatsiooni teel konditsioneerimise katseseade

Image

1.

Katsetatava väljalaskesüsteemi tagaosa külge ühendatav sisselasketoru äärik või muhv

| 2. | Käsitsi juhitav reguleerimisklapp. |
| --- | --- |

2.

Käsitsi juhitav reguleerimisklapp.

| 3. | Maksimaalselt 40 l mahuga kompensatsiooniballoon, mille täitmise aeg on vähemalt üks sekund. |
| --- | --- |

3.

Maksimaalselt 40 l mahuga kompensatsiooniballoon, mille täitmise aeg on vähemalt üks sekund.

| 4. | Rõhulüliti tööpiirkonnaga 0,05–2,5 baari. |
| --- | --- |

4.

Rõhulüliti tööpiirkonnaga 0,05–2,5 baari.

| 5. | Viitlüliti. |
| --- | --- |

5.

Viitlüliti.

| 6. | Impulsiloendur. |
| --- | --- |

6.

Impulsiloendur.

| 7. | Kiirklapp, analoogne 60 mm läbimõõduga mootorpiduriklapiga, mida juhib 120 N jõudu tekitav neljabaarise rõhuga pneumosilinder. Reaktsiooniaeg ei või avamisel ega sulgemisel ületada 0,5 sekundit. |
| --- | --- |

7.

Kiirklapp, analoogne 60 mm läbimõõduga mootorpiduriklapiga, mida juhib 120 N jõudu tekitav neljabaarise rõhuga pneumosilinder. Reaktsiooniaeg ei või avamisel ega sulgemisel ületada 0,5 sekundit.

| 8. | Heitgaaside väljutamine. |
| --- | --- |

8.

Heitgaaside väljutamine.

| 9. | Painduv voolik. |
| --- | --- |

9.

Painduv voolik.

| 10. | Rõhumõõtur. |
| --- | --- |

10.

Rõhumõõtur.

2.4.2.   Skeem ja märgistused

2.4.2.1.   Määruse (EL) nr 168/2013 artikli 27 lõikes 4 viidatud näidise kohaselt koostatud teatisele tuleb lisada skeem ja läbilõikejoonis, millel on näidatud väljalaskesüsteemi mõõtmed.

2.4.2.2.   Kõik originaalsummutid peavad kandma vähemalt järgmist märgistust:

| — | tähis „e” ja tüübikinnituse andnud riigile viitav märgistus; |
| --- | --- |

—

tähis „e” ja tüübikinnituse andnud riigile viitav märgistus;

| — | sõiduki tootja nimi või kaubamärk ja |
| --- | --- |

—

sõiduki tootja nimi või kaubamärk ja

| — | mark ja identifitseerimiseks vajaliku osa number. |
| --- | --- |

—

mark ja identifitseerimiseks vajaliku osa number.

Märgistused peavad olema loetavad ja püsivad ning oma paigaldusasendis nähtavad.

2.4.2.3.   Kõigil originaalvaruosadena tarnitavate väljalaske- või summutisüsteemide pakenditel peab olema selgesti loetav kiri „originaalosa” ning osa mark ja tüüp koos tähisega „e” ja viitega päritoluriigile.

2.4.3.   Sisselaskesummuti

Kui mootori sisselaskesüsteem tuleb lubatud müranivoo saavutamiseks varustada õhufiltri või sisselaskesummutiga, tuleb nimetatud filtrit või summutit käsitada mürasummuti osana, millele samuti kehtivad punktis 2.4 esitatud nõuded.

3.   Osise tüübikinnituse andmine kolmerattaliste mopeedide ja muude kolmerattaliste mootorsõidukite mitteoriginaalsele väljalaskesüsteemile või selle osisele kui eraldi seadmestikule

Käesolevas punktis käsitletakse osise tüübikinnitust eraldi seadmestikena kasutatavatele väljalaskesüsteemidele või nende osistele, mis on ette nähtud paigaldamiseks mitteoriginaalse varuosana ühele või mitmele kindlale kolmerattalise mopeedi või muu kolmerattalise mootorsõiduki tüübile.

3.1.   Mõiste

3.1.1.   „Mitteoriginaalne, asenduseks kasutatav väljalaskesüsteem või selle osised” – punktis 1.2 esitatud määratlusele vastav väljalaskesüsteemi osis, mis on ette nähtud kolmerattalisele mopeedile, kolme- või neljarattalisele mootorsõidukile paigaldamiseks asenduseks sellele tüübile, mis oli mootorrattale paigaldatud määruse (EL) nr 168/2013 artikli 27 lõikes 4 viidatud näidisele vastava teatise väljastamise ajal.

3.2.   Osise tüübikinnituse taotlus

3.2.1.   Süsteemi valmistaja või selle volitatud esindaja peab esitama asenduseks kasutatavate väljalaskesüsteemide või nende osiste kui eraldi seadmestike kohta osise tüübikinnituse taotlused.

3.2.2.   Iga asenduseks kasutatava väljalaskesüsteemi või selle osise puhul, millele tüübikinnitust taotletakse, tuleb osise tüübikinnituse taotlusele lisada kolmes eksemplaris järgmised dokumendid ja andmed:

| 3.2.2.1. | selle sõidukitüübi käesoleva lisa punktis 1.1 nimetatud omaduste kirjeldus, millele asjaomased süsteemid või selle osised on suhtes ette nähtud; mootori- ja sõidukitüübile iseloomulikud numbrid või sümbolid |
| --- | --- |

3.2.2.1.

selle sõidukitüübi käesoleva lisa punktis 1.1 nimetatud omaduste kirjeldus, millele asjaomased süsteemid või selle osised on suhtes ette nähtud; mootori- ja sõidukitüübile iseloomulikud numbrid või sümbolid

| 3.2.2.2. | asenduseks kasutatava väljalaskesüsteemi kirjeldus, milles tuuakse ära süsteemi iga osise suhteline asend ja vastavad paigaldusjuhised; |
| --- | --- |

3.2.2.2.

asenduseks kasutatava väljalaskesüsteemi kirjeldus, milles tuuakse ära süsteemi iga osise suhteline asend ja vastavad paigaldusjuhised;

| 3.2.2.3. | kõikide osiste joonised, mis aitavad kindlaks määrata nende asukohta ja neid identifitseerida, samuti andmed kasutatud materjalide kohta. Joonistel peab olema ära näidatud ka kohustusliku tüübikinnitustähise jaoks ettenähtud koht. |
| --- | --- |

3.2.2.3.

kõikide osiste joonised, mis aitavad kindlaks määrata nende asukohta ja neid identifitseerida, samuti andmed kasutatud materjalide kohta. Joonistel peab olema ära näidatud ka kohustusliku tüübikinnitustähise jaoks ettenähtud koht.

3.2.3.   Tehnilise teenistuse nõudel peab taotleja esitama:

| 3.2.3.1. | kaks näidist väljalaskesüsteemist, millele osise tüübikinnitust taotletakse; |
| --- | --- |

3.2.3.1.

kaks näidist väljalaskesüsteemist, millele osise tüübikinnitust taotletakse;

| 3.2.3.2. | väljalaskesüsteem, mis vastab originaalsele väljalaskesüsteemile, mis oli sõidukile paigaldatud määruse (EL) nr 168/2013 artikli 27 lõikes 4 viidatud näidisele vastava teatise väljastamise ajal; |
| --- | --- |

3.2.3.2.

väljalaskesüsteem, mis vastab originaalsele väljalaskesüsteemile, mis oli sõidukile paigaldatud määruse (EL) nr 168/2013 artikli 27 lõikes 4 viidatud näidisele vastava teatise väljastamise ajal;

| 3.2.3.3. | sõiduki, mis esindab seda tüüpi, millele asendav väljalaskesüsteem tuleb paigaldada ja mis on niisuguses seisukorras, et kui sõiduk varustatakse sama tüüpi summutiga, nagu sõidukile oli esialgu paigaldatud, vastab see ühele järgmises kahes punktis esitatud nõudele:






  3.2.3.3.1. | kui sõiduk on seda tüüpi, millele käesoleva liite sätete kohaselt on antud tüübikinnitus: | katsel, mille ajal sõiduk on liikumises, ei ületa selle müratase rohkem kui 1,0 dB(A) võrra punktis 2.2.1.3 kehtestatud piirväärtust; |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.3.3.

sõiduki, mis esindab seda tüüpi, millele asendav väljalaskesüsteem tuleb paigaldada ja mis on niisuguses seisukorras, et kui sõiduk varustatakse sama tüüpi summutiga, nagu sõidukile oli esialgu paigaldatud, vastab see ühele järgmises kahes punktis esitatud nõudele:

3.2.3.3.1.

kui sõiduk on seda tüüpi, millele käesoleva liite sätete kohaselt on antud tüübikinnitus:

katsel, mille ajal sõiduk on liikumises, ei ületa selle müratase rohkem kui 1,0 dB(A) võrra punktis 2.2.1.3 kehtestatud piirväärtust;

| | paigalseisukatse ajal ei ületa see rohkem kui 3,0 dB(A) võrra valmistaja andmesildil näidatud väärtust; |
| --- | --- |

paigalseisukatse ajal ei ületa see rohkem kui 3,0 dB(A) võrra valmistaja andmesildil näidatud väärtust;

| 3.2.3.3.2. | kui sõiduk ei ole seda tüüpi, millele käesoleva peatüki sätete kohaselt on antud tüübikinnitus, ei tohi selle müratase rohkem kui 1,0 dB(A) võrra ületada antud sõidukitüübile selle esmakordsel kasutuselevõtul kohaldatud piirväärtust; |
| --- | --- |

3.2.3.3.2.

kui sõiduk ei ole seda tüüpi, millele käesoleva peatüki sätete kohaselt on antud tüübikinnitus, ei tohi selle müratase rohkem kui 1,0 dB(A) võrra ületada antud sõidukitüübile selle esmakordsel kasutuselevõtul kohaldatud piirväärtust;

| 3.2.3.4. | eraldi mootori, mis on identne punktis 3.2.3.3 nimetatud sõidukile paigaldatud mootoriga (kui kinnitusasutused loevad eraldi mootori esitamist vajalikuks). |
| --- | --- |

3.2.3.4.

eraldi mootori, mis on identne punktis 3.2.3.3 nimetatud sõidukile paigaldatud mootoriga (kui kinnitusasutused loevad eraldi mootori esitamist vajalikuks).

3.3.   Märgistused ja graveeringud

3.3.1.   Mitteoriginaalsed väljalaskesüsteemid või nende osised tuleb märgistada vastavalt määruse (EL) nr 168/2013 artiklile 39e.

3.4.   Osise tüübikinnitus

3.4.1.   Käesolevas liites ette nähtud katsete läbimisel annab kinnitusasutus välja määruse (EL) nr 168/2013 artikli 30 lõikes 2 osutatud näidisele vastava tunnistuse. Osise tüübikinnitusnumbri ees peab olema ristkülik, milles on täht „e” ja selle järel number või tähed, mis tähistavad tüübikinnituse andnud või selle andmisest keeldunud liikmesriiki.

3.5.   Spetsifikatsioonid

3.5.1.   Üldnõuded

Summuti peab olema projekteeritud, valmistatud ja paigaldatud nii, et:

| 3.5.1.1. | sõiduk vastab tavalistes kasutustingimustes käesoleva liite nõuetele, sõltumata eelkõige vibratsioonist, mis võib sõidukile mõjuda; |
| --- | --- |

3.5.1.1.

sõiduk vastab tavalistes kasutustingimustes käesoleva liite nõuetele, sõltumata eelkõige vibratsioonist, mis võib sõidukile mõjuda;

| 3.5.1.2. | saavutatakse piisav vastupidavus korrosiooni tekkimisele normaalsetes kasutustingimustes; |
| --- | --- |

3.5.1.2.

saavutatakse piisav vastupidavus korrosiooni tekkimisele normaalsetes kasutustingimustes;

| 3.5.1.3. | sõiduki kliirens ja võimalik kaldenurk ei vähene võrreldes kliirensiga ja kaldenurgaga koos esialgselt paigaldatud summutiga; |
| --- | --- |

3.5.1.3.

sõiduki kliirens ja võimalik kaldenurk ei vähene võrreldes kliirensiga ja kaldenurgaga koos esialgselt paigaldatud summutiga;

| 3.5.1.4. | pinnal ei esine liiga kõrget temperatuuri; |
| --- | --- |

3.5.1.4.

pinnal ei esine liiga kõrget temperatuuri;

| 3.5.1.5. | summuti välispinnal ei ole väljaulatuvaid osi ega teravaid servi; |
| --- | --- |

3.5.1.5.

summuti välispinnal ei ole väljaulatuvaid osi ega teravaid servi;

| 3.5.1.6. | amortisaatoritel ja vedrustusel on piisav vahemaa; |
| --- | --- |

3.5.1.6.

amortisaatoritel ja vedrustusel on piisav vahemaa;

| 3.5.1.7. | torude jaoks on ette nähtud piisav ja ohutu vahemaa; |
| --- | --- |

3.5.1.7.

torude jaoks on ette nähtud piisav ja ohutu vahemaa;

| 3.5.1.8. | summuti on selgelt määratletud hooldus- ja paigaldusnõuetega ühilduval viisil löögikindel. |
| --- | --- |

3.5.1.8.

summuti on selgelt määratletud hooldus- ja paigaldusnõuetega ühilduval viisil löögikindel.

3.5.2.   Müratasemete kohta esitatavad nõuded

| 3.5.2.1. | Asendamiseks kasutatava väljalaskesüsteemi või selle osiste akustilist efektiivsust tuleb katsetada meetoditel, mida on kirjeldatud punktides 2.3 ja 2.4.
  Kui asenduseks kasutatav väljalaskesüsteem või selle osis on paigaldatud käesoleva liite punktis 3.2.3.3 nimetatud sõidukile, peavad mürataseme saavutatud väärtused vastama järgmistele nõuetele: |
| --- | --- |

3.5.2.1.

Asendamiseks kasutatava väljalaskesüsteemi või selle osiste akustilist efektiivsust tuleb katsetada meetoditel, mida on kirjeldatud punktides 2.3 ja 2.4.

Kui asenduseks kasutatav väljalaskesüsteem või selle osis on paigaldatud käesoleva liite punktis 3.2.3.3 nimetatud sõidukile, peavad mürataseme saavutatud väärtused vastama järgmistele nõuetele:

| 3.5.2.1.1. | need ei tohi punktis 3.2.3.3 sätestatud eeskirjade kohaselt ületada samal sõidukil, mis on varustatud originaalsummutiga, nii sõidu- kui paigalseisukatsel mõõdetud väärtusi. |
| --- | --- |

3.5.2.1.1.

need ei tohi punktis 3.2.3.3 sätestatud eeskirjade kohaselt ületada samal sõidukil, mis on varustatud originaalsummutiga, nii sõidu- kui paigalseisukatsel mõõdetud väärtusi.

3.5.3.   Sõiduki jõudluse katsetamine

| 3.5.3.1. | Asendussummutiga peab sõiduk saavutama jõudluse, mis on võrreldav originaalsummuti või selle osise kasutamisel saavutatud jõudlusega. |
| --- | --- |

3.5.3.1.

Asendussummutiga peab sõiduk saavutama jõudluse, mis on võrreldav originaalsummuti või selle osise kasutamisel saavutatud jõudlusega.

| 3.5.3.2. | Asendussummutit tuleb võrrelda originaalsummutiga nii, et kumbki summuti paigaldatakse punktis 3.2.3.3 kirjeldatud sõidukile, kusjuures nii asendussummuti kui originaalsummuti peavad olema uued. |
| --- | --- |

3.5.3.2.

Asendussummutit tuleb võrrelda originaalsummutiga nii, et kumbki summuti paigaldatakse punktis 3.2.3.3 kirjeldatud sõidukile, kusjuures nii asendussummuti kui originaalsummuti peavad olema uued.

| 3.5.3.3. | Kõnealust katset teostatakse nii, et mõõdetakse mootori võimsuskõverat. Asendussummutiga mootoril mõõdetud maksimaalne kasulik võimsus ja maksimaalne kiirus ei tohi erineda rohkem kui ± 5 % maksimaalsest võimsusest ja kiirusest, mis on samadel tingimustel mõõdetud esialgse summuti kasutamisel. |
| --- | --- |

3.5.3.3.

Kõnealust katset teostatakse nii, et mõõdetakse mootori võimsuskõverat. Asendussummutiga mootoril mõõdetud maksimaalne kasulik võimsus ja maksimaalne kiirus ei tohi erineda rohkem kui ± 5 % maksimaalsest võimsusest ja kiirusest, mis on samadel tingimustel mõõdetud esialgse summuti kasutamisel.

3.5.4.   Täiendavad sätted summutite kui eraldi seadmestike kohta, mis sisaldavad kiudmaterjale.

Selliste summutite valmistamisel ei tohi kiudmaterjale kasutada, välja arvatud juhul, kui on täidetud punktis 2.4.1 ette nähtud nõuded.

3.5.5.   Asendussummutisüsteemiga varustatud sõidukite saasteainete heitkoguste hindamine

Tüübikinnituse saamiseks punktis 3.2.3.3. osutatud sõidukile, mis on varustatud summutiga, mille tüübile taotletakse tüübikinnitust, tuleb teha I, II ja V tüübi katsed tingimustel, mida on kirjeldatud käesoleva määruse asjakohastes lisades (kooskõlas sõiduki tüübikinnitusega).

Heitkogustega seotud nõuded loetakse täidetuiks, kui tulemused vastavad sõiduki tüübikinnitusnõuetes ette nähtud piirväärtustele.

4. liide

Katserajale esitatavad nõuded

0.   Sissejuhatus

Käesolevas lisas määratletakse teekatte füüsikalisi omadusi ja katseraja teekatet käsitlevad erinõuded.

1.   Teekatte nõutavad omadused

Teekate loetakse käesoleva määruse nõuetele vastavaks, kui selle struktuur ja poorsus või teekatte akustiline neeldumistegur on mõõdetud ja kui need vastavad kõigile punktides 1.1–1.4 esitatud nõuetele ning teekatte projekteerimisele esitatavatele nõuetele (punkt 2.2).

1.1.   Jääkpoorsus

Katseraja sillutise segu jääkpoorsus Vc ei tohi ületada 8 %. Mõõtmistoimingut on kirjeldatud punktis 3.1.

1.2.   Helineeldumistegur

Kui pind ei vasta jääkpoorsuse nõudele, on pind vastuvõetav ainult juhul, kui selle helineeldumistegur α ≤ 0,10. Mõõtmistoimingut on kirjeldatud punktis 3.2.

Punktide 1.1. ja 1.2. nõuded on samuti täidetud, kui mõõdetakse ainult helineeldumistegurit ja leitakse, et α ≤ 0,10.

1.3.   Tekstuuri sügavus

Mahulisele meetodile vastavalt (vt punkt 3.3) mõõdetud tekstuuri sügavus (TD) peab olema:

TD ≥ 0,4 mm.

1.4.   Pinna homogeensus

Tuleb võtta kõik võimalikud meetmed, et tagada pinnakatte omaduste võimalikult suur ühtlus kogu katseala ulatuses. See kehtib tekstuuri ja poorsuse kohta, kuid tuleb tähele panna, et kui veeremine on ühes kohas parem kui teises, võib tekstuur olla erinev ja võib esineda ebatasasustest tekitatud rappumist.

1.5.   Katseperiood

Selleks, et kontrollida, kas teekate vastab jätkuvalt käesolevas tehnilises kirjelduses sätestatud tekstuuri ja poorsuse või helineeldumise nõuetele, tuleb teekatet järgmiste intervallidega perioodiliselt testida:

| a) | jääkpoorsuse või helineeldumise määramiseks:






  — | kui pind vastab uuena nõuetele, ei nõuta edasist perioodilist kontrollimist; |
| --- | --- | --- |

a)

jääkpoorsuse või helineeldumise määramiseks:

—

kui pind vastab uuena nõuetele, ei nõuta edasist perioodilist kontrollimist;

| — | kui pind ei vasta uuena nõuetele, võib see vastata nõuetele hiljem, sest pinnad muutuvad aja jooksul tihedamaks ja kompaktsemaks; |
| --- | --- |

—

kui pind ei vasta uuena nõuetele, võib see vastata nõuetele hiljem, sest pinnad muutuvad aja jooksul tihedamaks ja kompaktsemaks;

| b) | tekstuuri sügavuse (TD) määramiseks:






  — | kui pind on uus; |
| --- | --- | --- |

b)

tekstuuri sügavuse (TD) määramiseks:

—

kui pind on uus;

| — | kui mürataseme katsed algavad (NB! Vähemalt neli nädalat pärast mahapanekut); |
| --- | --- |

—

kui mürataseme katsed algavad (NB! Vähemalt neli nädalat pärast mahapanekut);

| — | seejärel iga kaheteistkümne kuu järel. |
| --- | --- |

—

seejärel iga kaheteistkümne kuu järel.

2.   Katseala projekteerimine

2.1.   Piirkond

Katseplatsi projekteerimisel on miinimumnõudeks, et katserajal liikuvate sõidukite poolt kasutatav piirkond oleks kaetud spetsiaalse kattematerjaliga ja et seal on ohutuks ja praktiliseks sõitmiseks piisavalt ruumi. Seetõttu on nõutav, et rada, mille laius on vähemalt 3 meetrit, ulatub joontest AA ja BB mõlemast otsast vähemalt 10 meetrit üle. Joonisel Ap 4-1 on näidatud sobiva katseplatsi plaan ja minimaalne ala, mis peab olema kaetud masinaga laotatud ja tihendatud katsepinna materjaliga.

Joonis Ap 4-1

Miinimumnõuded katsealale

Image

2.2.   Pinnakattele esitatavad nõuded

Katseala pind peab vastama neljale projekteerimisnõudele:

| a) | see peab koosnema tihedast asfaltbetoonist; |
| --- | --- |

a)

see peab koosnema tihedast asfaltbetoonist;

| b) | killustikuosade maksimaalne suurus peab olema 8 mm (koos lubatud hälbega 6,3–10 mm); |
| --- | --- |

b)

killustikuosade maksimaalne suurus peab olema 8 mm (koos lubatud hälbega 6,3–10 mm);

| c) | kulumiskihi paksus peab olema ≥ 30 mm; |
| --- | --- |

c)

kulumiskihi paksus peab olema ≥ 30 mm;

| d) | sideaineks peab olema otsedestillatsiooni teel saadud sobiva kõvadusega modifitseerimata bituumen. |
| --- | --- |

d)

sideaineks peab olema otsedestillatsiooni teel saadud sobiva kõvadusega modifitseerimata bituumen.

Joonisel Ap 4-2 on esitatud täitematerjali sorteerimiskõver, mida katseraja pinnakatte paigaldaja võib kasutada juhisena soovitud omaduste saavutamisel. Lisaks on tabelis Ap 4-1 mõned juhised soovitud tekstuuri ja vastupidavuse saavutamiseks. Sõelkõver vastab järgmisele valemile:

valem Ap 4-1:

Formula

kus:

| d | sõela nelinurkse ava suurus (mm); |
| --- | --- |
| dmax = | 8 mm peakõveral; |
| dmax = | 10 mm alumise hälbe kõveral; |
| dmax = | 6,3 mm ülemise hälbe kõveral. |

d

sõela nelinurkse ava suurus (mm);

dmax =

8 mm peakõveral;

dmax =

10 mm alumise hälbe kõveral;

dmax =

6,3 mm ülemise hälbe kõveral.

Lisaks:

| — | liivafraktsioon (0,063 mm < ruudukujulise sõelaava suurus < 2 mm) sisaldab kuni 55 % looduslikku ja vähemalt 45 % peenestatud liiva; |
| --- | --- |

—

liivafraktsioon (0,063 mm < ruudukujulise sõelaava suurus < 2 mm) sisaldab kuni 55 % looduslikku ja vähemalt 45 % peenestatud liiva;

| — | alus ja dreenikiht tagavad hea püsivuse ja tasasuse vastavalt parimale tee-ehitustavale; |
| --- | --- |

—

alus ja dreenikiht tagavad hea püsivuse ja tasasuse vastavalt parimale tee-ehitustavale;

| — | kivimaterjal on purustatud (100 % purustatud tahkudega) ja kõrge purunemiskindlusega materjalist; |
| --- | --- |

—

kivimaterjal on purustatud (100 % purustatud tahkudega) ja kõrge purunemiskindlusega materjalist;

| — | segus kasutatav kivimaterjal on pestud; |
| --- | --- |

—

segus kasutatav kivimaterjal on pestud;

| — | pinnale ei puistata täiendavat kivimaterjali; |
| --- | --- |

—

pinnale ei puistata täiendavat kivimaterjali;

| — | sideaine kõvadus sõltuvalt riigi kliimatingimustest väljendatuna PEN ühikutes on 40–60, 60–80 või isegi 80–100; kasutatakse võimalikult kõva sideainet, kui see sobib kokku tavapraktikaga; |
| --- | --- |

—

sideaine kõvadus sõltuvalt riigi kliimatingimustest väljendatuna PEN ühikutes on 40–60, 60–80 või isegi 80–100; kasutatakse võimalikult kõva sideainet, kui see sobib kokku tavapraktikaga;

| — | segu temperatuur enne rullimist valitakse selline, et järgnev rullimine tagaks nõutava poorsuse. Punktides 1.1–1.4 esitatud tehniliste tingimuste täitmisel tuleb tihedus tagada mitte ainult sobiva segamistemperatuuri valikuga, vaid ka sobiva ülesõitude arvu ja tihendussõiduki valikuga. |
| --- | --- |

—

segu temperatuur enne rullimist valitakse selline, et järgnev rullimine tagaks nõutava poorsuse. Punktides 1.1–1.4 esitatud tehniliste tingimuste täitmisel tuleb tihedus tagada mitte ainult sobiva segamistemperatuuri valikuga, vaid ka sobiva ülesõitude arvu ja tihendussõiduki valikuga.

Joonis Ap 4-2

asfaldisegu täitematerjali sõelkõver koos hälvetega

Image

Tabel Ap 4-1

projekteerimise juhised

| | Sihtväärtused | Hälbed |
| --- | --- | --- |
| | Osa segu kogumassist | Osa täitematerjali massist |
| Killustiku mass, sõela nelinurkse ava suurus (SM) > 2 mm | 47,6 % | 50,5 % | ± 5 |
| Liiva mass 0,063 < SM < 2 mm | 38,0 % | 40,2 % | ± 5 |
| Filleri mass SM < 0,063 mm | 8,8 % | 9,3 % | ± 2 |
| Sideaine mass (bituumen) | 5,8 % | Puudub | ± 0,5 |
| Kivimaterjali maksimaalne suurus | 8 mm | 6,3-10 |
| Sideaine kõvadus | (vt allpool) | |
| Lihvitud kivi osakaal (PSV) | > 50 | |
| Tihedus Marshalli tiheduse suhtes | 98 % | |

Sihtväärtused

Hälbed

Osa segu kogumassist

Osa täitematerjali massist

Killustiku mass, sõela nelinurkse ava suurus (SM) > 2 mm

47,6 %

50,5 %

± 5

Liiva mass 0,063 < SM < 2 mm

38,0 %

40,2 %

± 5

Filleri mass SM < 0,063 mm

8,8 %

9,3 %

± 2

Sideaine mass (bituumen)

5,8 %

Puudub

± 0,5

Kivimaterjali maksimaalne suurus

8 mm

6,3-10

Sideaine kõvadus

(vt allpool)

Lihvitud kivi osakaal (PSV)

> 50

Tihedus Marshalli tiheduse suhtes

98 %

3.   Katsemeetodid

3.1   Jääkpoorsuse mõõtmine

Selleks katseks tuleb katserajast võtta puursüdamikproovid vähemalt neljas erinevas kohas, mis on katsepiirkonnas joonte AA ja BB vahel ühtlaselt jaotunud (vt joonis Ap 4-1). Teekatte rattajälgedes ebaühtluse ja ebatasasuse vältimiseks ei tohi puursüdamikproove võtta otse rattajälgedest, vaid nende vahetust lähedusest. Rattajälgede lähedal tuleb võtta minimaalselt kaks puursüdamikproovi, ligikaudu rattajälgede vahel minimaalselt üks puursüdamikproov ja igas mikrofoni asukohas üks puursüdamikproov.

Kui tekib kahtlus, et homogeensuse nõudeid ei täideta (vt punkt 1.4), tuleb puursüdamikproove võtta katsepiirkonnas suuremal arvul kohtadest.

Igale puursüdamikproovile tuleb määrata jääkpoorsus. Seejärel arvutatakse kõigi puursüdamikproovide keskmine väärtus, mida võrreldakse punktis 1.1 esitatud nõuetega. Lisaks ei tohi mitte ühegi puursüdamikproovi poorsus ületada 10 %.

Katseraja projekteerija peab arvestama probleemiga, mis võib tekkida, kui katsepiirkonda soojendatakse torude või elektrikaablitega. Puursüdamikproove tuleb võtta just sellest piirkonnast ja nimetatud kütteseadmete projekteerimisel tuleb täpselt arvestada hilisemate puursüdamikproovide võtmise kohtadega. On soovitatav jätta mõned ligikaudu 200 × 300 mm suurused kohad ilma torude ja juhtmeteta või valida kohad, kus torud või juhtmed paiknevad nii sügaval, et need ei saa pinnakihist proovsüdamikproovide võtmisel kahjustada.

3.2.   Helineeldumistegur

Helineeldumistegurit mõõdetakse tavalises olukorras impedantstoru meetodil, kasutades standardis ISO 10534-1:1996: „Helineeldumisteguri ja impedantsi määramine impedantstorus – 1. osa: Seisulaine suhtel põhinev meetod” määratletud menetlust

Katsekehadele kehtivad samad nõuded kui jääkpoorsuse mõõtmise korral (vt punkt 3.1).

Heli neeldumist mõõdetakse vahemikus 400–800 Hz ja vahemikus 800–1 600 Hz (vähemalt kolmandikoktaaviliste ribade kesksagedustel) ning mõlema sagedusala puhul määratakse kindlaks suurimad väärtused. Seejärel leitakse lõpptulemuse saamiseks kõigi proovikehade keskmine väärtus.

3.3.   Makrotekstuuri mõõtmine mahumeetodil

Käesoleva standardi kohaselt teostatakse tekstuuri sügavuse mõõtmisi vähemalt kümnes, piki katselõigu rattajälgi ühtlaselt jaotunud punktis ja arvutatakse keskmine väärtus, mida võrreldakse minimaalse tekstuuri sügavusega. Vastavat menetlust on kirjeldatud standardi ISO 10844:2011 lisas F.

4.   Ajaline püsivus ja hooldamine

4.1.   Vananemise mõju

Eeldatakse, et 6–12 kuud pärast ehitamist suureneb katseraja teekattel mõõdetud rehvide müratase mõningal määral.

Teekate saavutab oma nõutavad näitajad vähemalt neli nädalat pärast ehitamist.

Püsivust ajas määratakse peamiselt teekattel sõitvate sõidukite põhjustatud teekatte silenemist ja tihendamist hinnates. Seda tuleb regulaarselt kontrollida punktis 1.5 ettenähtud viisil.

4.2.   Teekatte hooldamine

Pinnalt tuleb eemaldada lahtine praht ja tolm, mis võivad oluliselt vähendada tekstuuri tegelikku sügavust. Sool võib teekatet ajutiselt või isegi püsivalt muuta nii, et rehvimüra muutub tugevamaks ja seetõttu ei ole soovitatav soola kasutamine jää sulatamiseks.

4.3.   Katseraja teekatte uuendamine

Kui katserada on vaja üle katta, pole tavaliselt tarvis teekatet uuendada mujal kui ainult katseribal (laius 3 m, joonisel Ap 4-1), kus sõidukid sõidavad, eeldusel, et ribast väljapoole jääv katseala vastas mõõtmisel poorsuse või helineeldumise nõuetele.

5.   Katseraja teekatte dokumentatsioon ja teekattel teostatavad katsed

5.1.   Katseraja teekatte dokumentatsioon

Katseala pinda kirjeldavas dokumendis esitatakse järgmised andmed:

| a) | katseraja asukoht; |
| --- | --- |

a)

katseraja asukoht;

| b) | sideaine liik, sideaine kõvadus, täitematerjali liik, betooni suurim teoreetiline tihedus (GRD), kulumiskihi paksus ja katserajast võetud puursüdamikproovide abil määratud sõelkõver; |
| --- | --- |

b)

sideaine liik, sideaine kõvadus, täitematerjali liik, betooni suurim teoreetiline tihedus (GRD), kulumiskihi paksus ja katserajast võetud puursüdamikproovide abil määratud sõelkõver;

| c) | tihendamise meetod (nt teerulli tüüp, teerulli mass, ülesõitude arv); |
| --- | --- |

c)

tihendamise meetod (nt teerulli tüüp, teerulli mass, ülesõitude arv);

| d) | segu temperatuur, teekatte ehitamise ajal valitsev õhutemperatuur ja tuulekiirus; |
| --- | --- |

d)

segu temperatuur, teekatte ehitamise ajal valitsev õhutemperatuur ja tuulekiirus;

| e) | teekatte ehitamise aeg ja töövõtja; |
| --- | --- |

e)

teekatte ehitamise aeg ja töövõtja;

| f) | kõik katsetulemused või vähemalt üks nendest, mis sisaldab järgmisi andmeid:






  i) | kõigi puursüdamikuproovide jääkpoorsused; |
| --- | --- | --- |

f)

kõik katsetulemused või vähemalt üks nendest, mis sisaldab järgmisi andmeid:

i)

kõigi puursüdamikuproovide jääkpoorsused;

| ii) | kohad katseplatsil, kust puursüdamikproovid on poorsuse mõõtmiseks võetud; |
| --- | --- |

ii)

kohad katseplatsil, kust puursüdamikproovid on poorsuse mõõtmiseks võetud;

| iii) | iga puursüdamikproovi helineeldumistegur (kui mõõdetakse), tuues välja tulemused iga puursüdamikproovi ja iga sagedusvahemiku kohta, aga ka üldise keskmise; |
| --- | --- |

iii)

iga puursüdamikproovi helineeldumistegur (kui mõõdetakse), tuues välja tulemused iga puursüdamikproovi ja iga sagedusvahemiku kohta, aga ka üldise keskmise;

| iv) | kohad katseplatsil, kust puursüdamikproovid on helineeldumisteguri mõõtmiseks võetud; |
| --- | --- |

iv)

kohad katseplatsil, kust puursüdamikproovid on helineeldumisteguri mõõtmiseks võetud;

| v) | tekstuuri sügavus, kusjuures näidatakse ära ka katsete arv ja standardhälve; |
| --- | --- |

v)

tekstuuri sügavus, kusjuures näidatakse ära ka katsete arv ja standardhälve;

| vi) | punktides i ja iii nimetatud katsete teostamise eest vastutav asutus ja kasutatud seadmete tüüp; |
| --- | --- |

vi)

punktides i ja iii nimetatud katsete teostamise eest vastutav asutus ja kasutatud seadmete tüüp;

| vii) | katse(te) läbiviimise kuupäev ja katserajast puursüdamikproovide võtmise kuupäev. |
| --- | --- |

vii)

katse(te) läbiviimise kuupäev ja katserajast puursüdamikproovide võtmise kuupäev.

5.2.   Sõiduki mürakatsete dokumentatsioon

Sõiduki mürakatset(katseid) kirjeldavas dokumendis tuleb nimetada, kas kõik nõuded on täidetud või mitte. Tuleb viidata punktis 5.1 kirjeldatud dokumendile.

X LISA

Mootori võimsusega seotud katsemenetlused ja tehnilised nõuded

| Liite nr | Liite pealkiri | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| 1. | Nõuded sõiduki maksimaalse valmistajakiiruse mõõtmise meetodile | 289 |
| 1.1 | Parandusteguri määramise menetlus ringikujulise katseraja korral | 293 |
| 2. | Nõuded sisepõlemismootoriga ja hübriidajamiga jõuseadmete maksimaalse pöördemomendi ja maksimaalse kasuliku võimsuse mõõtmise meetoditele | 294 |
| 2.1 | L1e-, L2e- ja L6e-kategooria sõidukite ottomootorite maksimaalse pöördemomendi ja maksimaalse kasuliku võimsuse määramine | 295 |
| 2.2 | L3e-, L4e-, L5e- ja L7e-kategooria sõidukite ottomootorite maksimaalse pöördemomendi ja maksimaalse kasuliku võimsuse määramine | 301 |
| 2.2.1. | Maksimaalse pöördemomendi ja maksimaalse kasuliku võimsuse mõõtmine mootori temperatuuri meetodil | 307 |
| 2.3. | Diiselmootoriga L-kategooria sõidukiga maksimaalse pöördemomendi ja maksimaalse kasuliku võimsuse määramine | 308 |
| 2.4. | Hübriidajamiga L-kategooria sõidukiga maksimaalse pöördemomendi ja maksimaalse võimsuse määramine | 315 |
| 3. | Nõuded puhtelektrilise jõuseadme maksimaalse pöördemomendi ja maksimaalse püsinimivõimsuse mõõtmise meetoditele | 316 |
| 4. | Määruse (EL) nr 168/2013 artikli 3 lõike 94 punktis b nimetatud pedaalide abil liikumiseks konstrueeritud L1e-kategooria sõidukite püsinimivõimsuse, väljalülitumiseni läbitava teepikkuse ja toetusteguri mõõtmise meetoditele esitatavad nõuded | 317 |

Liite nr

Liite pealkiri

Lehekülg

1.

Nõuded sõiduki maksimaalse valmistajakiiruse mõõtmise meetodile

289

1.1

Parandusteguri määramise menetlus ringikujulise katseraja korral

293

2.

Nõuded sisepõlemismootoriga ja hübriidajamiga jõuseadmete maksimaalse pöördemomendi ja maksimaalse kasuliku võimsuse mõõtmise meetoditele

294

2.1

L1e-, L2e- ja L6e-kategooria sõidukite ottomootorite maksimaalse pöördemomendi ja maksimaalse kasuliku võimsuse määramine

295

2.2

L3e-, L4e-, L5e- ja L7e-kategooria sõidukite ottomootorite maksimaalse pöördemomendi ja maksimaalse kasuliku võimsuse määramine

301

2.2.1.

Maksimaalse pöördemomendi ja maksimaalse kasuliku võimsuse mõõtmine mootori temperatuuri meetodil

307

2.3.

Diiselmootoriga L-kategooria sõidukiga maksimaalse pöördemomendi ja maksimaalse kasuliku võimsuse määramine

308

2.4.

Hübriidajamiga L-kategooria sõidukiga maksimaalse pöördemomendi ja maksimaalse võimsuse määramine

315

3.

Nõuded puhtelektrilise jõuseadme maksimaalse pöördemomendi ja maksimaalse püsinimivõimsuse mõõtmise meetoditele

316

4.

Määruse (EL) nr 168/2013 artikli 3 lõike 94 punktis b nimetatud pedaalide abil liikumiseks konstrueeritud L1e-kategooria sõidukite püsinimivõimsuse, väljalülitumiseni läbitava teepikkuse ja toetusteguri mõõtmise meetoditele esitatavad nõuded

317

1.   Sissejuhatus

| 1.1. | Käesolevas lisas on sätestatud nõuded L-kategooria sõidukite mootorite jõudlusele, käsitledes eelkõige sõiduki maksimaalse valmistajakiiruse, maksimaalse pöördemomendi, maksimaalse kasuliku võimsuse või maksimaalse püsinimivõimsuse mõõtmist. Lisaks on esitatud erinõuded pedaalide abil liikumiseks konstrueeritud L1e-kategooria sõidukite väljalülitumiseni läbitava teepikkuse ja jõuseadme toetusteguri mõõtmise meetoditele. |
| --- | --- |

1.1.

Käesolevas lisas on sätestatud nõuded L-kategooria sõidukite mootorite jõudlusele, käsitledes eelkõige sõiduki maksimaalse valmistajakiiruse, maksimaalse pöördemomendi, maksimaalse kasuliku võimsuse või maksimaalse püsinimivõimsuse mõõtmist. Lisaks on esitatud erinõuded pedaalide abil liikumiseks konstrueeritud L1e-kategooria sõidukite väljalülitumiseni läbitava teepikkuse ja jõuseadme toetusteguri mõõtmise meetoditele.

| 1.2. | Nõuded on kohandatud L-kategooria sõidukitele, mis on varustatud jõuseadmetega, mida on käsitletud määruse (EL) nr 168/2013 artikli 4 lõikes 3. |
| --- | --- |

1.2.

Nõuded on kohandatud L-kategooria sõidukitele, mis on varustatud jõuseadmetega, mida on käsitletud määruse (EL) nr 168/2013 artikli 4 lõikes 3.

2.   Katsemenetlused

L-kategooria sõidukitele tüübikinnituse andmiseks tuleb kasutada liidetes 1–4 esitatud katsemenetlusi.

1. liide

Nõuded sõiduki maksimaalse valmistajakiiruse mõõtmise meetodile

1.   Reguleerimisala

Sõiduki maksimaalse valmistajakiiruse mõõtmine on kohustuslik L-kategooria sõidukite puhul, mille maksimaalne valmistajakiirus on piiratud vastavalt määruse (EL) nr 168/2013 I lisa L1e-, L2e-, L6e-, L7e-B1- ja L7e-C-(alam)kategooria sõidukeid käsitlevatele sätetele.

2.   Katsesõiduk

2.1.   Mootori võimsuse katsetel kasutatavad katsesõidukid peavad olema seoses mootori võimsusega representatiivsed seeriatoodanguna toodetavale ja turule lastavale sõidukitüübile.

2.2.   Katsesõiduki ettevalmistamine

| 2.2.1. | Sõiduk peab olema puhas ja kasutada tuleb vaid neid tarvikuid, mis on vajalikud sõiduki katsetamiseks. |
| --- | --- |

2.2.1.

Sõiduk peab olema puhas ja kasutada tuleb vaid neid tarvikuid, mis on vajalikud sõiduki katsetamiseks.

| 2.2.2. | Kütuse etteande ja süüte seadistused, liikuvate mehaaniliste osade määrdeainete viskoossus ja rehvide rõhk peavad vastama tootja nõuetele. |
| --- | --- |

2.2.2.

Kütuse etteande ja süüte seadistused, liikuvate mehaaniliste osade määrdeainete viskoossus ja rehvide rõhk peavad vastama tootja nõuetele.

| 2.2.3. | Katsesõiduki mootor, ülekandeseade ja rehvid peavad olema tootja nõuete kohaselt sisse sõidetud. |
| --- | --- |

2.2.3.

Katsesõiduki mootor, ülekandeseade ja rehvid peavad olema tootja nõuete kohaselt sisse sõidetud.

| 2.2.4. | Enne katsetamist peavad kõik sõiduki osad olema tavalisel töötemperatuuril termiliselt stabiilses seisundis. |
| --- | --- |

2.2.4.

Enne katsetamist peavad kõik sõiduki osad olema tavalisel töötemperatuuril termiliselt stabiilses seisundis.

| 2.2.5. | Katsesõiduki mass peab vastama töökorras sõiduki massile. |
| --- | --- |

2.2.5.

Katsesõiduki mass peab vastama töökorras sõiduki massile.

| 2.2.6. | Koormuse jaotus katsesõiduki rataste vahel peab vastama tootja nõuetele. |
| --- | --- |

2.2.6.

Koormuse jaotus katsesõiduki rataste vahel peab vastama tootja nõuetele.

3.   Juht

3.1.   Kabiinita sõiduk

| 3.1.1. | Juhi mass peab olema 75 kg ± 5 kg ja pikkus 1,75 m ± 0,05 m. Mopeedide puhul kasutatakse vastavalt vähendatud hälbeid ± 2 kg ja ± 0,02 m. |
| --- | --- |

3.1.1.

Juhi mass peab olema 75 kg ± 5 kg ja pikkus 1,75 m ± 0,05 m. Mopeedide puhul kasutatakse vastavalt vähendatud hälbeid ± 2 kg ja ± 0,02 m.

| 3.1.2. | Juhil peab olema sobiv üheosaline kombinesoon või muu samalaadne riietus. |
| --- | --- |

3.1.2.

Juhil peab olema sobiv üheosaline kombinesoon või muu samalaadne riietus.

| 3.1.3. | Juht peab juhiistmel istuma nii, et ta jalad on pedaalidel või jalatugedel ja käed on normaalselt välja sirutatud. Kui sõiduk, mille juht on istuvas asendis, võib saavutada suurema kiiruse kui 120 km/h, siis kogu katse vältel peab sõitja olema varustatud ja paiknema vastavalt tootja soovitustele ja omama täielikku kontrolli sõiduki üle. Isteasend peab kogu katse vältel olema ühesugune ja selle kohta peab aruandesse olema lisatud kirjeldus või foto. |
| --- | --- |

3.1.3.

Juht peab juhiistmel istuma nii, et ta jalad on pedaalidel või jalatugedel ja käed on normaalselt välja sirutatud. Kui sõiduk, mille juht on istuvas asendis, võib saavutada suurema kiiruse kui 120 km/h, siis kogu katse vältel peab sõitja olema varustatud ja paiknema vastavalt tootja soovitustele ja omama täielikku kontrolli sõiduki üle. Isteasend peab kogu katse vältel olema ühesugune ja selle kohta peab aruandesse olema lisatud kirjeldus või foto.

3.2.   Kabiiniga sõiduk

| 3.2.1. | Juhi mass peab olema 75 kg ± 5 kg. Mopeedide puhul kasutatakse vähendatud hälvet ± 2 kg. |
| --- | --- |

3.2.1.

Juhi mass peab olema 75 kg ± 5 kg. Mopeedide puhul kasutatakse vähendatud hälvet ± 2 kg.

4.   Katseraja omadused

| 4.1. | Katsed tuleb läbi viia teel:






  4.1.1. | mis võimaldab säilitada maksimaalset kiirust punktis 4.2 määratud mõõtevahemaa jooksul. Mõõtevahemaale eelnev kiirendusrada peab olema sama tüüpi (pinnakate ja pikiprofiil) ja piisavalt pikk, et oleks võimalik saavutada sõiduki maksimaalne kiirus; |
| --- | --- | --- |

4.1.

Katsed tuleb läbi viia teel:

4.1.1.

mis võimaldab säilitada maksimaalset kiirust punktis 4.2 määratud mõõtevahemaa jooksul. Mõõtevahemaale eelnev kiirendusrada peab olema sama tüüpi (pinnakate ja pikiprofiil) ja piisavalt pikk, et oleks võimalik saavutada sõiduki maksimaalne kiirus;

| 4.1.2. | see peab olema puhas, sile, kuiv, asfalteeritud või võrdväärsel viisil pinnatud; |
| --- | --- |

4.1.2.

see peab olema puhas, sile, kuiv, asfalteeritud või võrdväärsel viisil pinnatud;

| 4.1.3. | kalle pikisuunas võib olla maksimaalselt 1 % ja külgsuunas maksimaalselt 3 %. Kõrguste erinevused mõõtevahemaa mis tahes kahe punkti vahel ei tohi ületada 1 m. |
| --- | --- |

4.1.3.

kalle pikisuunas võib olla maksimaalselt 1 % ja külgsuunas maksimaalselt 3 %. Kõrguste erinevused mõõtevahemaa mis tahes kahe punkti vahel ei tohi ületada 1 m.

| 4.2. | Mõõtevahemaa võimalikke konfiguratsioone on kirjeldatud punktides 4.2.1, 4.2.2 ja 4.2.3.






  4.2.1. | Joonis Ap1-1


  tüüp 1 |
| --- | --- | --- |

4.2.

Mõõtevahemaa võimalikke konfiguratsioone on kirjeldatud punktides 4.2.1, 4.2.2 ja 4.2.3.

4.2.1.

Joonis Ap1-1

tüüp 1

Image

| 4.2.2. | Joonis Ap1-2


  Tüüp 2 |
| --- | --- |

4.2.2.

Joonis Ap1-2

Tüüp 2

Image

| 4.2.3. | Joonis Ap1-3


  tüüp 3










  4.2.3.1. | Kaks mõõtevahemaad L peavad olema võrdse pikkusega ja üksteisega paralleelsed. |
| --- | --- | --- |

4.2.3.

Joonis Ap1-3

tüüp 3

Image

4.2.3.1.

Kaks mõõtevahemaad L peavad olema võrdse pikkusega ja üksteisega paralleelsed.

| 4.2.3.2. | Kui mõlemad mõõtevahemaad on vaatamata punkti 4.1.3 nõuetele kõverjoonelised, tuleb tsentrifugaaljõu mõju kompenseerida kurvide sobiva ristlõikega. |
| --- | --- |

4.2.3.2.

Kui mõlemad mõõtevahemaad on vaatamata punkti 4.1.3 nõuetele kõverjoonelised, tuleb tsentrifugaaljõu mõju kompenseerida kurvide sobiva ristlõikega.

| 4.2.3.3. | Kahe mõõtevahemaa L (vt punkt 4.2.3.1) asemel võib mõõtevahemaa olla kogu ringikujulise katseraja pikkune. Sellisel juhul peab kurvide minimaalne raadius olema 200 m ja tsentrifugaaljõu mõju tuleb kompenseerida kurvide ristlõikega. |
| --- | --- |

4.2.3.3.

Kahe mõõtevahemaa L (vt punkt 4.2.3.1) asemel võib mõõtevahemaa olla kogu ringikujulise katseraja pikkune. Sellisel juhul peab kurvide minimaalne raadius olema 200 m ja tsentrifugaaljõu mõju tuleb kompenseerida kurvide ristlõikega.

| 4.3. | Mõõtevahemaa pikkus L tuleb valida vastavalt katsetamisaja t mõõtmisel kasutatud varustuse täpsusele ja meetoditele sellisel viisil, et tegeliku kiiruse saaks esitada täpsusega ± 1 %. Kui kasutatakse manuaalseid mõõteriistu, siis peab mõõtevahemaa pikkus L olema vähemalt 500 m. Kui kasutatakse tüübi 2 mõõtevahemaad, tuleb aja t määramiseks kasutada elektroonilist mõõtmist. |
| --- | --- |

4.3.

Mõõtevahemaa pikkus L tuleb valida vastavalt katsetamisaja t mõõtmisel kasutatud varustuse täpsusele ja meetoditele sellisel viisil, et tegeliku kiiruse saaks esitada täpsusega ± 1 %. Kui kasutatakse manuaalseid mõõteriistu, siis peab mõõtevahemaa pikkus L olema vähemalt 500 m. Kui kasutatakse tüübi 2 mõõtevahemaad, tuleb aja t määramiseks kasutada elektroonilist mõõtmist.

5.   Atmosfääritingimused:

| | Õhurõhk: 97 ± 10 kPa. |
| --- | --- |

Õhurõhk: 97 ± 10 kPa.

| | Õhutemperatuur: 278,2–318,2 K. |
| --- | --- |

Õhutemperatuur: 278,2–318,2 K.

| | Suhteline õhuniiskus: 30–90 %. |
| --- | --- |

Suhteline õhuniiskus: 30–90 %.

| | Keskmine tuulekiirus maapinnast 1 m kõrgusel: < 3 m/s, lubatud tuulehood < 5 m/s. |
| --- | --- |

Keskmine tuulekiirus maapinnast 1 m kõrgusel: < 3 m/s, lubatud tuulehood < 5 m/s.

6.   Katsemenetlused

6.1.   Abimootoriga L1e-kategooria pedaalidega sõidukeid katsetatakse sõiduki elektrimootori toetusel saavutataval suurimal kiirusel vastavalt EN 15194:2009 punktis 4.2.6 sätestatud katsemenetlusele. Kui L1e-kategooria sõiduk on vastavalt sellele menetlusele katsetatud, ei ole vaja punktide 6.2–6.9 nõudeid täita.

6.2.   Katse jooksul kasutatav jõuülekandearv peab võimaldama sõidukil saavutada tasasel pinnal oma maksimaalse kiiruse. Seguklapp avatakse lõpuni ja aktiveeritakse mootori suurimat võimsust andev töörežiim, mida sõiduki kasutaja saab valida.

6.3.   Kabiinita sõidukite juhid peavad säilitama punktis 3.1.3 kirjeldatud juhtimisasendi.

6.4.   Sõiduk peab mõõtevahemaa läbima konstantsel kiirusel. Tüübi 1 ja tüübi 2 korral tuleb vahemaad läbida järjestikku mõlemas suunas.

6.4.1.   Mõõtevahemaa tüübi 2 korral võib katsesõidu teha ühes suunas, kui raja omaduste tõttu ei ole sõidukil võimalik mõlemas suunas maksimaalset kiirust saavutada. Sel juhul:

| 6.4.1.1. | katsesõitu tuleb korrata pausideta viis korda järjest; |
| --- | --- |

6.4.1.1.

katsesõitu tuleb korrata pausideta viis korda järjest;

| 6.4.1.2. | tuulekiiruse pikisuunaline komponent ei tohi ületada 1 m/s. |
| --- | --- |

6.4.1.2.

tuulekiiruse pikisuunaline komponent ei tohi ületada 1 m/s.

6.5.   Mõõtevahemaa tüübi 3 korral tuleb mõlemad vahemaad L läbida järjestikku ühes suunas ilma katkestusteta.

6.5.1.   Kui mõõtevahemaa langeb kokku terve ringi pikkusega, siis tuleb see ühes suunas läbida vähemalt kaks korda. Erinevused mõõdetud aegade kõige äärmiste väärtuste vahel ei tohi ületada 3 %.

6.6.   Kasutada tuleb tootja poolt soovitatud kütust ja määrdeaineid.

6.7.   Summaarne aeg t, mis kulub mõõtevahemaa läbimiseks mõlemas suunas, tuleb määrata 0,7 % täpsusega.

6.8.   Keskmise kiiruse määramine

Katse keskmine kiirus V (km/h) määratakse järgmiselt:

6.8.1.   Tüübi 1 ja tüübi 2 mõõtevahemaad:

valem Ap1-1:

Formula

kus:

| L | = | mõõtevahemaa pikkus (m); |
| --- | --- | --- |
| t | = | aeg (s), mis kulub mõõtevahemaa L (m) läbimiseks. |

L

=

mõõtevahemaa pikkus (m);

t

=

aeg (s), mis kulub mõõtevahemaa L (m) läbimiseks.

6.8.2.   Ühes suunas läbitud tüübi 2 mõõtevahemaa:

| | valem Ap 1-2:

  v = va,
  kus: |
| --- | --- |

valem Ap 1-2:

v = va,

kus:

| | valem Ap 1-3




  kus:







  L | = | mõõtevahemaa pikkus (m); |
| --- | --- | --- | --- |
| t | = | aeg (s), mis kulub mõõtevahemaa L (m) läbimiseks. |

valem Ap 1-3

Formula

kus:

L

=

mõõtevahemaa pikkus (m);

t

=

aeg (s), mis kulub mõõtevahemaa L (m) läbimiseks.

6.8.3.   Tüübi 3 mõõtevahemaa

6.8.3.1.   Mõõtevahemaa, mis koosneb kahest osast L (vt punkt 4.2.3.1):

valem Ap 1-4:

Formula

kus:

| L | = | mõõtevahemaa pikkus (m); |
| --- | --- | --- |
| t | = | summaarne aeg (s), mis kulub mõlema mõõtevahemaa L (m) läbimiseks. |

L

=

mõõtevahemaa pikkus (m);

t

=

summaarne aeg (s), mis kulub mõlema mõõtevahemaa L (m) läbimiseks.

6.8.3.2.   Mõõtevahemaa, mis langeb kokku ringikujulise katseraja kogupikkusega (vt 3.1.4.2.3.3):

| | valem Ap 1-5:




  kus: |
| --- | --- |

valem Ap 1-5:

Formula

kus:

| | valem Ap 1-6:




  kus:







  L | = | ringikujulisel katserajal läbitud tegelik teepikkus (m); |
| --- | --- | --- | --- |
| t | = | terve ringi läbimiseks kuluv aeg (s) |

valem Ap 1-6:

Formula

kus:

L

=

ringikujulisel katserajal läbitud tegelik teepikkus (m);

t

=

terve ringi läbimiseks kuluv aeg (s)

| | Valem Ap 1-7:




  kus:







  n | = | ringide arv; |
| --- | --- | --- | --- |
| ti | = | iga ringi läbimiseks kuluv aeg (s); |
| k | = | parandustegur (1,00 ≤ 1,05); see tegur on omane vaid ringikujulisele katserajale ja see määratakse eksperimentaalselt vastavalt 1. liite 1. alaliitele. |

Valem Ap 1-7:

Formula

kus:

n

=

ringide arv;

ti

=

iga ringi läbimiseks kuluv aeg (s);

k

=

parandustegur (1,00 ≤ 1,05); see tegur on omane vaid ringikujulisele katserajale ja see määratakse eksperimentaalselt vastavalt 1. liite 1. alaliitele.

6.9.   Keskmist kiirust tuleb mõõta vähemalt kaks korda järjest.

7.   Sõiduki suurim kiirus

Sõiduki suurimat kiirust (km/h) väljendatakse täisarvuga, mis on kõige lähemal kahe järjestikuse katse jooksul mõõdetud kiiruste aritmeetilisele keskmisele, kusjuures mõõdetud kiiruste erinevus ei tohi olla suurem kui 3 %. Kui see aritmeetiline keskmine jääb täpselt kahe täisarvu vahele, ümardatakse see ülespoole järgmise numbrini.

8.   Sõiduki suurima kiiruse mõõtmishälbed

| 8.1. | Sõiduki kiirus, mille tehniline teenistus on mõõtnud kinnitusasutust rahuldaval viisil, võib punkti 7 kohaselt määratud kiirusest erineda ± 5 %. |
| --- | --- |

8.1.

Sõiduki kiirus, mille tehniline teenistus on mõõtnud kinnitusasutust rahuldaval viisil, võib punkti 7 kohaselt määratud kiirusest erineda ± 5 %.

1.1. liite

alaliide Parandusteguri määramise menetlus ringikujulise katseraja korral

| 1. | Ringikujulise katserajaga seotud tegur k peab olema määratud kuni sõiduki maksimaalse lubatud kiiruseni. |
| --- | --- |

1.

Ringikujulise katserajaga seotud tegur k peab olema määratud kuni sõiduki maksimaalse lubatud kiiruseni.

| 2. | Tegur k peab erinevate kiiruste korral olema määratud nii, et kahe järjestikuse kiiruse erinevus ei ole suurem kui 30 km/h. |
| --- | --- |

2.

Tegur k peab erinevate kiiruste korral olema määratud nii, et kahe järjestikuse kiiruse erinevus ei ole suurem kui 30 km/h.

| 3. | Sõiduki iga valitud kiirusega tuleb katse vastavalt käesolevale määrusele läbi viia kahel viisil:






  3.1. | Sirgel rajal mõõdetud kiirus vd. |
| --- | --- | --- |

3.

Sõiduki iga valitud kiirusega tuleb katse vastavalt käesolevale määrusele läbi viia kahel viisil:

3.1.

Sirgel rajal mõõdetud kiirus vd.

| 3.2. | Ringikujulisel katserajal mõõdetud kiirus va. |
| --- | --- |

3.2.

Ringikujulisel katserajal mõõdetud kiirus va.

| 4. | Sõiduki iga mõõdetud kiiruse kohta kantakse väärtused va ja vd joonisel Ap 1.1-1 kujutatud graafikuga sarnasele graafikule ja järjestikused punktid ühendatakse omavahel sirglõikude või segmentidega.

  Joonis Ap 1.1-1 |
| --- | --- |

4.

Sõiduki iga mõõdetud kiiruse kohta kantakse väärtused va ja vd joonisel Ap 1.1-1 kujutatud graafikuga sarnasele graafikule ja järjestikused punktid ühendatakse omavahel sirglõikude või segmentidega.

Joonis Ap 1.1-1

Image

| 5. | Iga mõõdetud kiiruse kohta esitatakse tegur k järgmise valemi abil:

  valem Ap 1.1-1: |
| --- | --- |

5.

Iga mõõdetud kiiruse kohta esitatakse tegur k järgmise valemi abil:

valem Ap 1.1-1:

Formula

2. liide

Sisepõlemismootoriga ja hübriidajamiga jõuseadmete maksimaalse pöördemomendi ja maksimaalse kasuliku võimsuse mõõtmise meetoditele esitatavad nõuded

1.   Üldnõuded

| 1.1. | L1e-, L2e- ja L6e-kategooria sõidukite ottomootorite maksimaalse pöördemomendi ja maksimaalse kasuliku võimsuse määramiseks kohaldatakse 2. liite 1. alaliidet. |
| --- | --- |

1.1.

L1e-, L2e- ja L6e-kategooria sõidukite ottomootorite maksimaalse pöördemomendi ja maksimaalse kasuliku võimsuse määramiseks kohaldatakse 2. liite 1. alaliidet.

| 1.2. | L3e-, L4e- ja L5e- ja L7e-kategooria sõidukite ottomootorite maksimaalse pöördemomendi ja maksimaalse kasuliku võimsuse määramiseks kohaldatakse 2. liite 2. alaliidet. |
| --- | --- |

1.2.

L3e-, L4e- ja L5e- ja L7e-kategooria sõidukite ottomootorite maksimaalse pöördemomendi ja maksimaalse kasuliku võimsuse määramiseks kohaldatakse 2. liite 2. alaliidet.

| 1.3. | Diiselmootoriga L-kategooria sõidukite maksimaalse pöördemomendi ja maksimaalse kasuliku võimsuse määramiseks kohaldatakse 2. liite 3. alaliidet. |
| --- | --- |

1.3.

Diiselmootoriga L-kategooria sõidukite maksimaalse pöördemomendi ja maksimaalse kasuliku võimsuse määramiseks kohaldatakse 2. liite 3. alaliidet.

| 1.4. | Hübriidajamiga L-kategooria sõidukite maksimaalse pöördemomendi ja maksimaalse koguvõimsuse määramiseks kohaldatakse 2. liite 4. alaliidet. |
| --- | --- |

1.4.

Hübriidajamiga L-kategooria sõidukite maksimaalse pöördemomendi ja maksimaalse koguvõimsuse määramiseks kohaldatakse 2. liite 4. alaliidet.

| 1.5. | Pöördemomendi mõõtmise süsteem seadistatakse nii, et arvesse oleks võetud hõõrdekaod. Dünamomeetristendi mõõteulatuse alumises pooles peab täpsus olema ± 2 % mõõdetud pöördemomendist. |
| --- | --- |

1.5.

Pöördemomendi mõõtmise süsteem seadistatakse nii, et arvesse oleks võetud hõõrdekaod. Dünamomeetristendi mõõteulatuse alumises pooles peab täpsus olema ± 2 % mõõdetud pöördemomendist.

| 1.6. | Katseid võib teha kliimaseadmega katsekambrites, kus atmosfääritingimusi on võimalik reguleerida. |
| --- | --- |

1.6.

Katseid võib teha kliimaseadmega katsekambrites, kus atmosfääritingimusi on võimalik reguleerida.

| 1.7. | Tavapärastest erinevate ajamite ja süsteemide ning hübriidlahenduste kohta esitab valmistaja käesolevas määruses osutatud andmetega samaväärsed andmed. |
| --- | --- |

1.7.

Tavapärastest erinevate ajamite ja süsteemide ning hübriidlahenduste kohta esitab valmistaja käesolevas määruses osutatud andmetega samaväärsed andmed.

2.   Nõuded L7e-B-kategooria raskete neljarattaliste maastikusõidukite pöördemomendi määramiseks

Selle tõendamiseks, et L7e-B-kategooria raske neljarattaline maastikusõiduk suudab maastikul liikuda ja arendada selleks vajalikku pöördemomenti, peab representatiivne katsesõiduk suutma sõita üles kaldest, mis on ≥ 25 % suurem kui soolosõidukile arvutatud kaldenurk. Enne kontrollkatse alustamist peab sõiduk seisma kaldpinnal (sõiduki kiirus = 0 km/h).

2.1. liide

L1e-, L2e- ja L6e-kategooria sõidukite ottomootorite maksimaalse pöördemomendi ja maksimaalse kasuliku võimsuse määramine

1.   Maksimaalse pöördemomendi ja maksimaalse kasuliku võimsuse täiskoormusel mõõtmise täpsus

| 1.1. | Pöördemoment: ± 2 % mõõdetud pöördemomendist. |
| --- | --- |

1.1.

Pöördemoment: ± 2 % mõõdetud pöördemomendist.

| 1.2. | Pöörlemiskiirus: mõõtmistäpsus peab olema ± 1 % kogu skaala ulatuses. |
| --- | --- |

1.2.

Pöörlemiskiirus: mõõtmistäpsus peab olema ± 1 % kogu skaala ulatuses.

| 1.3. | Kütusekulu: ± 2 % kõikide kasutatud seadmete jaoks. |
| --- | --- |

1.3.

Kütusekulu: ± 2 % kõikide kasutatud seadmete jaoks.

| 1.4. | Mootorisse siseneva õhu temperatuur: ± 2 K. |
| --- | --- |

1.4.

Mootorisse siseneva õhu temperatuur: ± 2 K.

| 1.5. | Atmosfäärirõhk: ± 70 Pa. |
| --- | --- |

1.5.

Atmosfäärirõhk: ± 70 Pa.

| 1.6. | Rõhk väljalasketorustikus ja hõrendus sisselaskekollektoris: ± 25 Pa. |
| --- | --- |

1.6.

Rõhk väljalasketorustikus ja hõrendus sisselaskekollektoris: ± 25 Pa.

2.   Maksimaalse pöördemomendi ja maksimaalse kasuliku võimsuse mõõtmise katse

2.1.   Varustus

2.1.1.   Paigaldatav varustus

Katse ajal peab kõnealuse rakenduse korral mootori töötamiseks vajalik varustus (vastavalt tabelile Ap 2.1-1) olema paigutatud katsestendil võimalikult sarnaselt asendile, milles see on vastava rakenduse tegeliku kasutamise ajal.

Tabel Ap 2.1-1

Pöördemomendi ja kasuliku võimsuse määramiseks läbiviidava mootori võimsuse katse ajaks paigaldatud varustus

| Ei | Varustus | Paigaldatakse pöördemomendi ja kasuliku võimsuse katseks |
| --- | --- | --- |
| 1 | Õhu sisselaskesüsteem






  — | Sisselaskekollektor |

Ei

Varustus

Paigaldatakse pöördemomendi ja kasuliku võimsuse katseks

1

Õhu sisselaskesüsteem

—

Sisselaskekollektor

| — | Õhufilter |
| --- | --- |

—

Õhufilter

| — | Sisselaskesummuti |
| --- | --- |

—

Sisselaskesummuti

| — | Karteri heitekontrollisüsteem |
| --- | --- |

—

Karteri heitekontrollisüsteem

| — | Elektrilised kontrolliseadmed, kui on paigaldatud |
| --- | --- |

—

Elektrilised kontrolliseadmed, kui on paigaldatud

Kui on seeriatoodangule paigaldatud: jah

2

Heitgaasisüsteem

| — | Kollektor |
| --- | --- |

—

Kollektor

| — | Torustik (1) |
| --- | --- |

—

Torustik (1)

| — | Summuti |
| --- | --- |

—

Summuti

| — | Väljalasketoru |
| --- | --- |

—

Väljalasketoru

| — | Elektrilised kontrolliseadmed, kui on paigaldatud |
| --- | --- |

—

Elektrilised kontrolliseadmed, kui on paigaldatud

Kui on seeriatoodangule paigaldatud: jah

3

Karburaator

Kui on seeriatoodangule paigaldatud: jah

4

Kütuse sissepritsesüsteem

| — | Eelfilter |
| --- | --- |

—

Eelfilter

| — | Filter |
| --- | --- |

—

Filter

| — | Kütusepump ja kui on olemas, siis kõrgsurvepump |
| --- | --- |

—

Kütusepump ja kui on olemas, siis kõrgsurvepump

| — | Suruõhupump lisaõhuga otsesissepritse korral |
| --- | --- |

—

Suruõhupump lisaõhuga otsesissepritse korral

| — | Torustik |
| --- | --- |

—

Torustik

| — | Pihusti |
| --- | --- |

—

Pihusti

| — | Õhu sisselaskeklapp (2), kui on olemas |
| --- | --- |

—

Õhu sisselaskeklapp (2), kui on olemas

| — | Kütuse rõhu/läbivoolu regulaator, kui on olemas |
| --- | --- |

—

Kütuse rõhu/läbivoolu regulaator, kui on olemas

Kui on seeriatoodangule paigaldatud: jah

5

Maksimaalse kiiruse või võimsuse regulaator

Kui on seeriatoodangule paigaldatud: jah

6

Vedelikjahutusseadmed

| — | Radiaator |
| --- | --- |

—

Radiaator

| — | Ventilaator (3) |
| --- | --- |

—

Ventilaator (3)

| — | Veepump |
| --- | --- |

—

Veepump

| — | Termostaat (4) |
| --- | --- |

—

Termostaat (4)

Kui on seeriatoodangule paigaldatud: jah (5)

7

Õhkjahutus

| — | Kate |
| --- | --- |

—

Kate

| — | Puhur |
| --- | --- |

—

Puhur

| — | Jahutuse termoregulaator(id) |
| --- | --- |

—

Jahutuse termoregulaator(id)

| — | Täiendav stendipuhur |
| --- | --- |

—

Täiendav stendipuhur

Kui on seeriatoodangule paigaldatud: jah

8

Elektriseadmed

Kui on seeriatoodangule paigaldatud: jah (6)

9

Saastetõrjeseadmed (7)

Kui on seeriatoodangule paigaldatud: jah

9

Määrdesüsteem

| — | Õlitusseade |
| --- | --- |

—

Õlitusseade

Kui on seeriatoodangule paigaldatud: jah

2.1.3.   Varustus, mida ei paigaldata

Teatav osa sõiduki varustusest, mis on vajalik ainult sõiduki enda kasutamiseks, kuid mis tõenäoliselt monteeritakse mootori külge, tuleb katse ajaks eemaldada.

Kinnitatud, kuid koormamata olekus varustuse poolt kulutatud võimsuse saab kindlaks määrata ja mõõdetud võimsusele lisada.

2.1.4.   Radiaator, ventilaator, ventilaatori suue, veepump ja termostaat peavad katsestendil üksteise suhtes paiknema võimalikult samas asendis nagu sõidukil. Kui radiaator, ventilaator, ventilaatori suue, veepump või termostaat paiknevad katsestendil teises asendis kui sõidukil, tuleb asendit katsestendil kirjeldada ja see katsearuandesse märkida.

2.2.   Seadistustingimused

Maksimaalse pöördemomendi ja maksimaalse kasuliku võimsuse määramise katse ajal seadeväärtustele kohaldatavad tingimused on esitatud tabelis Ap 2.1-2.

Tabel Ap 2.1-2

Seadistustingimused

| 1 | Karburaatori(te) seadistus | Seadistused tehakse kooskõlas tootja seeriatoodangule kohaldatavate spetsifikatsioonidega, vaadeldava kasutuse korral muid muudatusi tegemata |
| --- | --- | --- |
| 2 | Sissepritsepumba voolukiiruse seadistus |
| 3 | Süüte või sissepritse seadistus (eelsüüte või eelsissepritse kõver) |
| 4 | (Elektrooniline) seguklapi juhtimine |
| 5 | Muud pöörlemiskiirust juhtivad seadistused |
| 6 | Müra- ja summutitoruheidete vähendamise süsteemi seadistused ja seadmed |

1

Karburaatori(te) seadistus

Seadistused tehakse kooskõlas tootja seeriatoodangule kohaldatavate spetsifikatsioonidega, vaadeldava kasutuse korral muid muudatusi tegemata

2

Sissepritsepumba voolukiiruse seadistus

3

Süüte või sissepritse seadistus (eelsüüte või eelsissepritse kõver)

4

(Elektrooniline) seguklapi juhtimine

5

Muud pöörlemiskiirust juhtivad seadistused

6

Müra- ja summutitoruheidete vähendamise süsteemi seadistused ja seadmed

2.3.   Katsetingimused

2.3.1.   Maksimaalse pöördemomendi ja maksimaalse kasuliku võimsuse määramise katsed tuleb teha täisgaasiga ja mootor peab olema varustatud vastavalt tabelis Ap 2.1-1 määratletule

2.3.2.   Mõõtmised tuleb teha tavalistes, stabiilsetes töötingimustes ja mootori varustamine õhuga peab olema piisav. Mootor peab olema sisse sõidetud tootja soovitatud tingimustel. Põlemiskambrid võivad sisaldada sadet, kuid piiratud koguses.

2.3.3.   Parandusteguri vähendamiseks peavad valitud katsetingimused, nagu siseneva õhu temperatuur, olema võrdlustingimustele (vt punkt 3.2) võimalikult sarnased.

2.3.4.   Mootorisse siseneva õhu (ümbritseva keskkonna) temperatuuri tuleb mõõta mitte kaugemal kui 0,15 m kaugusel enne õhu sissevõtufiltrit või filtri puudumisel 0,15 m kauguselt õhu sissevõtutoru lehtrist. Termomeetrit või termoelementi tuleb kaitsta soojuskiirguse eest ja see tuleb asetada otse õhuvoolu sisse. Seda tuleb kaitsta ka aurustunud kütuse eest. Mõõtekohti peab olema piisav arv, et saada sissevõetava õhu temperatuuri esindav keskmine väärtus.

2.3.5.   Mõõtmisi ei tohi teha enne, kui pöördemoment, pöörete arv ja temperatuurid on püsinud enam-vähem konstantsena vähemalt 30 sekundit.

2.3.6.   Kui pöörlemiskiirus on mõõtmiseks valitud, ei tohi selle väärtus muutuda rohkem kui ± 2 % võrra.

2.3.7.   Mõõdetud pidurduskoormus ja siseneva õhu temperatuur tuleb registreerida samaaegselt ning kahe stabiliseeritud järjestikuse väärtuse põhjal tuleb välja arvutada keskmine väärtus. Pidurduskoormuse puhul ei tohi need väärtused varieeruda rohkem kui 2 %.

2.3.8.   Kui pöörlemiskiiruse ja kütusekulu mõõtmisel kasutatakse automaatselt käivituvat seadet, peab mõõtmine kestma vähemalt 10 sekundit, ja kui mõõtmisseade on käsitsilülitusega, peab see periood olema vähemalt 20 sekundit.

2.3.9.   Mootorist väljuva jahutusvedeliku temperatuur tuleb hoida tootja poolt ette nähtud kõrgeimal termostaadiga seataval väärtusel täpsusega ± 5 K. Kui tootja ei määra ühtegi väärtust, siis on temperatuur 353,2 K ± 5 K.

Õhkjahutusega mootorite korral võib tootja poolt ette nähtud punkti temperatuur erineda tootja poolt võrdlustingimustele ettenähtud kõrgeimast temperatuurist + 0/– 20 K.

2.3.10.   Kütuse temperatuuri tuleb mõõta karburaatori või sissepritsesüsteemi sisselaskekohas ja seda tuleb hoida tootja määratud piirides.

2.3.11.   Määrdeõli temperatuur, mida mõõdetakse karteripõhjas või õliradiaatori (kui see on olemas) väljalaskeavas, hoitakse mootori tootja ettenähtud piirides.

2.3.12.   Heitgaasi väljumistemperatuuri tuleb väljalaskeääriku(te) või kollektori(te) või avade suhtes mõõta täisnurga all.

2.3.13.   Katsekütus

Katsekütusena tuleb kasutada II lisa 2. liites osutatud etalonkütust.

2.4.   Katsemenetlus

Mõõtmised teostatakse piisaval arvul mootori erinevatel pöörlemiskiirustel, et õigesti määrata täielik võimsuskõver valmistaja soovitatava väikseima ja suurima pöörlemiskiiruse vahel. See kiiruste vahemik peab hõlmama pöörlemiskiirusi, millega mootor saavutab oma maksimaalse pöördemomendi ja maksimaalse võimsuse. Iga kiiruse korral tuleb võtta vähemalt kahe stabiliseeritud näidu keskmine.

2.5.   Andmed tuleb registreerida määruse (EL) nr 168/2013 artikli 32 lõikes 1 viidatud katsearuande näidise kohaselt.

3.   Võimsuse ja pöördemomendi parandustegurid

3.1.   Tegurite α1 ja α2 määramine

3.1.1.   α1 ja α2 on tegurid, millega mootori pöördemomendi ja võimsuse määramiseks tuleb mõõdetud pöördemoment ja võimsus korrutada, arvestades katse ajal kasutatud jõuülekande kasutegurit (tegur α2) ja saavutamaks olukorda, kus see pöördemoment ja võimsus vastavad punktis 3.2.1 esitatud välisõhu võrdlustingimustele (tegur α1). Võimsuse korrigeerimise valem on järgmine:

valem Ap 2.1-1:

Formula

kus:

| P0 | = | korrigeeritud võimsus (st võimsus väntvõlli otsal võrdlustingimuste korral); |
| --- | --- | --- |
| α1 | = | väliskeskkonna võrdlustingimuste parandustegur; |
| α2 | = | transmissiooni kasutegurist sõltuv parandustegur; |
| P | = | mõõdetud võimsus (täheldatud võimsus). |

P0

=

korrigeeritud võimsus (st võimsus väntvõlli otsal võrdlustingimuste korral);

α1

=

väliskeskkonna võrdlustingimuste parandustegur;

α2

=

transmissiooni kasutegurist sõltuv parandustegur;

P

=

mõõdetud võimsus (täheldatud võimsus).

3.2.   Väliskeskkonna võrdlustingimused

3.2.1.   Temperatuur: 298,2 K (25 °C)

3.2.2.   Võrdlusrõhk kuiva õhu korral (Pso): 99 kPa (990 mbar)

Märkus: Kuiva õhu võrdlusrõhk põhineb kogurõhul 100 kPa ja veeauru rõhul 1 kPa.

3.2.3.   Väliskeskkonna katsetingimused

3.2.3.1.   Katse ajal peavad väliskeskkonna tingimused jääma järgmistesse piiridesse.

283,2 K < T < 318,2 K

kus T = katsetemperatuur (K)..

3.3.   Parandusteguri α1
   (8) määramine:

valem Ap 2.1-2:

Formula

kus:

| T | = | siseneva õhu absoluutne temperatuur; |
| --- | --- | --- |
| ps | = | kuiva õhu rõhk kilopaskalites (kPa), st kogu baromeetriline rõhk, millest on lahutatud veeauru rõhk. |

T

=

siseneva õhu absoluutne temperatuur;

ps

=

kuiva õhu rõhk kilopaskalites (kPa), st kogu baromeetriline rõhk, millest on lahutatud veeauru rõhk.

3.3.1.   Valemit Ap 2.1-2 kohaldatakse üksnes juhul, kui:

0,93 ≤ α1 ≤ 1,07

Kui tulemus ei mahu etteantud piirväärtuste vahemikku, tuleb saadud parandatud väärtus ja katse tingimused (temperatuur, rõhk) esitada täpselt katsearuandes.

3.4.   Parandusteguri määramine jõuülekande mehaanilisele kasutegurile α2,

kus:

| — | kui mõõtepunkt on väntvõlli otsal, on see tegur võrdne 1-ga. |
| --- | --- |

—

kui mõõtepunkt on väntvõlli otsal, on see tegur võrdne 1-ga.

| — | kui mõõtepunkt ei ole väntvõlli otsal, arvutatakse parandustegur järgmise valemi abil: |
| --- | --- |

—

kui mõõtepunkt ei ole väntvõlli otsal, arvutatakse parandustegur järgmise valemi abil:

valem Ap 2.1-2:

Formula

kus nt on mõõtepunkti ja väntvõlli vahel oleva jõuülekande kasutegur.

See jõuülekande kasutegur nt määratakse jõuülekande kõikide komponentide kasutegurite nj korrutise kaudu:

valem Ap 2.1-3:

Formula

Tabel Ap 2.1-3

Jõuülekande kõikide komponentide kasutegurite nj

| Tüüp | Kasutegur |
| --- | --- |
| Hammasratas | Silinderhammasrattad | 0,98 |
| Kaldhammasrattad | 0,97 |
| Koonushammasrattad | 0,96 |
| Kett | Rullkett | 0,95 |
| Hammaskett | 0,98 |
| Rihm | Hammasrihm | 0,95 |
| Kiilrihm | 0,94 |
| Hüdrosidur või hüdrotrafo | Hüdrosidur (9)
   (10) | 0,92 |
| Hüdrotrafo (9)
   (10) | 0,92 |

Tüüp

Kasutegur

Hammasratas

Silinderhammasrattad

0,98

Kaldhammasrattad

0,97

Koonushammasrattad

0,96

Kett

Rullkett

0,95

Hammaskett

0,98

Rihm

Hammasrihm

0,95

Kiilrihm

0,94

Hüdrosidur või hüdrotrafo

Hüdrosidur (9)
   (10)

0,92

Hüdrotrafo (9)
   (10)

0,92

4.   Maksimaalse pöördemomendi ja maksimaalse kasuliku võimsuse mõõtmise lubatud hälbed

Tehnilise teenistuse kindlaks määratud ja kinnitusasutust rahuldava maksimaalse pöördemomendi ja maksimaalse kasuliku võimsuse mõõtmise lubatud hälbed on järgmised:

Tabel Ap 2.1-3

Mõõtmise lubatud hälbed

| Mõõdetud võimsus | Maksimaalse pöördemomendi ja maksimaalse kasuliku võimsuse lubatud hälbed |
| --- | --- |
| < 1 kW | ≤ 10 % |
| 1 kW ≤ mõõdetud võimsus ≤ 6 kW | ≤ 5 % |

Mõõdetud võimsus

Maksimaalse pöördemomendi ja maksimaalse kasuliku võimsuse lubatud hälbed

< 1 kW

≤ 10 %

1 kW ≤ mõõdetud võimsus ≤ 6 kW

≤ 5 %

Mootori pöörlemiskiiruse hälbed maksimaalse pöördemomendi ja maksimaalse kasuliku võimsuse puhul: ≤ 3 %

---

(1)  Raske on kasutada standardset heitgaasisüsteemi, tootja nõusolekul võib katsel kasutada samaväärset rõhulangust tekitavat heitgaasisüsteemi. Eriti laborikatsete ajal ei tohi mootori töötamise ajal heitgaasi äratõmbesüsteem punktis, kus äratõmbelõõr on ühendatud sõiduki heitgaasisüsteemiga, tekitada rõhku, mis erineb välisrõhust rohkem kui ± 740 Pa (7,40 mbar) võrra, välja arvatud juhul, kui tootja enne katset nõustub suurema vasturõhuga.

(2)  Õhu sisselaskeklapp juhib pneumaatilise sissepritsepumba regulaatorit.

(3)  Kui ventilaatorit või puhurit on võimalik välja lülitada, määratakse mootori kasulik võimsus esiteks väljalülitatud ventilaatoriga (või puhuriga), millele järgneb mootori kasuliku võimsuse määramine sisselülitatud ventilaatoriga (või puhuriga). Kui mehaanilise või elektriajamiga ventilaatorit ei saa katsestendil välja lülitada, siis tuleb selles neelduv võimsus mõõta samal kiirusel, millel mõõdetakse mootori võimsust. Kasuliku võimsuse leidmiseks lahutatakse see võimsus korrigeeritud võimsusest.

(4)  Termostaadi võib täielikult avatud asendis lukustada.

(5)  Radiaator, ventilaator, ventilaatoridüüs, veepump ja termostaat peavad katsestendil paiknema asendis, mis on võimalikult sarnane nende asendile sõidukil. Kui radiaator, ventilaator, ventilaatoridüüs, veepump ja/või termostaat paikneb katsestendil teisiti kui sõidukil, tuleb seda kirjeldada ja katsearuandesse üles märkida. Jahutusvedeliku ringlemist peab tagama vaid mootori jahutuspump. Jahutusvedeliku jahutamiseks võib kasutada mootori radiaatorit või välist jahutussseadet, kuid siis tuleb tagada, rõhulangus süsteemis ei erineks oluliselt rõhulangusest mootori enda jahutussüsteemis. Kui on paigaldatud radiaatorikatik, peab see olema avatud.

(6)  Generaatori minimaalne võimsus: generaator toodab vaid mootori tööks vajalikku voolu. Aku laadimist katse ajal ei toimu.

(7)  Saastetõrjeseadmed võivad olla näiteks heitgaasi järeltöötlussüsteem, katalüüsmuundur, termoneutralisaator, lisaõhuga varustamise süsteem ja kütuse aurustumist takistav süsteem.

(8)  Katse võib teostada reguleeritava temperatuuriga katsekambris, kus atmosfääritingimusi on võimalik reguleerida.

(9)  Katse võib teostada reguleeritava temperatuuriga katsekambris, kus atmosfääritingimusi on võimalik reguleerida.

(10)  Kui ei ole lukustatud.

2.2 liide

L3e-, L4e- ja L5e-kategooria sõidukite ottomootorite maksimaalse pöördemomendi ja maksimaalse kasuliku võimsuse määramine

1.   Maksimaalse pöördemomendi ja maksimaalse kasuliku võimsuse täiskoormusel mõõtmise täpsus:

| 1.1. | Pöördemoment: ± 1 % mõõdetud pöördemomendist (1). |
| --- | --- |

1.1.

Pöördemoment: ± 1 % mõõdetud pöördemomendist (1).

| 1.2. | Pöörlemiskiirus: mõõtmistäpsus peab olema +/– 1 % kogu skaala ulatuses. |
| --- | --- |

1.2.

Pöörlemiskiirus: mõõtmistäpsus peab olema +/– 1 % kogu skaala ulatuses.

| 1.3. | Kütusekulu: ± 1 % kasutatava mõõteseadme kogu mõõtepiirkonna ulatuses. |
| --- | --- |

1.3.

Kütusekulu: ± 1 % kasutatava mõõteseadme kogu mõõtepiirkonna ulatuses.

| 1.4. | Mootorisse siseneva õhu temperatuur: ± 1 K. |
| --- | --- |

1.4.

Mootorisse siseneva õhu temperatuur: ± 1 K.

| 1.5. | Atmosfäärirõhk: ± 70 Pa. |
| --- | --- |

1.5.

Atmosfäärirõhk: ± 70 Pa.

| 1.6. | Heitgaasi rõhk ja sissevõetava õhu hõrendus: ± 25 kPa. |
| --- | --- |

1.6.

Heitgaasi rõhk ja sissevõetava õhu hõrendus: ± 25 kPa.

2.   Katsed mootori maksimaalse pöördemomendi ja maksimaalse kasuliku võimsuse mõõtmiseks

2.1.   Varustus

2.1.1.   Paigaldatav varustus

Katse ajal tuleb varustus, mis on vajalik mootori töötamiseks kõnealuse rakenduse korral (vastavalt tabelile Ap 2.2-1) paigutada katsestendile selles rakenduses kasutamise asendile võimalikult lähedases asendis.

Tabel Ap 2.2-1

Pöördemomendi ja kasuliku võimsuse määramiseks läbiviidava mootori võimsuse katse ajaks paigaldatud varustus

| Nr | Varustus | Paigaldatakse pöördemomendi ja kasuliku võimsuse katseks |
| --- | --- | --- |
| 1 | Õhu sisselaskesüsteem






  — | Sisselaskekollektor |

Nr

Varustus

Paigaldatakse pöördemomendi ja kasuliku võimsuse katseks

1

Õhu sisselaskesüsteem

—

Sisselaskekollektor

| — | Õhufilter |
| --- | --- |

—

Õhufilter

| — | Sisselaskesummuti |
| --- | --- |

—

Sisselaskesummuti

| — | Karteri heitekontrollisüsteem |
| --- | --- |

—

Karteri heitekontrollisüsteem

| — | Elektrilised kontrolliseadmed, kui on paigaldatud |
| --- | --- |

—

Elektrilised kontrolliseadmed, kui on paigaldatud

Kui on seeriatoodangule paigaldatud: jah

2

Sisselaskekollektor

Kui on seeriatoodangule paigaldatud: Võimaluse korral pannakse see kõige soodsamasse asendisse

3

Heitgaasisüsteem

| — | Väljalaskekollektor |
| --- | --- |

—

Väljalaskekollektor

| — | Heitgaasi puhastussüsteem (lisaõhusüsteem) (kui on paigaldatud) |
| --- | --- |

—

Heitgaasi puhastussüsteem (lisaõhusüsteem) (kui on paigaldatud)

| — | Torustik1 |
| --- | --- |

—

Torustik1

| — | Summuti1 |
| --- | --- |

—

Summuti1

| — | Väljalasketoru1 |
| --- | --- |

—

Väljalasketoru1

| — | Elektrilised kontrolliseadmed, kui on paigaldatud |
| --- | --- |

—

Elektrilised kontrolliseadmed, kui on paigaldatud

Kui on seeriatoodangule paigaldatud: jah

4

Karburaator

Kui on seeriatoodangule paigaldatud: jah

5

Kütuse sissepritsesüsteem

| — | Eelfilter |
| --- | --- |

—

Eelfilter

| — | Filter |
| --- | --- |

—

Filter

| — | Kütusepump ja kui on olemas, siis kõrgsurvepump |
| --- | --- |

—

Kütusepump ja kui on olemas, siis kõrgsurvepump

| — | Kõrgsurvetorustik |
| --- | --- |

—

Kõrgsurvetorustik

| — | Pihusti |
| --- | --- |

—

Pihusti

| — | Õhu sisselaskeklapp2, kui on olemas |
| --- | --- |

—

Õhu sisselaskeklapp2, kui on olemas

| — | Kütuse rõhu/läbivoolu regulaator, kui on olemas |
| --- | --- |

—

Kütuse rõhu/läbivoolu regulaator, kui on olemas

Kui on seeriatoodangule paigaldatud: jah

6

Maksimaalse kiiruse ja/või võimsuse regulaator

Kui on seeriatoodangule paigaldatud: jah

7

Vedelikjahutus

| — | Kapott |
| --- | --- |

—

Kapott

| — | Radiaator |
| --- | --- |

—

Radiaator

| — | Ventilaator3 |
| --- | --- |

—

Ventilaator3

| — | Ventilaatorikate |
| --- | --- |

—

Ventilaatorikate

| — | Veepump |
| --- | --- |

—

Veepump

| — | Termostaat4 |
| --- | --- |

—

Termostaat4

Kui on seeriatoodangule paigaldatud: jah5

8

Õhkjahutus

| — | Kate |
| --- | --- |

—

Kate

| — | Puhur3 |
| --- | --- |

—

Puhur3

| — | Jahutuse termoregulaator(id) |
| --- | --- |

—

Jahutuse termoregulaator(id)

| — | Täiendav stendipuhur |
| --- | --- |

—

Täiendav stendipuhur

Kui on seeriatoodangule paigaldatud: jah

9

Elektriseadmed

Kui on seeriatoodangule paigaldatud: jah6

10

Mehaaniline või turboülelaadur, kui on paigaldatud

| — | Kompressor, mis töötab otseselt mootori või heitgaaside jõul |
| --- | --- |

—

Kompressor, mis töötab otseselt mootori või heitgaaside jõul

| — | Õhu vahejahuti (2) |
| --- | --- |

—

Õhu vahejahuti (2)

| — | Jahuti pump või ventilaator (töötab mootori jõul) |
| --- | --- |

—

Jahuti pump või ventilaator (töötab mootori jõul)

| — | Jahutusvedeliku termostaat (kui on olemas |
| --- | --- |

—

Jahutusvedeliku termostaat (kui on olemas

Kui on seeriatoodangule paigaldatud: jah

11

Saastetõrjeseadmed7

Kui on seeriatoodangule paigaldatud: jah

12

Määrdesüsteem

| — | Õlitusseade |
| --- | --- |

—

Õlitusseade

| — | Õliradiaator, kui on paigaldatud |
| --- | --- |

—

Õliradiaator, kui on paigaldatud

Kui on seeriatoodangule paigaldatud: jah

2.1.3.   Eemaldatav varustus

Teatavad seadmed, mis on vajalikud ainult sõiduki kasutamiseks ja mida võib paigaldada mootorile, tuleb katse ajaks eemaldada.

Kui abiseadmeid ei saa eemaldada, võib nende poolt koormuseta kasutatava võimsuse kindlaks määrata ja liita mootori mõõdetud võimsusele.

2.2.   Seadistustingimused

Maksimaalse pöördemomendi ja maksimaalse kasuliku võimsuse määramise katse ajal seadeväärtustele kohaldatavad tingimused on esitatud tabelis Ap 2.1-2.

Tabel Ap 2.2-2

Seadistustingimused

| 1 | Karburaatori(te) seadistus | Seadistused tehakse kooskõlas tootja poolt seeriatoodangule kohaldatavate spetsifikatsioonidega, vaadeldava kasutuse korral muid muudatusi tegemata. |
| --- | --- | --- |
| 2 | Sissepritsepumba läbivoolu seadistus |
| 3 | Süüte või sissepritse seadistus (eelsüüte või eelsissepritse kõver) |
| 4 | (Elektrooniline) seguklapi juhtimine |
| 5 | Muud pöörlemiskiirust kontrollivad seadistused |
| 6 | (Müra- ja summutitoruheidete vähendamise süsteemi seadistused ja seadmed |

1

Karburaatori(te) seadistus

Seadistused tehakse kooskõlas tootja poolt seeriatoodangule kohaldatavate spetsifikatsioonidega, vaadeldava kasutuse korral muid muudatusi tegemata.

2

Sissepritsepumba läbivoolu seadistus

3

Süüte või sissepritse seadistus (eelsüüte või eelsissepritse kõver)

4

(Elektrooniline) seguklapi juhtimine

5

Muud pöörlemiskiirust kontrollivad seadistused

6

(Müra- ja summutitoruheidete vähendamise süsteemi seadistused ja seadmed

2.3.   Katsetingimused

2.3.1.   Maksimaalse pöördemomendi ja maksimaalse kasuliku võimsuse määramise katsed tuleb teha maksimaalselt avatud seguklapiga ja mootori varustus peab vastama tabelis Ap 2.2-1 ettenähtule.

2.3.2.   Mõõtmistulemused tuleb saada stabiliseeritud töötamistingimustes, kui mootor saab piisavalt värsket õhku. Mootor peab olema sisse sõidetud vastavalt tootja soovitustele. Põlemiskambrid võivad sisaldada sadet, aga piiratud koguses.

2.3.3.   Valitud katsetingimused, nagu siseneva õhu temperatuur, peavad olema võrdlustingimustele (vt punkt 3.2) võimalikult sarnased, et minimeerida parandusteguri mõju.

2.3.4.   Kui katsestendil olev jahutussüsteem vastab õigele paigaldisele kehtestatud miinimumtingimustele, kuid ei võimalda siiski reprodutseerida sobivaid jahutustingimusi ja seega läbi viia mõõtmisi harilikes, stabiilsetes ekspluatatsioonitingimustes, siis tuleb kasutada liites 1 kirjeldatud meetodit.

2.3.5.   Miinimumtingimused, mis tuleb katsepaigaldise juures täita ja katsete läbiviimise ulatus vastavalt 1. liitele on kehtestatud järgmiselt:

| 2.3.5.1. | v1 = sõiduki maksimaalne kiirus;
  v2 = jahutusõhu voolu maksimaalne kiirus ventilaatori väljundküljel;
  Ø = jahutusõhu voo ristlõike läbimõõt. |
| --- | --- |

2.3.5.1.

v1 = sõiduki maksimaalne kiirus;

v2 = jahutusõhu voolu maksimaalne kiirus ventilaatori väljundküljel;

Ø = jahutusõhu voo ristlõike läbimõõt.

| 2.3.5.2. | Kui v2 ≥ v1 ja Ø ≥ 0,25 m2, on miinimumtingimused täidetud. Kui töötamistingimusi ei ole võimalik stabiliseerida, siis kasutatakse 1. liites kirjeldatud meetodit. |
| --- | --- |

2.3.5.2.

Kui v2 ≥ v1 ja Ø ≥ 0,25 m2, on miinimumtingimused täidetud. Kui töötamistingimusi ei ole võimalik stabiliseerida, siis kasutatakse 1. liites kirjeldatud meetodit.

| 2.3.5.3. | Kui v2 < v1 või Ø < 0,25 m2:






  2.3.5.3.1. | kui töötamistingimusi on võimalik stabiliseerida, siis kasutatakse punktis 3.3 kirjeldatud meetodit; |
| --- | --- | --- |

2.3.5.3.

Kui v2 < v1 või Ø < 0,25 m2:

2.3.5.3.1.

kui töötamistingimusi on võimalik stabiliseerida, siis kasutatakse punktis 3.3 kirjeldatud meetodit;

| 2.3.5.3.2. | kui töötamistingimusi ei ole võimalik stabiliseerida:






  2.3.5.3.2.1. | kui v2 ≥ 120 km/h ja Ø ≥ 0,25 m2, siis on paigaldise korral täidetud miinimumtingimused ja võib kasutada 1. liites kirjeldatud meetodit; |
| --- | --- | --- |

2.3.5.3.2.

kui töötamistingimusi ei ole võimalik stabiliseerida:

2.3.5.3.2.1.

kui v2 ≥ 120 km/h ja Ø ≥ 0,25 m2, siis on paigaldise korral täidetud miinimumtingimused ja võib kasutada 1. liites kirjeldatud meetodit;

| 2.3.5.3.2.2. | kui v2 ≥ 120 km/h või Ø < 0,25 m2, siis ei vasta paigaldis miinimumnõuetele ja katseseadmete jahutussüsteemi tuleb täiustada. |
| --- | --- |

2.3.5.3.2.2.

kui v2 ≥ 120 km/h või Ø < 0,25 m2, siis ei vasta paigaldis miinimumnõuetele ja katseseadmete jahutussüsteemi tuleb täiustada.

| 2.3.5.3.2.3. | Kuid sellisel juhul võib katse viia läbi 1. liites kirjeldatud meetodi abil, millele peavad andma kinnituse tootja ja kinnitusasutus. |
| --- | --- |

2.3.5.3.2.3.

Kuid sellisel juhul võib katse viia läbi 1. liites kirjeldatud meetodi abil, millele peavad andma kinnituse tootja ja kinnitusasutus.

2.3.6.   Mootorisse siseneva õhu (ümbritseva keskkonna) temperatuuri tuleb mõõta mitte kaugemal kui 0,15 m kaugusel enne õhu sissevõtufiltrit või filtri puudumisel 0,15 m kauguselt õhu sissevõtutoru lehtrist. Termomeeter või termoelement varjestatakse kiirgussoojuse eest ja asetatakse otse õhuvoolu sisse. Samuti tuleb see varjestada tagasipihustuva kütuse eest.

Sisselaskeõhu representatiivse keskmise temperatuuri saamiseks kasutatakse piisavat arvu mõõtmiskohti.

2.3.7.   Andmeid ei tohi koguda enne, kui pöördemoment, pöörete arv ja temperatuur on püsinud ligikaudu konstantsena vähemalt 30 sekundi jooksul.

2.3.8.   Mootori pöörlemiskiirus ei tohi katse ja näitude võtmise ajal erineda valitud pöörlemiskiirusest rohkem kui ± 1 % või ± 10 min– 1 võrra, olenevalt sellest, kumb on suurem.

2.3.9.   Mõõdetud pidurduskoormus ja siseneva õhu temperatuur tuleb registreerida samaaegselt ning kahe stabiliseeritud järjestikuse väärtuse põhjal tuleb välja arvutada keskmine väärtus. Pidurduskoormuse puhul ei tohi need väärtused varieeruda rohkem kui 2 %.

2.3.10.   Mootori väljuva jahutusvedeliku temperatuur hoitakse tootja poolt ette nähtud kõrgeimal termostaadiga juhitaval väärtusel täpsusega ± 5 K. Kui tootja ei ole temperatuuri ette näinud, on selleks 353,2 ± 5 K.

Õhkjahutusega mootorite korral võib tootja poolt ette nähtud punkti temperatuur erineda tootja poolt võrdlustingimustele ette nähtud kõrgeimast temperatuurist + 0/– 20 K.

2.3.11.   Kütuse temperatuuri tuleb mõõta karburaatori või sissepritsesüsteemi sisselaske juures ja hoida tootja määratud piirides.

2.3.12.   Määrdeõli temperatuur, mida mõõdetakse õlivannis või õliradiaatori (kui see on olemas) väljalaskeavas, hoitakse mootori tootja poolt ette nähtud piirides.

2.3.13.   Heitgaasi väljumistemperatuuri tuleb mõõta väljalaskeääriku(te) või kollektori(te) või avade suhtes täisnurga all.

2.3.14.   Kui pöörete arvu ja kütusekulu mõõtmisel kasutatakse automaatselt käivituvat seadet, peab mõõtmine kestma vähemalt 10 sekundit, ja kui mõõtmisseade on käsitsilülitusega, peab see periood olema vähemalt 20 sekundit.

2.3.15.   Katsekütus

Katsekütusena tuleb kasutada II lisa 2. liites osutatud etalonkütust.

2.3.16.   Kui ei ole võimalik kasutada standardset summutit, siis kasutatakse katsetamisel seadet, mis sobib kokku mootori harilike töötingimustega ja mille on määranud tootja.

Eriti laborikatsete ajal ei tohi mootori töötamise ajal heitgaasi äratõmbesüsteem punktis, kus äratõmbelõõr on ühendatud sõiduki heitgaasisüsteemiga, tekitada rõhku, mis erineb välisõhu rõhust rohkem kui 740 Pa (7,4 mbar) võrra, välja arvatud juhul, kui tootja on otseselt määranud kindlaks enne katset eksisteeriva vasturõhu; sel juhul kasutatakse kahest rõhust madalamat rõhku.

2.4.   Katsemenetlus

Mõõtmised viiakse läbi piisava arvu mootori erinevate pöörlemiskiiruste juures, et õigesti määrata täielik võimsuskõver valmistaja soovitatava väikseima ja suurima pöörlemiskiiruse vahel. See kiiruste vahemik peab hõlmama pöörlemiskiirusi, millega mootor saavutab oma maksimaalse pöördemomendi ja maksimaalse võimsuse. Iga kiiruse korral tuleb võtta vähemalt kahe stabiliseerunud näidu keskmine.

2.5.   Ülesmärgitavad andmed

Andmed tuleb registreerida määruse (EL) nr 168/2013 artikli 32 lõikes 1 viidatud katsearuande näidise kohaselt.

3.   Võimsuse ja pöördemomendi parandustegurid

3.1.   Tegurite α1 ja a2 määramine

3.1.1.   α1 ja α2 s on tegurid, millega mootori pöördemomendi ja võimsuse määramiseks tuleb mõõdetud pöördemoment ja võimsus korrutada, arvestades katse ajal kasutatud jõuülekande kasutegurit (tegur α2) ja saavutamaks olukorda, kus see pöördemoment ja võimsus on punktis 3.2.1 esitatud välisõhu võrdlustingimustes (tegur α1). Võimsuse parandamise valem on järgmine:

valem Ap 2.2-1:

Formula

kus:

| P0 | = | korrigeeritud võimsus (st võimsus väntvõlli otsal võrdlustingimuste korral); |
| --- | --- | --- |
| α1 | = | väliskeskkonna võrdlustingimuste parandustegur; |
| α2 | = | transmissiooni kasutegurist sõltuv parandustegur; |
| P | = | mõõdetud võimsus (täheldatud võimsus). |

P0

=

korrigeeritud võimsus (st võimsus väntvõlli otsal võrdlustingimuste korral);

α1

=

väliskeskkonna võrdlustingimuste parandustegur;

α2

=

transmissiooni kasutegurist sõltuv parandustegur;

P

=

mõõdetud võimsus (täheldatud võimsus).

3.2.   Võrdluslikud atmosfääritingimused

3.2.1.   Temperatuur: 298,2 K (25 °C)

3.2.2.   Võrdlusrõhk kuiva õhu korral (Pso): 99 kPa (990 mbar)

Märkus: Kuiva õhu rõhk põhineb kogurõhul 100 kPa ja veeauru rõhul 1 kPa.

3.2.3.   Väliskeskkonna katsetingimused

| 3.2.3.1. | Katse ajal peavad väliskeskkonna tingimused jääma järgmiste väärtuste piiridesse.
  283,2 K < T < 318,2 K
  kus T = katsetemperatuur (K). |
| --- | --- |

3.2.3.1.

Katse ajal peavad väliskeskkonna tingimused jääma järgmiste väärtuste piiridesse.

283,2 K < T < 318,2 K

kus T = katsetemperatuur (K).

3.3.   Parandusteguri α1
  8 määramine:

valem Ap 2.2-2:

Formula

kus:

| T | = | sisenenud õhu absoluutne temperatuur; |
| --- | --- | --- |
| ps | = | kuiva õhu rõhk kilopaskalites (kPa), st kogu baromeetriline rõhk, millest on lahutatud veeauru rõhk. |

T

=

sisenenud õhu absoluutne temperatuur;

ps

=

kuiva õhu rõhk kilopaskalites (kPa), st kogu baromeetriline rõhk, millest on lahutatud veeauru rõhk.

3.3.1.   Valemit Ap 2.2-2 kohaldatakse üksnes juhul, kui:

Formula

Kui tulemus ei mahu ette antud piirväärtuste vahemikku, tuleb saadud parandatud väärtus ja katse tingimused (temperatuur, rõhk) esitada täpselt katsearuandes.

3.4.   Parandusteguri määramine jõuülekande mehaanilisele kasutegurile α2,

kus:

| — | kui mõõtepunkt on väntvõlli otsal, arvutatakse parandustegur järgmise valemi abil. Kui mõõtepunkt ei ole väntvõlli otsal, arvutatakse parandustegur järgmise valemi abil |
| --- | --- |

—

kui mõõtepunkt on väntvõlli otsal, arvutatakse parandustegur järgmise valemi abil. Kui mõõtepunkt ei ole väntvõlli otsal, arvutatakse parandustegur järgmise valemi abil

| — | kui mõõtepunkt ei ole väntvõlli otsal, arvutatakse parandustegur järgmise valemi abil: |
| --- | --- |

—

kui mõõtepunkt ei ole väntvõlli otsal, arvutatakse parandustegur järgmise valemi abil:

valem Ap 2.2-2:

Formula

kus nt on mõõtepunkti ja väntvõlli vahel olev jõuülekande kasutegur.

See jõuülekande kasutegur nt määratakse jõuülekande kõikide komponentide kasutegurite nj korrutise kaudu:

valem Ap 2.2-3:

Formula

Tabel Ap2.1-3

Jõuülekande kõikide komponentide kasutegur nj

| Tüüp | Kasutegur |
| --- | --- |
| Hammasratas | Silinderhammasrattad | 0,98 |
| Kaldhammasrattad | 0,97 |
| Koonushammasrattad | 0,96 |
| Kett | Rullkett | 0,95 |
| Hammaskett | 0,98 |
| Rihm | Hammasrihm | 0,95 |
| Kiilrihm | 0,94 |
| Hüdrosidur või hüdrotrafo | Hüdrosidur9 | 0,92 |
| Hüdrotrafo9 | 0,92 |

Tüüp

Kasutegur

Hammasratas

Silinderhammasrattad

0,98

Kaldhammasrattad

0,97

Koonushammasrattad

0,96

Kett

Rullkett

0,95

Hammaskett

0,98

Rihm

Hammasrihm

0,95

Kiilrihm

0,94

Hüdrosidur või hüdrotrafo

Hüdrosidur9

0,92

Hüdrotrafo9

0,92

4.   Maksimaalse pöördemomendi ja maksimaalse kasuliku võimsuse mõõtmise lubatud hälbed

Tehnilise teenistuse kindlaks määratud ja kinnitusasutust rahuldava maksimaalse pöördemomendi ja maksimaalse kasuliku võimsuse mõõtmise lubatud hälbed on järgmised:

Tabel Ap 2.2-4

Mõõtmise lubatud hälbed

| Mõõdetud võimsus | Maksimaalse pöördemomendi ja maksimaalse kasuliku võimsuse lubatud hälbed |
| --- | --- |
| ≤ 11 kW | ≤ 5 % |
| < 11 kW | ≤ 2 % |

Mõõdetud võimsus

Maksimaalse pöördemomendi ja maksimaalse kasuliku võimsuse lubatud hälbed

≤ 11 kW

≤ 5 %

< 11 kW

≤ 2 %

Mootori pöörlemiskiiruse hälbed maksimaalse pöördemomendi ja maksimaalse kasuliku võimsuse puhul ≤ 1,5 %

---

(1)  Pöördemomendi mõõtmise seade tuleb kalibreerida, et võtta arvesse hõõrdekadusid. Mõõtmise täpsus võib olla ± 2 % mõõtmistulemusest, kui mõõtmine on läbi viidud maksimaalväärtusest vähem kui 50 % moodustavate võimsuste juures. Kõikidel juhtudel peab see olema ± 1 % maksimaalsest pöördemomendi väärtusest.

(2)  Õhu vahejahutiga mootoreid katsetatakse õhu vahejahutiga, olenemata sellest, kas jahuti toimib vedeliku või õhuga, aga kui valmistaja seda soovitab, võib õhuga toimivat jahutit asendada katsestendi süsteem. Mõlemal juhul mõõdetakse võimsust kõikidel pöörlemiskiirustel nii, et mootoriõhu rõhu- ja temperatuurikadu katsestendi süsteemi vahejahutis on samasugune sellega, mis valmistaja on ette näinud terviklikul sõidukil olevale süsteemile.

2.liite 2. alaliite 1. osa

Maksimaalse pöördemomendi ja maksimaalse kasuliku võimsuse mõõtmine mootori temperatuuri meetodil

1.   Katsetingimused

| 1.1. | Maksimaalse pöördemomendi ja maksimaalse kasuliku võimsuse määramise katsed tuleb teha täisgaasiga ja mootori varustus peab vastama tabelis Ap 2.2.1-1 ettenähtule. |
| --- | --- |

1.1.

Maksimaalse pöördemomendi ja maksimaalse kasuliku võimsuse määramise katsed tuleb teha täisgaasiga ja mootori varustus peab vastama tabelis Ap 2.2.1-1 ettenähtule.

| 1.2. | Mõõtmised tuleb teostada tavalistes töötingimustes ja sissevõetava õhu pääs mootorisse peab olema küllaldane. Mootorid peavad olema sisse sõidetud nende tootja soovitatud tingimustel. Ottomootorite põlemiskambrid võivad sisaldada sadet, kuid piiratud koguses.
  Valitud katsetingimused nagu siseneva õhu temperatuur, peavad olema võrdlustingimustele (vt punkt 3.2) võimalikult sarnased, et minimeerida parandusteguri suurust. |
| --- | --- |

1.2.

Mõõtmised tuleb teostada tavalistes töötingimustes ja sissevõetava õhu pääs mootorisse peab olema küllaldane. Mootorid peavad olema sisse sõidetud nende tootja soovitatud tingimustel. Ottomootorite põlemiskambrid võivad sisaldada sadet, kuid piiratud koguses.

Valitud katsetingimused nagu siseneva õhu temperatuur, peavad olema võrdlustingimustele (vt punkt 3.2) võimalikult sarnased, et minimeerida parandusteguri suurust.

| 1.3. | Mootori sisselastava õhu (ümbritseva keskkonna) temperatuuri tuleb mõõta mitte kaugemal kui 0,15 m kaugusel enne õhu sissevõtufiltrit või filtri puudumisel 0,15 m kauguselt õhu sissevõtutoru lehtrist. Termomeeter või termoelement varjestatakse soojuskiirguse eest ja asetatakse otse õhuvoolu sisse. Samuti tuleb see varjestada kütuse tagasipritse eest. Sisselaskeõhu representatiivse keskmise temperatuuri saamiseks kasutatakse piisavat arvu mõõtmiskohti. |
| --- | --- |

1.3.

Mootori sisselastava õhu (ümbritseva keskkonna) temperatuuri tuleb mõõta mitte kaugemal kui 0,15 m kaugusel enne õhu sissevõtufiltrit või filtri puudumisel 0,15 m kauguselt õhu sissevõtutoru lehtrist. Termomeeter või termoelement varjestatakse soojuskiirguse eest ja asetatakse otse õhuvoolu sisse. Samuti tuleb see varjestada kütuse tagasipritse eest. Sisselaskeõhu representatiivse keskmise temperatuuri saamiseks kasutatakse piisavat arvu mõõtmiskohti.

| 1.4. | Mootori pöörlemiskiirus ei tohi näitude võtmise ajal erineda valitud pöörlemiskiirusest rohkem kui ± 1 % võrra. |
| --- | --- |

1.4.

Mootori pöörlemiskiirus ei tohi näitude võtmise ajal erineda valitud pöörlemiskiirusest rohkem kui ± 1 % võrra.

| 1.5. | Katsemootori pidurkoormuse näidud võetakse dünamomeetrilt, kui mootori temperatuur on jõudnud seadistatud väärtuseni, kusjuures mootori pöörete arvu hoitakse võimalikult konstantsena. |
| --- | --- |

1.5.

Katsemootori pidurkoormuse näidud võetakse dünamomeetrilt, kui mootori temperatuur on jõudnud seadistatud väärtuseni, kusjuures mootori pöörete arvu hoitakse võimalikult konstantsena.

| 1.6. | Pidurkoormuse, kütusekulu ja siseneva õhu temperatuuri näidud tuleb registreerida samaaegselt ning mõõteväärtuseks võetakse kahe stabiliseeritud väärtuse keskmine. Pidurkoormuse ja kütusekulu puhul peab nende väärtuste erinevus olema väiksem kui 2 %. |
| --- | --- |

1.6.

Pidurkoormuse, kütusekulu ja siseneva õhu temperatuuri näidud tuleb registreerida samaaegselt ning mõõteväärtuseks võetakse kahe stabiliseeritud väärtuse keskmine. Pidurkoormuse ja kütusekulu puhul peab nende väärtuste erinevus olema väiksem kui 2 %.

| 1.7. | Kütusekulu näitude võtmine algab, kui on kindel, et mootor on saavutanud teatud kindla pöörlemiskiiruse.
  Kui pöörete arvu ja kütusekulu mõõtmisel kasutatakse automaatselt käivituvat seadet, peab mõõtmine kestma vähemalt 10 sekundit, ja kui mõõtmisseade on käsitsilülitusega, peab see periood olema vähemalt 20 sekundit. |
| --- | --- |

1.7.

Kütusekulu näitude võtmine algab, kui on kindel, et mootor on saavutanud teatud kindla pöörlemiskiiruse.

Kui pöörete arvu ja kütusekulu mõõtmisel kasutatakse automaatselt käivituvat seadet, peab mõõtmine kestma vähemalt 10 sekundit, ja kui mõõtmisseade on käsitsilülitusega, peab see periood olema vähemalt 20 sekundit.

| 1.8. | Kui mootor on vedelikjahutusega, tuleb mootorist väljuva jahutusvedeliku temperatuur hoida tootja poolt ettenähtud kõrgeimal termostaadiga kontrollitaval väärtusel täpsusega 5 K. Kui tootja ei ole temperatuuri ette näinud, on selleks 353,2 ± 5 K.
  Kui mootor on vedelikjahutusega, tuleb jahutusvedeliku temperatuur süüteküünalde tihendusseibide juures hoida tootja poolt ettenähtud väärtusel täpsusega ± 10 K. Kui tootja ei ole temperatuuri ette näinud, on selleks 483 ± 10 K. |
| --- | --- |

1.8.

Kui mootor on vedelikjahutusega, tuleb mootorist väljuva jahutusvedeliku temperatuur hoida tootja poolt ettenähtud kõrgeimal termostaadiga kontrollitaval väärtusel täpsusega 5 K. Kui tootja ei ole temperatuuri ette näinud, on selleks 353,2 ± 5 K.

Kui mootor on vedelikjahutusega, tuleb jahutusvedeliku temperatuur süüteküünalde tihendusseibide juures hoida tootja poolt ettenähtud väärtusel täpsusega ± 10 K. Kui tootja ei ole temperatuuri ette näinud, on selleks 483 ± 10 K.

| 1.9. | Süüteküünalde tihendseibide temperatuuri õhkjahutusega mootoritel tuleb mõõta termomeetriga, mis koosneb termoelemendist ja rõngastihendist. |
| --- | --- |

1.9.

Süüteküünalde tihendseibide temperatuuri õhkjahutusega mootoritel tuleb mõõta termomeetriga, mis koosneb termoelemendist ja rõngastihendist.

| 1.10. | Kütuse temperatuuri pritsepumba või karburaatori sisselaske juures tuleb hoida tootja määratud piirides. |
| --- | --- |

1.10.

Kütuse temperatuuri pritsepumba või karburaatori sisselaske juures tuleb hoida tootja määratud piirides.

| 1.11. | Määrdeõli temperatuur, mida mõõdetakse karteripõhjas või õliradiaatori väljalaske juures, kui see on paigaldatud, peab olema tootja määratud piirides. |
| --- | --- |

1.11.

Määrdeõli temperatuur, mida mõõdetakse karteripõhjas või õliradiaatori väljalaske juures, kui see on paigaldatud, peab olema tootja määratud piirides.

| 1.12. | Heitgaasi väljumistemperatuuri tuleb väljalaskeääriku(te) või kollektori(te) või avade suhtes mõõta õige nurga all. |
| --- | --- |

1.12.

Heitgaasi väljumistemperatuuri tuleb väljalaskeääriku(te) või kollektori(te) või avade suhtes mõõta õige nurga all.

| 1.13. | Kasutada tuleb II lisa 2. liites osutatud kütust. |
| --- | --- |

1.13.

Kasutada tuleb II lisa 2. liites osutatud kütust.

| 1.14. | Kui ei ole võimalik kasutada standardset summutit, siis kasutatakse katsetamisel seadet, mis sobib kokku mootori pöörete arvuga tavalistel töötingimustel ja mille on määranud tootja. Eriti laborikatsete ajal ei tohi mootori töötamise ajal heitgaasi äratõmbesüsteem punktis, kus äratõmbelõõr on ühendatud sõiduki heitgaasisüsteemiga, tekitada rõhku, mis erineb välisõhu rõhust rohkem kui 740 Pa (7,40 mbar) võrra, välja arvatud juhul, kui tootja on otseselt määranud kindlaks enne katset eksisteeriva vasturõhu; sellisel juhul kasutatakse kahest rõhust madalamat. |
| --- | --- |

1.14.

Kui ei ole võimalik kasutada standardset summutit, siis kasutatakse katsetamisel seadet, mis sobib kokku mootori pöörete arvuga tavalistel töötingimustel ja mille on määranud tootja. Eriti laborikatsete ajal ei tohi mootori töötamise ajal heitgaasi äratõmbesüsteem punktis, kus äratõmbelõõr on ühendatud sõiduki heitgaasisüsteemiga, tekitada rõhku, mis erineb välisõhu rõhust rohkem kui 740 Pa (7,40 mbar) võrra, välja arvatud juhul, kui tootja on otseselt määranud kindlaks enne katset eksisteeriva vasturõhu; sellisel juhul kasutatakse kahest rõhust madalamat.

2. liite 3. alaliide

Diiselmootoriga L-kategooria sõiduki maksimaalse pöördemomendi ja maksimaalse kasuliku võimsuse määramine

1.   Võimsuse ja pöördemomendi täiskoormusel mõõtmise täpsus

1.1.   Pöördemoment: ± 1 % mõõdetud pöördemomendist.

1.2.   Mootori pöörlemiskiirus

Mõõtmistäpsus peab olema ± 1 % kogu skaala ulatuses. Mootori pöörlemiskiirust tuleb eelistatavalt mõõta automaatselt sünkroonitud tahhomeetri ja stopperiga (või loendurtaimeriga).

1.3.   Kütusekulu: ± 1 % mõõdetud kulust.

1.4.   Kütuse temperatuur: ± 2 K.

1.5.   Mootorisse siseneva õhu temperatuur: ± 2 K.

1.6.   Õhurõhk: ± 100 kPa.

1.7.   Rõhk sisselasketorustikus (1): ± 50 kPa.

1.8.   Rõhk sõiduki väljalasketorus: 200 kPa.

2.   Katsed mootori maksimaalse pöördemomendi ja maksimaalse kasuliku võimsuse mõõtmiseks

2.1.   Varustus

2.1.1.   Paigaldatav varustus

Katse ajal on võimalik varustus, mis on vajalik mootori töötamiseks kõnealuse rakenduse korral (vastavalt tabelile Ap 2.3-1), paigutada katsestendile selles rakenduses kasutamise asendile võimalikult lähedases asendis.

Tabel Ap 2.3-1

Pöördemomendi ja kasuliku võimsuse määramiseks läbiviidava mootori võimsuse katse ajaks paigaldatud varustus

| Ei | Varustus | Paigaldatakse pöördemomendi ja kasuliku võimsuse katseks |
| --- | --- | --- |
| 1 | Õhu sisselaskesüsteem






  — | Sisselaskekollektor |

Ei

Varustus

Paigaldatakse pöördemomendi ja kasuliku võimsuse katseks

1

Õhu sisselaskesüsteem

—

Sisselaskekollektor

| — | Õhufilter (2) |
| --- | --- |

—

Õhufilter (2)

| — | Sisselaskesummuti |
| --- | --- |

—

Sisselaskesummuti

| — | Karteri heitekontrollisüsteem |
| --- | --- |

—

Karteri heitekontrollisüsteem

| — | Elektrilised kontrolliseadmed, kui on paigaldatud |
| --- | --- |

—

Elektrilised kontrolliseadmed, kui on paigaldatud

Kui on seeriatoodangule paigaldatud: jah

2

Sisselaskekollektor

Kui on seeriatoodangule paigaldatud: Võimaluse korral seatakse see kõige soodsamasse asendisse

3

Heitgaasisüsteem

| — | Heitgaasifilter |
| --- | --- |

—

Heitgaasifilter

| — | Väljalasketorustik |
| --- | --- |

—

Väljalasketorustik

| — | Torustik (3) |
| --- | --- |

—

Torustik (3)

| — | Summuti (3) |
| --- | --- |

—

Summuti (3)

| — | Väljalasketoru (3) |
| --- | --- |

—

Väljalasketoru (3)

| — | Mootorpidur (4) |
| --- | --- |

—

Mootorpidur (4)

| — | Elektrilised kontrolliseadmed, kui on paigaldatud |
| --- | --- |

—

Elektrilised kontrolliseadmed, kui on paigaldatud

Kui on seeriatoodangule paigaldatud: jah

5

Kütuse sissepritsesüsteem

| — | Eelfilter |
| --- | --- |

—

Eelfilter

| — | Filter |
| --- | --- |

—

Filter

| — | Kütusepump (5) ja kui on olemas, siis kõrgsurvepump |
| --- | --- |

—

Kütusepump (5) ja kui on olemas, siis kõrgsurvepump

| — | Kõrgsurvetorustik |
| --- | --- |

—

Kõrgsurvetorustik

| — | Pihusti |
| --- | --- |

—

Pihusti

| — | Õhu sissevooluventiil (6), kui see on olemas |
| --- | --- |

—

Õhu sissevooluventiil (6), kui see on olemas

| — | Kütuse rõhu/läbivoolu regulaator, kui on olemas |
| --- | --- |

—

Kütuse rõhu/läbivoolu regulaator, kui on olemas

Kui on seeriatoodangule paigaldatud: jah

6

Maksimaalse kiiruse ja/või võimsuse regulaator (2)

Kui on seeriatoodangule paigaldatud: jah

7

Vedelikjahutusseadmed

| — | Kapott |
| --- | --- |

—

Kapott

| — | Kapoti õhuava |
| --- | --- |

—

Kapoti õhuava

| — | Radiaator |
| --- | --- |

—

Radiaator

| — | Ventilaator (4) |
| --- | --- |

—

Ventilaator (4)

| — | Ventilaatorikate |
| --- | --- |

—

Ventilaatorikate

| — | Veepump |
| --- | --- |

—

Veepump

| — | Termostaat (5) |
| --- | --- |

—

Termostaat (5)

Kui on seeriatoodangule paigaldatud: jah (6)

8

Õhkjahutus

| — | Kate |
| --- | --- |

—

Kate

| — | Puhur (7)
   (8) |
| --- | --- |

—

Puhur (7)
   (8)

| — | Jahutuse termoregulaator(id) |
| --- | --- |

—

Jahutuse termoregulaator(id)

| — | Täiendav stendipuhur |
| --- | --- |

—

Täiendav stendipuhur

Kui on seeriatoodangule paigaldatud: jah

9

Elektriseadmed

Kui on seeriatoodangule paigaldatud: jah (9)

10

Superlaadur või turbolaadur, kui on paigaldatud

| — | Kompressor, mis töötab otseselt mootori ja/või heitgaaside jõul |
| --- | --- |

—

Kompressor, mis töötab otseselt mootori ja/või heitgaaside jõul

| — | Õhu vahejahuti (3) |
| --- | --- |

—

Õhu vahejahuti (3)

| — | Jahutipump või ventilaator (töötab mootori jõul) |
| --- | --- |

—

Jahutipump või ventilaator (töötab mootori jõul)

| — | Jahutusvedeliku termostaat (kui on olemas) |
| --- | --- |

—

Jahutusvedeliku termostaat (kui on olemas)

Kui on seeriatoodangule paigaldatud: jah

11

Saastetõrjeseadmed (8)

Kui on seeriatoodangule paigaldatud: jah

12

Määrdesüsteem

| — | Õlitusseade |
| --- | --- |

—

Õlitusseade

| — | Õliradiaator, kui on paigaldatud |
| --- | --- |

—

Õliradiaator, kui on paigaldatud

Kui on seeriatoodangule paigaldatud: jah

2.1.3.   Eemaldatav varustus

Teatavad sõiduki abiseadmed, mis on vajalikud üksnes sõiduki käitamiseks ja mida võib paigaldada mootorile, eemaldatakse katse ajaks.

Näitena on toodud järgmine mittetäielik nimekiri:

| — | pidurite õhukompressor, |
| --- | --- |

—

pidurite õhukompressor,

| — | roolivõimendi kompressor, |
| --- | --- |

—

roolivõimendi kompressor,

| — | vedrustuse kompressor, |
| --- | --- |

—

vedrustuse kompressor,

| — | kliimaseade. |
| --- | --- |

—

kliimaseade.

Kui abiseadmeid ei saa eemaldada, võib nende koormuseta kasutatava võimsuse kindlaks määrata ja liita mootori mõõdetud võimsusele.

2.1.4.   Diiselmootorit käivitavad seadmed

Diiselmootorite käivitamiseks kasutatavate seadmete korral tuleb arvestada järgmist kahte juhtu:

| a) | elektriline käivitamine: generaator on paigaldatud ja vajaduse korral varustab see mootori tööks hädavajalikke abiseadmeid; |
| --- | --- |

a)

elektriline käivitamine: generaator on paigaldatud ja vajaduse korral varustab see mootori tööks hädavajalikke abiseadmeid;

| b) | mitteelektriline käivitamine: kui mootori tööks on hädavajalikud elektrilised abiseadmed, paigaldatakse generaator nende seadmete varustamiseks. Muul juhul see eemaldatakse. |
| --- | --- |

b)

mitteelektriline käivitamine: kui mootori tööks on hädavajalikud elektrilised abiseadmed, paigaldatakse generaator nende seadmete varustamiseks. Muul juhul see eemaldatakse.

Mõlemal juhul on käivitamiseks vajalikku energiat tootev ja koguv süsteem paigaldatud ja töötab koormamata olukorras.

2.2.   Seadistustingimused

Maksimaalse pöördemomendi ja maksimaalse kasuliku võimsuse määramise katse ajal seadeväärtustele kohaldatavad tingimused on esitatud tabelis Ap 2.3-2.

Tabel Ap 2.3-2

Seadistustingimused

| 1 | Pritsepumba toitesüsteemi seadistus | Seadistused tehakse kooskõlas tootja poolt seeriatoodangule kohaldatavate spetsifikatsioonidega, vaadeldava kasutuse korral muid muudatusi tegemata. |
| --- | --- | --- |
| 2 | Süüte või sissepritse seadistus (ajastuskõver) |
| 3 | (Elektrooniline) seguklapi juhtimine |
| 4 | Muud pöörlemiskiirust kontrollivad seadistused |
| 5 | (Müra ja summutitoru) heidete vähendamise süsteemi seadistused ja seadmed |

1

Pritsepumba toitesüsteemi seadistus

Seadistused tehakse kooskõlas tootja poolt seeriatoodangule kohaldatavate spetsifikatsioonidega, vaadeldava kasutuse korral muid muudatusi tegemata.

2

Süüte või sissepritse seadistus (ajastuskõver)

3

(Elektrooniline) seguklapi juhtimine

4

Muud pöörlemiskiirust kontrollivad seadistused

5

(Müra ja summutitoru) heidete vähendamise süsteemi seadistused ja seadmed

2.3.   Katsetingimused

2.3.1.   Maksimaalse pöördemomendi ja maksimaalse kasuliku võimsuse määramise katsed tuleb teha täisgaasiga ja mootori varustus peab vastama tabelis Ap 2.3-1 ettenähtule.

2.3.2.   Mõõtmistulemused tuleb saada stabiliseeritud töötamistingimustes, kui mootor saab piisavalt värsket õhku. Mootor peab olema sisse sõidetud vastavalt tootja soovitustele. Põlemiskambrid võivad sisaldada sadet, aga piiratud koguses.

2.3.3.   Valitud katsetingimused, nagu siseneva õhu temperatuur, peavad sarnanema võrdlustingimustele (vt punkt 3.2) võimalikult sarnased, et minimeerida parandusteguri suurust.

2.3.4.   Mootori sisselastava õhu (ümbritseva keskkonna) temperatuuri tuleb mõõta mitte kaugemal kui 0,15 m kaugusel enne õhu sissevõtufiltrit või filtri puudumisel 0,15 m kauguselt õhu sissevõtutoru lehtrist. Termomeeter või termoelement varjestatakse kiirgussoojuse eest ja asetatakse otse õhuvoolu sisse. Samuti tuleb see varjestada kütuse tagasipritse eest.

Sisselaskeõhu representatiivse keskmise temperatuuri saamiseks kasutatakse piisavat arvu mõõtmiskohti.

2.3.7.   Andmeid ei tohi koguda enne, kui pöördemoment, pöörete arv ja temperatuur on püsinud enam-vähem konstantsena vähemalt 30 sekundi jooksul.

2.3.8.   Mootori pöörlemiskiirus ei tohi katse ja näitude võtmise ajal erineda valitud pöörlemiskiirusest rohkem kui ± 1% või ± 10 min-1 võrra, olenemata sellest, kumb on suurem.

2.3.9.   Mõõdetud pidurkoormus ja siseneva õhu temperatuur tuleb registreerida samaaegselt ning kahe stabiliseeritud järjestikuse väärtuse põhjal tuleb välja arvutada keskmine väärtus. Pidurkoormuse puhul ei tohi need väärtused varieeruda rohkem kui 2 %.

2.3.10.   Mootori väljalaskeavast väljuva jahutusvedeliku temperatuur hoitakse valmistaja ettenähtud kõrgeimal termostaadiga juhitaval väärtusel täpsusega ± 5 K. Kui tootja ei ole temperatuuri ette näinud, on selleks 353,2 ± 5 K.

Õhkjahutusega mootorite korral võib tootja poolt ettenähtud punkti temperatuur erineda tootja poolt võrdlustingimustele ettenähtud kõrgeimast temperatuurist + 0/-20 K.

2.3.11.   Kütuse temperatuuri tuleb mõõta pritsepumba sisselaske juures ja hoida tootja määratud piirides.

2.3.12.   Määrdeõli temperatuur, mida mõõdetakse karteripõhjas või õliradiaatori (kui see on olemas) väljalaskeavas, hoitakse mootori tootja ettenähtud piirides.

2.3.13.   Heitgaasi väljumistemperatuuri tuleb väljalaskeääriku(te) või kollektori(te) või avade suhtes mõõta õige nurga all.

2.3.14.   Vajaduse korral võib temperatuuri hoidmiseks punktides 2.3.10, 2.3.11 ja 2.3.12 täpsustatud piirides kasutada lisareguleerimissüsteemi.

2.3.15.   Kui pöörete arvu ja kütusekulu mõõtmisel kasutatakse automaatselt käivituvat seadet, peab mõõtmine kestma vähemalt 10 sekundit, ja kui mõõtmisseade on käsitsilülitusega, peab see periood olema vähemalt 20 sekundit.

2.3.16.   Katsekütus

Katsekütusena tuleb kasutada II lisa 2. liites osutatud etalonkütust.

2.3.17.   Kui ei ole võimalik kasutada standardset summutit, siis kasutatakse katsetamisel seadet, mis sobib kokku mootori harilike töötingimustega ja mille on määranud tootja.

Eriti laborikatsete ajal ei tohi mootori töötamise ajal heitgaasi äratõmbesüsteem punktis, kus äratõmbelõõr on ühendatud sõiduki heitgaasisüsteemiga, tekitada rõhku, mis erineb välisõhu rõhust rohkem kui 740 Pa (7,4 mbar) võrra, välja arvatud juhul, kui tootja on otseselt määranud kindlaks enne katset eksisteeriva vasturõhu; sel juhul kasutatakse kahest rõhu hulgast madalamat rõhku.

2.4.   Katsemenetlus

Näide võetakse piisaval mootori pöörlemiskiiruste arvul, et õigesti määrata täielik võimsuskõver valmistaja soovitatava väikseima ja suurima pöörlemiskiiruse vahel. See kiiruste vahemik peab hõlmama pöörlemiskiirusi, millega mootor saavutab oma maksimaalse pöördemomendi ja maksimaalse võimsuse. Iga kiiruse korral tuleb võtta vähemalt kahe stabiliseeritud näidu keskmine.

2.5.   Suitsuindeksi mõõtmine

Diiselmootorite puhul kontrollitakse heitgaase II katsetüübi nõuetele vastavuse katsetamisel.

2.6.   Ülesmärgitavad andmed

Andmed tuleb registreerida määruse (EL) nr 168/2013 artikli 32 lõikes 1 viidatud katsearuande näidise kohaselt.

3.   Võimsuse ja pöördemomendi parandustegurid

3.1.   Tegurite αd ja α2 määramine

3.1.1.   αd ja α2 on tegurid, millega mootori pöördemomendi ja võimsuse määramiseks tuleb mõõdetud pöördemoment ja võimsus korrutada, arvestades katse ajal kasutatud jõuülekande kasutegurit (tegur α2) ja saavutamaks olukorda, kus see pöördemoment ja võimsus vastavad punktis 3.2.1 esitatud välisõhu võrdlustingimustele (tegur αd) Võimsuse korrigeerimise valem on järgmine:

valem Ap 2.3-1:

Formula

kus:

| P0 | = | korrigeeritud võimsus (st võimsus väntvõlli otsal võrdlustingimuste korral); |
| --- | --- | --- |
| αd | = | välisõhu võrdlustingimuste parandustegur; |
| α2 | = | jõuülekande kasutegurist sõltuv parandustegur (vt 2. liite 2. alaliite punkt 3.4); |
| P | = | mõõdetud võimsus (vaadeldud võimsus). |

P0

=

korrigeeritud võimsus (st võimsus väntvõlli otsal võrdlustingimuste korral);

αd

=

välisõhu võrdlustingimuste parandustegur;

α2

=

jõuülekande kasutegurist sõltuv parandustegur (vt 2. liite 2. alaliite punkt 3.4);

P

=

mõõdetud võimsus (vaadeldud võimsus).

3.2.   Võrdluslikud atmosfääritingimused

3.2.1.   Temperatuur: 298,2 K (25 °C).

3.2.2.   Võrdlusrõhk kuiva õhu korral (pso): 99 kPa (990 mbar).

Märkus: Kuiva õhu rõhk põhineb kogurõhul 100 kPa ja veeauru rõhul 1 kPa.

3.2.3.   Väliskeskkonna katsetingimused

3.2.3.1.   Katse ajal peavad väliskeskkonna tingimused jääma järgmiste väärtuste piiridesse.

| | 283,2 K < T < 318,2 K |
| --- | --- |

283,2 K < T < 318,2 K

| | 80 kPa ≤ Ps ≤ 110 kPa, |
| --- | --- |

80 kPa ≤ Ps ≤ 110 kPa,

kus:

| T | = | katsetemperatuur (K); |
| --- | --- | --- |
| ps | = | kuiva õhu rõhk kilopaskalites (kPa), st kogu baromeetriline rõhk, millest on lahutatud veeauru rõhk. |

T

=

katsetemperatuur (K);

ps

=

kuiva õhu rõhk kilopaskalites (kPa), st kogu baromeetriline rõhk, millest on lahutatud veeauru rõhk.

3.3.   Parandusteguri αd
   (10) määramine:

valem Ap 2.3-2.

Diiselmootorite puhul saadakse võimsuse parandustegur (αd) ühtlase kütusekulu juures järgmise valemi abil:

Formula

kus:

| fa | = | atmosfääritegur; |
| --- | --- | --- |
| fm | = | iseloomulik parameeter igale mootori tüübile ja seadistusele. |

fa

=

atmosfääritegur;

fm

=

iseloomulik parameeter igale mootori tüübile ja seadistusele.

3.3.1.   Atmosfääritegur fa

See tegur näitab keskkonnatingimuste (rõhk, temperatuur ja niiskus) mõju mootorisse lastavale õhule. Väliskeskkonna teguri valem on mootoritüübiti erinev.

3.3.1.1.   Ülelaadeta ja mehaanilise ülelaadega mootorid

Valem Ap 2.3-3

Formula

kus:

| T | = | siseneva õhu absoluutne temperatuur (K); |
| --- | --- | --- |
| ps | = | kuiva õhu rõhk kilopaskalites (kPa), st kogu baromeetriline rõhk, millest on lahutatud veeauru rõhk. |

T

=

siseneva õhu absoluutne temperatuur (K);

ps

=

kuiva õhu rõhk kilopaskalites (kPa), st kogu baromeetriline rõhk, millest on lahutatud veeauru rõhk.

3.3.1.2.   Turboülelaaduriga mootorid või ilma siseneva õhuvoolu jahutuseta mootorid:

valem Ap 2.3-4

Formula

3.3.2.   Mootoritegur fm

fm on qc (korrigeeritud kütusevool) järgmine funktsioon:

valem Ap 2.3-5

Formula

kus:

valem Ap 2.3-6

Formula

kus:

| q | = | kütuse ühe tsükli vooluhulk milligrammides töömahu liitri kohta (mg/(liiter · tsükkel)); |
| --- | --- | --- |
| r | = | kompressori väljalaske- ja sisselaskeava rõhkude suhe (ülelaadeta mootoritel r = 1). |

q

=

kütuse ühe tsükli vooluhulk milligrammides töömahu liitri kohta (mg/(liiter · tsükkel));

r

=

kompressori väljalaske- ja sisselaskeava rõhkude suhe (ülelaadeta mootoritel r = 1).

3.3.2.1.   See valem kehtib qc väärtuste puhul, mis jäävad vahemikku 40–65 mg/(liiter · tsükkel).

qc väärtuste puhul, mis on väiksemad kui 40 mg/(liiter · tsükkel), võetakse fm väärtuseks konstantne 0,3 (fm = 0,3).

qc väärtuste juures, mis on suureemad kui 65 mg/(liiter × tsükkel), võetakse fm väärtuseks konstantne 1,2 (fm = 1,2) (vt joonis).

Joonis Ap 2.3-1

Asjaomasele mootoritüübile ja seadistusele iseloomulik näitaja fm korrigeeritud kütusevoolu funktsioonina

Image

3.3.3.   Tingimused, mida tuleb laboris täita

Selleks et katsetulemused oleksid kehtivad, peab parandustegur αd olema järgmine:

0,9 αd ≤ 1,1

Nende piiride ületamise korral esitatakse katsearuandes korrigeeritud väärtus ja täpsed andmed katsetingimuste kohta (temperatuur ja rõhk).

4.   Maksimaalse pöördemomendi ja maksimaalse kasuliku võimsuse mõõtmise hälbed

Tuleb kohaldada 2. liite 2 alaliite punktis 4 ette nähtud hälbeid.

---

(1)  Täielik väljalaskesüsteem paigaldatakse ettenähtud rakenduse jaoks kindlaksmääratud viisil:

| — | kui sellel võib olla märgatav mõju mootori võimsusele, |
| --- | --- |

—

kui sellel võib olla märgatav mõju mootori võimsusele,

| — | kahetaktilise mootori korral, |
| --- | --- |

—

kahetaktilise mootori korral,

| — | kui tootja seda nõuab. Muudel juhtudel võib kasutada samaväärset süsteemi, mispuhul tuleb katse käigus veenduda, et rõhk sisselasketorustikus ei erine rohkem kui 100 Pa võrra valmistaja piiritletud rõhust puhta õhufiltri korral. |
| --- | --- |

—

kui tootja seda nõuab. Muudel juhtudel võib kasutada samaväärset süsteemi, mispuhul tuleb katse käigus veenduda, et rõhk sisselasketorustikus ei erine rohkem kui 100 Pa võrra valmistaja piiritletud rõhust puhta õhufiltri korral.

(2)  Täielik väljalaskesüsteem paigaldatakse ettenähtud rakenduse jaoks kindlaksmääratud viisil:

| — | kui sellel võib olla märgatav mõju mootori võimsusele, |
| --- | --- |

—

kui sellel võib olla märgatav mõju mootori võimsusele,

| — | kahetaktilise mootori korral, |
| --- | --- |

—

kahetaktilise mootori korral,

| — | kui tootja seda nõuab. Muudel juhtudel võib kasutada samaväärset süsteemi, mispuhul tuleb katse käigus veenduda, et rõhk sisselasketorustikus ei erine rohkem kui 100 Pa võrra valmistaja piiritletud rõhust puhta õhufiltri korral. |
| --- | --- |

—

kui tootja seda nõuab. Muudel juhtudel võib kasutada samaväärset süsteemi, mispuhul tuleb katse käigus veenduda, et rõhk sisselasketorustikus ei erine rohkem kui 100 Pa võrra valmistaja piiritletud rõhust puhta õhufiltri korral.

(3)  Täielik väljalaskesüsteem paigaldatakse ettenähtud rakenduse jaoks kindlaksmääratud viisil:

| — | kui sellel võib olla märgatav mõju mootori võimsusele, |
| --- | --- |

—

kui sellel võib olla märgatav mõju mootori võimsusele,

| — | kahetaktilise mootori korral, |
| --- | --- |

—

kahetaktilise mootori korral,

| — | kui tootja seda nõuab. Muudel juhtudel võib kasutada samaväärset süsteemi, mispuhul tuleb katse käigus veenduda, et rõhk sisselasketorustikus ei erine rohkem kui 1 000 Pa võrra valmistaja piiritletud rõhust. Mootori väljalaskesüsteemi lõppotsana käsitletakse punkti, mis asub 150 mm allavoolu mootori külge kinnitatud väljalaskesüsteemiosa lõpust. |
| --- | --- |

—

kui tootja seda nõuab. Muudel juhtudel võib kasutada samaväärset süsteemi, mispuhul tuleb katse käigus veenduda, et rõhk sisselasketorustikus ei erine rohkem kui 1 000 Pa võrra valmistaja piiritletud rõhust. Mootori väljalaskesüsteemi lõppotsana käsitletakse punkti, mis asub 150 mm allavoolu mootori külge kinnitatud väljalaskesüsteemiosa lõpust.

(4)  Kui mootoril on mootorpidur, on seguklapp täiesti avatud.

(5)  Kütuse toiterõhku võib vajaduse korral muuta, et saada teatavas mootori rakenduses esinev rõhk (eelkõige kütuse tagastussüsteemi kasutamise korral).

(6)  Õhu sisselaskeklapp on pritsepumba pneumaatilise regulaatori juhtklapp. Regulaator või sissepritseseadmed võivad sisaldada muid seadiseid, mis võivad mõjutada sissepritsitava kütuse kogust.

(7)  Radiaator, ventilaator, ventilaatoridüüs, veepump ja termostaat peavad katsestendil paiknema asendis, mis on võimalikult sarnane nende asendile sõidukil. Kui radiaator, ventilaator, ventilaatoridüüs, veepump ja/või termostaat paikneb katsestendil teisiti kui sõidukil, tuleb seda kirjeldada ja katsearuandesse üles märkida. Jahutusvedeliku ringlemist peab tagama vaid mootori jahutuspump. Jahutusvedeliku jahutamiseks võib kasutada ainult mootori radiaatorit või välist jahutussseadet, kuid siis tuleb tagada, rõhulangus süsteemis ei erineks oluliselt rõhulangusest mootori enda jahutussüsteemis. Radiaatorikatik, kui see on olemas, peab olema avatud. Kui ventilaatorit, radiaatorit ja katet ei saa hõlpsasti mootori külge paigaldada, määratakse radiaatori ja katte (kui seda kasutatakse) suhtes õigesse asendisse eraldi paigaldatud ventilaatori tarbitav võimsus mootori võimsuse mõõtmiseks kasutatavatel mootori pöörlemiskiirustel kas standardomaduste põhjal arvutamise või katsete teel. Nii määratud võimsus, mida on kohandatud punktis 4.2 määratletud standardsete atmosfääritingimuste järgi, tuleb lahutada korrigeeritud võimsusest.

(8)  Väljalülitatava või astmeliselt töötava ventilaatori või puhuri korral tehakse katse nii, et väljalülitatav ventilaator või puhur on välja lülitatud või astmeliselt töötav ventilaator või puhur töötab suurima läbilibisemisega.

(9)  Generaatori minimaalne võimsus: generaatori võimsus ei pea olema suurem kui on vaja mootori tööks hädavajalike elektriliste abiseadmete varustamiseks. Kui on tarvis ühendada aku, tuleb kasutada heas korras akut, mis on täiesti laetud.

(10)  Generaatori minimaalne võimsus: generaatori võimsus ei pea olema suurem kui on vaja mootori tööks hädavajalike elektriliste abiseadmete varustamiseks. Kui on tarvis ühendada aku, tuleb kasutada heas korras akut, mis on täiesti laetud.

2. liite 4. alaliide

Hübriidajamiga L-kategooria sõidukite maksimaalse pöördemomendi ja maksimaalse võimsuse määramine

1.   Nõuded

1.1.   Ottomootoriga hübriidajam

Hübriidajami ottomootorist ja elektrimootorist koosneva koostu maksimaalset kogumomenti ja -võimsust tuleb mõõta 2. liite 2. alaliite nõuete kohaselt.

1.2.   Diiselmootoriga hübriidajam

Hübriidajami diiselmootorist ja elektrimootorist koosneva koostu maksimaalset kogumomenti ja -võimsust tuleb mõõta 2. liite 3. alaliite nõuete kohaselt.

1.3.   Elektrimootoriga hübriidajam

Kohaldatakse punkte 1.1 ja 1.2 ning lisaks tuleb elektrimootori maksimaalset pöördemomenti ja maksimaalset püsinimivõimsust mõõta 3. liite nõuete kohaselt.

1.4.   Kui kasutatud hübriidtehnoloogia võimaldab sõidukil sõita mitmel hübriidrežiimil, tuleb sama toimingut korrata iga režiimi puhul ning mootori võimsuse kõrgeim väärtus tuleb võtta mootori võimsuse katsetamise lõpptulemuseks.

2.   Tootja kohustus

Sõiduki tootja peab tagama, et hübriidajamiga varustatud katsesõiduki katsekonfiguratsioon annaks maksimaalse saavutatava kogumomendi ja -võimsuse. Seeriatoodangule paigaldatud vahendit, mis suurendab maksimaalset valmistajakiirust, maksimaalset kogumomenti või võimsust, nii et sõiduki mootori jõudlus kasvab, tuleb käsitada katkestusseadmena.

3. liide

Nõuded puhtelektrilise jõuseadme maksimaalse pöördemomendi ja maksimaalse püsinimivõimsuse mõõtmise meetoditele

1.   Nõuded

| 1.1. | Puhtelektrilise jõuseadmega L-kategooria sõidukid peavad vastama kõigile ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjas nr 85 sätestatud asjakohastele nõuetele, mis käsitlevad elektriliste jõuülekandeseadmete maksimaalse pöördemomendi, maksimaalse kasuliku võimsuse ja 30 minuti maksimumvõimsuse mõõtmist. |
| --- | --- |

1.1.

Puhtelektrilise jõuseadmega L-kategooria sõidukid peavad vastama kõigile ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjas nr 85 sätestatud asjakohastele nõuetele, mis käsitlevad elektriliste jõuülekandeseadmete maksimaalse pöördemomendi, maksimaalse kasuliku võimsuse ja 30 minuti maksimumvõimsuse mõõtmist.

| 1.2. | Kui tootja suudab tehnilisele teenistusele tõendada kinnitusasutust rahuldaval viisil, et sõiduk ei suuda füüsiliselt saavutada 30 minuti kiirust, võib erandina kasutada 15 minuti maksimumkiirust. |
| --- | --- |

1.2.

Kui tootja suudab tehnilisele teenistusele tõendada kinnitusasutust rahuldaval viisil, et sõiduk ei suuda füüsiliselt saavutada 30 minuti kiirust, võib erandina kasutada 15 minuti maksimumkiirust.

4. liide

Määruse (EL) nr 168/2013 artikli 2 lõike 94 punktis b nimetatud pedaalide abil liikumiseks konstrueeritud L1e-kategooria sõidukite püsinimivõimsuse, väljalülitumiseni läbitava teepikkuse ja toetusteguri mõõtmise meetoditele esitatavad nõuded

1.   Reguleerimisala

| 1.1. | L1e-A-alamkategooria sõidukid |
| --- | --- |

1.1.

L1e-A-alamkategooria sõidukid

| 1.2. | määruse (EL) nr 168/2013 artikli 3 lõike 94 punktis b nimetatud pedaalide abil liikumiseks konstrueeritud L1e-B-alamkategooria sõidukid. |
| --- | --- |

1.2.

määruse (EL) nr 168/2013 artikli 3 lõike 94 punktis b nimetatud pedaalide abil liikumiseks konstrueeritud L1e-B-alamkategooria sõidukid.

2.   Erand

Käesoleva liite reguleerimisalasse kuuluvad L1e-sõidukid on vabastatud 1. liite nõuete täitmisest.

3.   Katsemenetlused ja nõuded

3.1.   Katsemenetlus maksimaalse valmistajakiiruse mõõtmiseks, milleni abimootor toetab pedaalide abil liikumist.

Katsemenetlused ja mõõtmised tuleb läbi viia vastavalt 1. liitele või standardi EN 15194:2009 punktile 4.2.6.2.

3.2.   Maksimaalse püsinimivõimsuse mõõtmise menetlus

Maksimaalset püsinimivõimsust tuleb mõõta 3. liites sätestatud menetluste kohaselt.

3.3.   Suurima võimsuse mõõtmise menetlus

3.3.1.   Suurima tippvõimsuse vastuvõetav vahemik maksimaalse püsinimivõimsusega võrreldes

Suurim tippvõimsus peab olema ≤ 1,6-kordne maksimaalne püsinimivõimsus, mõõdetuna mehhaanilise väljundvõimsusena mootori võllil.

3.3.2.   Hälbed

Maksimaalse püsinimivõimsuse ja tippvõimsuse hälve 3. liites ette nähtud mõõtmiste tulemustest võib olla ± 5 %.

3.3.3.   Võimsuse parandustegurid

3.3.3.1.   Tegurite α1 ja α2 määratlus

| 3.3.3.1.1. | α1 ja α2 s on tegurid, millega mootori pöördemomendi ja võimsuse määramiseks tuleb mõõdetud pöördemoment ja võimsus korrutada, arvestades katse ajal kasutatud jõuülekande kasutegurit (tegur α2) ja saavutamaks olukorda, kus see pöördemoment ja võimsus vastavad punktis 3.2.1 esitatud välisõhu võrdlustingimustele (tegur α1). Võimsuse parandamise valem on järgmine:

  valem Ap 4 -1:




  kus:







  P0 | = | korrigeeritud võimsus (st võimsus väntvõlli otsal võrdlustingimuste korral); |
| --- | --- | --- | --- |
| α1 | = | väliskeskkonna võrdlustingimusi ja mõõtemääramatust arvestav parandustegur peab olema 1,10; |
| α2 | = | jõuülekande kasutegurist sõltuv parandustegur peab olema 1,05, välja arvatud juhul, kui jõuülekandesüsteemi tegelikud hõõrdekaod on kindlaks määratud; |
| P | = | rehvidel juures mõõdetud võimsus (vaadeldud võimsus). |

3.3.3.1.1.

α1 ja α2 s on tegurid, millega mootori pöördemomendi ja võimsuse määramiseks tuleb mõõdetud pöördemoment ja võimsus korrutada, arvestades katse ajal kasutatud jõuülekande kasutegurit (tegur α2) ja saavutamaks olukorda, kus see pöördemoment ja võimsus vastavad punktis 3.2.1 esitatud välisõhu võrdlustingimustele (tegur α1). Võimsuse parandamise valem on järgmine:

valem Ap 4 -1:

Formula

kus:

P0

=

korrigeeritud võimsus (st võimsus väntvõlli otsal võrdlustingimuste korral);

α1

=

väliskeskkonna võrdlustingimusi ja mõõtemääramatust arvestav parandustegur peab olema 1,10;

α2

=

jõuülekande kasutegurist sõltuv parandustegur peab olema 1,05, välja arvatud juhul, kui jõuülekandesüsteemi tegelikud hõõrdekaod on kindlaks määratud;

P

=

rehvidel juures mõõdetud võimsus (vaadeldud võimsus).

3.3.4.   Väliskeskkonna katsetingimused

3.3.4.1.   Katse ajal peavad väliskeskkonna tingimused jääma järgmiste väärtuste piiridesse.

278,2 K < T < 318,2 K

kus:

T= katsetemperatuur (K).

3.3.5.   Katse ettevalmistamine

3.3.5.1.   Katsesõiduk tuleb paigaldada katsestendile.

3.3.5.2.   Katsesõiduki jõuallikaks on vastav aku. Kui sõidukil on kasutatavad mitut tüüpi akud, tuleb kasutada maksimaalse mahutavusega akut.

3.3.5.3.   Jõuaku(d) peab(vad) olema täielikult laetud.

3.3.5.4.   Üks katsestendi mootor tuleb ühendada katsesõiduki vändaga või vända võlliga (katsestendi vändamootor). See mootor peab olema reguleeritav pöörlemiskiiruse ja pöördemomendi osas, et jäljendada juhi juhtimistoiminguid. Katsestendi vändamootor peab saavutama pöörlemiskiiruse 90 min–1 ja maksimaalse pöördemomendi 50 Nm, et hõlmata jõudlusvahemikke, mida juhid tavaliselt kasutavad.

3.3.5.5.   Sõiduki hõõrdekadude ja inertsi imiteerimiseks ühendatakse katsesõiduki tagaratta all oleva trumliga pidur või mootor.

3.3.5.6.   Esiratast vedava mootoriga varustatud sõiduki hõõrdekadude ja inertsi imiteerimiseks ühendatakse katsesõiduki esiratta all oleva trumliga täiendav pidur või täiendav mootor.

3.3.5.7.   Kui abimootori toetustase on reguleeritav, siis reguleeritakse see maksimaalseks.

3.3.5.8.   Sõiduki toiteallikalt toidet saavad abiseadmed monteeritakse maha või lülitatakse välja. Kui need seadmed on mootoriga antava toetuse jaoks olulised, võivad need jääda toiteallikaga ühendatuks, kui tootja suudab nende vajalikkust tehnilisele teenistusele piisavalt põhjendada ja kui kinnitusasutus sellega nõustub.

3.3.5.9.   Enne mõõtmise alustamist tuleb katsestendi vändamootori kadents tõsta madalalt kõrgele kuni maksimaalne mehhaaniline väljundvõimsus on saavutatud. Sellise eelkonditsioneerimise jaoks tuleb kasutada keskmist ülekannet katsestendi vändamootori keskmise pöördemomendiga 25 Nm.

3.3.5.10.   Seejärel reguleeritakse katsestendi vändamootori pöördemomenti, et saavutada mootori maksimaalne mehaaniline väljundvõimsus. Pärast katsestendi vändamootori pöördemomendi reguleerimist tuleb sõiduki käiguvahetaja seada maksimaalsele väljundvõimsusele. Katsestendi vändamootori seisund sõiduki maksimaalsel väljundvõimsusel tuleb registreerida ja seda tuleb kasutada suurima võimsuse mõõtmiseks. Seda tuleb jälgida mõõtmise ajal. Selleks tööpunktiks peavad katsestendi esimese ja tagumise ratta pidurid/mootorid olema reguleeritud selliselt, et pöörlemiskiirus jääb konstantseks.

3.4.   Mootori suurima võimsuse mõõtmise ja arvutamise menetlus

3.4.1.   Suurimat võimsust mõõdetakse viie minuti jooksul (viie minuti suurim võimsus). Kui võimsus ei ole konstantne, võetakse viie minuti võimsuseks viieminutilise mõõtmisaja keskmine võimsus.

3.4.2.   Sõiduki mootori suurima võimsuse arvutamiseks lahutatakse mehhaaniliste pidurimootorite võimsuste summast katsestendi vändamootori mehhaaniline sisendvõimsus.

3.4.3.   Ülesmärgitavad andmed

Andmed tuleb registreerida määruse (EL) nr 168/2013 artikli 32 lõikes 1 viidatud katsearuande näidise kohaselt.

3.5.   Katsemenetlus väljalülitumiseni läbitava teepikkuse mõõtmiseks

Pärast pedaalimise lõpetamist peab abimootor välja lülituma teepikkusel ≤ 3 m. Katsesõiduki kiirus on 90 % abimootori suurimast kiirusest. Mõõtmine peab toimuma standardi EN 15194:2009 nõuete kohaselt.

3.5.   Katsemenetlus maksimaalse toetusteguri mõõtmiseks

3.5.1.   Ümbritseva õhu temperatuur peab olema vahemikus 278,2–318,2 K.

3.5.2.   Katsesõiduki jõuallikaks on vastav jõuaku. Selle katsemenetluse puhul kasutatakse suurima mahutavusega jõuakut.

3.5.3.   Aku peab olema täiesti laetud sõiduki tootja poolt ette nähtud laadijaga.

3.5.4.   Üks katsestendi mootor tuleb ühendada katsesõiduki vändaga või vända võlliga. See katsestendi vändamootor peab imiteerima sõitja juhtimistegevust ja olema suuteline sõitma erinevatel pöörlemiskiirustel ja pöördemomentidel. Mootor peab saavutama pöörlemiskiiruseks 90 p/min ja maksimaalseks püsinimimomendiks 50 Nm.

3.5.5.   Sõiduki hõõrdekadude ja inertsi imiteerimiseks ühendatakse pidur või mootor katsesõiduki tagaratta all oleva trumliga.

3.5.6.   Esiratast vedava mootoriga varustatud sõiduki hõõrdekadude ja inertsi imiteerimiseks ühendatakse täiendav pidur või täiendav mootor katsesõiduki esiratta all oleva trumliga.

3.5.7.   Kui abimootori toetustase on reguleeritav, siis reguleeritakse see maksimaalseks.

3.5.8.   Katsetatakse järgmisi tööpunkte:

Tabel Ap 4-1

Tööpunktid suurima toetusteguri katsetamisel

| Tööpunkt | Simuleeritud sõitja sisendvõimsus (+/– 10 %) (W) | Sõiduki piirkiirus (1) (+/– 0 %) (km/h) | Soovitud pedaalimise kadents (2) (p/min) |
| --- | --- | --- | --- |
| A | 80 | 20 | 60 |
| B | 120 | 35 | 70 |
| C | 160 | 40 | 80 |

Tööpunkt

Simuleeritud sõitja sisendvõimsus (+/– 10 %) (W)

Sõiduki piirkiirus (1) (+/– 0 %) (km/h)

Soovitud pedaalimise kadents (2) (p/min)

A

80

20

60

B

120

35

70

C

160

40

80

3.5.9.   Suurim toetustegur arvutatakse välja järgmise valemiga:

valem Ap 4-1:

Formula

kus:

sõiduki mootori suurima võimsuse arvutamiseks lahutatakse mehaaniliste pidurimootorite võimsuste summast katsestendi vändamootori mehaaniline sisendvõimsus (W).

---

(1)  Kui sõiduki piirkiirust ei ole võimalik saavutada, tuleb mõõtmine läbi viia sõiduki saavutatud suurimal kiirusel.

(2)  valitakse käik, mis on kõige lähemal tööpunkti nõutavale pöörete arvule

XI LISA

Sõiduki mootoritüüpkond seoses keskkonnamõju näitavate katsetega

1.   Sissejuhatus

1.1.   Tootjate koormuse vähendamiseks sõidukite keskkonnamõju tõendamisel võib sõidukid rühmitada mootoritüüpkonna järgi. Tootja võib valida sellest sõidukiterühmast kinnitusasutust rahuldaval viisil ühe või mitu algsõidukit I–VIII tüübi keskkonnamõju tõendamiskatsete läbiviimiseks. IX tüübi mürataseme katse läbiviimiseks kasutatavad algsõidukid peavad vastama IX lisa punktis 2 nimetatud ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjadele.

1.2.   L-kategooria sõiduki võib lugeda samasse mootoritüüpkonda kuuluvaks juhul, kui sõiduki tabelis 11-1 loetletud variant, versioon, mootor, saastekontrollisüsteem ja pardadiagnostikanäitajad on identsed või jäävad ettenähtud ja teatatud hälvete piiridesse.

1.3.   Sõiduki mootoritüüpkonna määramine seoses keskkonnamõjukatsetega

Representatiivne algsõiduk I–XIII tüübi katseteks valitakse punktis 3 sätestatud liigitamiskriteeriumide piires.

2.   Mõisted

2.1.   „muudetavad klapiajastused ja -tõusud”– võimalus muuta mootori töötamise ajal sisselaske- või väljalaskeklappide tõusu, avamise ja sulgemise kestust või ajastust;

2.2.   „sideprotokoll”– digitaalsete sõnumiformaatide süsteem ning eeskirjad sõnumite vahetamise kohta andmetöötlussüsteemide ja -üksuste piires ja nende vahel;

2.3.   „ühisanumpritse”– mootorisse kütuse etteanne ühise kõrgsurvetoru kaudu;

2.4.   „vahejahuti”– soojusvaheti, mis eemaldab ülelaaduri poolt kokku surutud õhust jääksoojuse enne selle mootorisse sisenemist, tõstes sellega sissevõetava õhu laadimistihedust ja parandades seeläbi täitetegurit;

2.5.   „seguklapi elektrooniline juhtimissüsteem”– süsteem, mis registreerib juhi poolt käitatava gaasipedaali või gaasikäepideme asendi, töötleb juhtploki(plokkide) abil andmeid, muudab seguklapi asendit ja saab tagasisidest seguklapi asendist selleks, et juhtida õhu sisselaset sisepõlemismootorisse;

2.6.   „ülelaadimisrõhu juhtimisseade”– mehaanilise või turboülelaaduriga mootori sisselaskesüsteemis tekitatava ülelaadimisrõhu taseme reguleerimisseade;

2.7.   „SCR-süsteem”– süsteem, mis muudab gaasilised heitmed kahjututeks või inertseteks gaasideks lisatava reaktiivi abil, mis imbub katalüüskonverterisse ja taandab summutitoru heitgaase;

2.8.   „lahja NOx püüdur”– sõiduki väljalaskesüsteemi paigaldatud lämmastikoksiidide püüdur, mida puhastatakse heitgaasivoogu suunatava reagendiga;

2.9.   „külmkäivitusseade”– seade, mis ajutiselt rikastab mootorisse suunatava õhu ja kütuse segu ning aitab sellega mootoril käivituda;

2.10.   „käivitusabiseade”– seade, mis aitab mootoril käivituda ilma mootorisse suunatava õhu ja kütuse segu rikastamata, nt hõõgküünlad, sissepritse ajastuse muutmine ja sädeme tekitamise kohandamine;

„heitgaasi järeltöötlussüsteem (EGR)”– süsteem, mis suunab osa heitgaasidest tagasi põlemiskambrisse, et alandada põlemistemperatuuri.

3.   Klassifitseerimise kriteeriumid

3.1.   I, II, V, VII ja VIII katsetüüp („X” allolevas tabelis tähendab „kohaldatav”)

Tabelis 11-1

Esitatud mootoritüüpkonna klassifitseerimiskriteeriumid seoses I, II, V, VII ja VIII katsetüübiga

| # | Klassifitseerimise kriteeriumide kirjeldus | I katsetüüp | II katsetüüp | V katsetüüp | VII katsetüüp | VIII katsetüüp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | I etapp | II etapp |
| 1. | Sõiduk |
| 1.1. | Kategooria | X | X | X | X | X | X |
| 1.2. | Alamkategooria | X | X | X | X | X | X |
| 1.3. | Kaks inertsi kategooriat, mis on sõiduki variandi (variantide) või versiooni (versioonide) inertsi nominaalväärtuse kategooriast kõrgemad või madalamad | X | | X | X | X | X |
| 1.4. | Ülekandearv (+/– 8 %) | X | | X | X | X | X |
| 2. | Mootoritüüpkonna karakteristikud |
| 2.1. | Sisepõlemismootorite või elektrimootorite arv | X | X | X | X | X | X |
| 2.2. | Hübriidtöörežiim(id) (paralleelne/järjestikune/muud) | X | X | X | X | X | X |
| 2.3. | Sisepõlemismootori silindrite arv | X | X | X | X | X | X |
| 2.4. | Sisepõlemismootori töömaht (+/– 2 %) (1) | X | X | X | X | X | X |
| 2.5. | Sisepõlemismootori klappide arv ja juhtimine (muudetavad klapiajastused või -tõusud) | X | X | X | X | X | X |
| 2.6. | Ühekütuseline / kahekütuseline / segakütuseline (vesiniku ja maagaasi segu) / mitmekütuseline | X | X | X | X | X | X |
| 2.7. | Toitesüsteem (karburaator / läbipuhkekanal / toitekanal / otsesissepritse / ühisanumsissepritsel / pump-pihusti / muud) | X | X | X | X | X | X |
| 2.8. | Kütusepaak (2) | | | | | X | X |
| 2.9. | Sisepõlemismootori jahutussüsteemi tüüp | X | X | X | X | X | X |
| 2.10. | Põlemistsükkel (ottomootor/diiselmootor/kahetaktiline/neljataktiline/muud) | X | X | X | X | X | X |
| 2.11. | Õhu sisselaskesüsteem (ülelaadeta / ülelaadega (mehaaniline või turbolaadur) / vahejahuti / ülelaaderõhu juhtimissüsteem) ja õhu sisselaske juhtimine (mehaaniline seguklapp / elektrooniliselt juhitav seguklapp / seguklapp puudub) | X | X | X | X | X | X |
| 3. | Saastetõrjesüsteemi karakteristikud |
| 3.1. | Mootori heitgaasisüsteem on (ei ole) varustatud katalüüsmuunduri(te)ga | X | X | X | X | | X |
| 3.1.1. | Katalüüsmuunduri(te) tüüp (tüübid) | X | X | X | X | | X |
| 3.1.2. | Katalüüsmuundurite arv ja elemendid | X | X | X | X | | X |
| 3.1.3. | Katalüüsmuundurite suurus (kärje maht ± 15 %) | X | X | X | X | | X |
| 3.1.4. | Katalüütilise reaktsiooni tüüp (oksüdeeriv, kolmetoimeline, kuumutusega, SCR, muud) | X | X | X | X | | X |
| 3.1.5. | Väärismetallide kogus (identne või suurem) | X | X | X | X | | X |
| 3.1.6. | Väärismetallide suhe (+/– 15 %) | X | X | X | X | | X |
| 3.1.7. | Substraat (struktuur ja materjal) | X | X | X | X | | X |
| 3.1.8. | Elemendi tihedus; | X | X | X | X | | X |
| 3.1.9. | Katalüüsmuunduri(te) korpuse tüüp | X | X | X | X | | X |
| 3.2. | Mootori heitgaasisüsteem on (ei ole) varustatud tahkete osakeste filtri(te)ga | X | X | X | X | | X |
| 3.2.1. | Tahkete osakeste filtrite tüübid | X | X | X | X | | X |
| 3.2.2. | Tahkete osakeste filtrite arv ja elemendid | X | X | X | X | | X |
| 3.2.3. | Tahkete osakeste filtri(te) suurus (filtrielemendi maht +/– 10 %) | X | X | X | X | | X |
| 3.2.4. | Tahkete osakeste filtri(te) tööpõhimõte (osavooluga/suletud/muud) | X | X | X | X | | X |
| 3.2.5. | Tahkete osakeste filtri(te) aktiivpinna suurus | X | X | X | X | | X |
| 3.3. | Mootor on (ei ole) varustatud perioodiliselt regenereeruva süsteemiga | X | X | X | X | | X |
| 3.3.1. | Perioodiliselt regenereeruva süsteemi tüüp | X | X | X | X | | X |
| 3.3.2. | Perioodiliselt regenereeruva süsteemi tööpõhimõte | X | X | X | X | | X |
| 3.4. | Mootor on (ei ole) varustatud selektiivse katalüütilise reduktsioonisüsteemiga (SCR) | X | X | X | X | | X |
| 3.4.1. | SCR tüüp | X | X | X | X | | X |
| 3.4.2. | SCR tööpõhimõte | X | X | X | X | | X |
| 3.5. | Mootor on (ei ole) varustatud lahja NOx püüduriga/absorberiga | X | X | X | X | | X |
| 3.5.1. | Lahja NOx püüduri/absorberi tüüp | X | X | X | X | | X |
| 3.5.2. | Lahja NOx püüduri/absorberi tööpõhimõte | X | X | X | X | | X |
| 3.6. | Mootor on (ei ole) varustatud külmkäivitusseadmega või käivitusabiseadmega | X | X | X | X | | X |
| 3.6.1. | Külmkäivitusseadme või käivitusabiseadme tüüp | X | X | X | X | | X |
| 3.6.2. | Külmkäivitusseadme või käivitusabiseadme tööpõhimõte | X | X | X | X | X | X |
| 3.6.3. | Külmkäivitusseadme(te) või käivitusabiseadme(te) aktiveerumisaeg ja/või töötsükkel (aktiveeritud vaid piiratud aja jooksul pärast külmkäivitust / pideva töö ajal) | X | X | X | X | X | X |
| 3.7. | Mootor on (ei ole) varustatud toitesüsteemi tööd juhtiva hapnikuanduriga | X | X | X | X | X | X |
| 3.7.1. | Hapnikuanduri(te) tüübid | X | X | X | X | X | X |
| 3.7.2. | Hapnikuanduri tööpõhimõte (binaarne/laiadiapasooniline/muu) | X | X | X | X | X | X |
| 3.7.3. | Hapnikuanduri koostoime suletud ahelaga kütusesüsteemiga (stöhhiomeetriline / lahja või rikka seguga töötamine) | X | X | X | X | X | X |
| 3.8. | Mootor on (ei ole) varustatud heitgaasi järeltöötlussüsteemiga (EGR) | X | X | X | X | | X |
| 3.8.1. | EGR süsteemi tüübid | X | X | X | X | | X |
| 3.8.2. | EGR süsteemi tööpõhimõte (sisemine / välimine) | X | X | X | X | | X |
| 3.8.3. | Maksimaalne heitgaasi järeltöötluse suhe (+/– 5 %) | X | X | X | X | | X |

#

Klassifitseerimise kriteeriumide kirjeldus

I katsetüüp

II katsetüüp

V katsetüüp

VII katsetüüp

VIII katsetüüp

I etapp

II etapp

1.

Sõiduk

1.1.

Kategooria

X

X

X

X

X

X

1.2.

Alamkategooria

X

X

X

X

X

X

1.3.

Kaks inertsi kategooriat, mis on sõiduki variandi (variantide) või versiooni (versioonide) inertsi nominaalväärtuse kategooriast kõrgemad või madalamad

X

X

X

X

X

1.4.

Ülekandearv (+/– 8 %)

X

X

X

X

X

2.

Mootoritüüpkonna karakteristikud

2.1.

Sisepõlemismootorite või elektrimootorite arv

X

X

X

X

X

X

2.2.

Hübriidtöörežiim(id) (paralleelne/järjestikune/muud)

X

X

X

X

X

X

2.3.

Sisepõlemismootori silindrite arv

X

X

X

X

X

X

2.4.

Sisepõlemismootori töömaht (+/– 2 %) (1)

X

X

X

X

X

X

2.5.

Sisepõlemismootori klappide arv ja juhtimine (muudetavad klapiajastused või -tõusud)

X

X

X

X

X

X

2.6.

Ühekütuseline / kahekütuseline / segakütuseline (vesiniku ja maagaasi segu) / mitmekütuseline

X

X

X

X

X

X

2.7.

Toitesüsteem (karburaator / läbipuhkekanal / toitekanal / otsesissepritse / ühisanumsissepritsel / pump-pihusti / muud)

X

X

X

X

X

X

2.8.

Kütusepaak (2)

X

X

2.9.

Sisepõlemismootori jahutussüsteemi tüüp

X

X

X

X

X

X

2.10.

Põlemistsükkel (ottomootor/diiselmootor/kahetaktiline/neljataktiline/muud)

X

X

X

X

X

X

2.11.

Õhu sisselaskesüsteem (ülelaadeta / ülelaadega (mehaaniline või turbolaadur) / vahejahuti / ülelaaderõhu juhtimissüsteem) ja õhu sisselaske juhtimine (mehaaniline seguklapp / elektrooniliselt juhitav seguklapp / seguklapp puudub)

X

X

X

X

X

X

3.

Saastetõrjesüsteemi karakteristikud

3.1.

Mootori heitgaasisüsteem on (ei ole) varustatud katalüüsmuunduri(te)ga

X

X

X

X

X

3.1.1.

Katalüüsmuunduri(te) tüüp (tüübid)

X

X

X

X

X

3.1.2.

Katalüüsmuundurite arv ja elemendid

X

X

X

X

X

3.1.3.

Katalüüsmuundurite suurus (kärje maht ± 15 %)

X

X

X

X

X

3.1.4.

Katalüütilise reaktsiooni tüüp (oksüdeeriv, kolmetoimeline, kuumutusega, SCR, muud)

X

X

X

X

X

3.1.5.

Väärismetallide kogus (identne või suurem)

X

X

X

X

X

3.1.6.

Väärismetallide suhe (+/– 15 %)

X

X

X

X

X

3.1.7.

Substraat (struktuur ja materjal)

X

X

X

X

X

3.1.8.

Elemendi tihedus;

X

X

X

X

X

3.1.9.

Katalüüsmuunduri(te) korpuse tüüp

X

X

X

X

X

3.2.

Mootori heitgaasisüsteem on (ei ole) varustatud tahkete osakeste filtri(te)ga

X

X

X

X

X

3.2.1.

Tahkete osakeste filtrite tüübid

X

X

X

X

X

3.2.2.

Tahkete osakeste filtrite arv ja elemendid

X

X

X

X

X

3.2.3.

Tahkete osakeste filtri(te) suurus (filtrielemendi maht +/– 10 %)

X

X

X

X

X

3.2.4.

Tahkete osakeste filtri(te) tööpõhimõte (osavooluga/suletud/muud)

X

X

X

X

X

3.2.5.

Tahkete osakeste filtri(te) aktiivpinna suurus

X

X

X

X

X

3.3.

Mootor on (ei ole) varustatud perioodiliselt regenereeruva süsteemiga

X

X

X

X

X

3.3.1.

Perioodiliselt regenereeruva süsteemi tüüp

X

X

X

X

X

3.3.2.

Perioodiliselt regenereeruva süsteemi tööpõhimõte

X

X

X

X

X

3.4.

Mootor on (ei ole) varustatud selektiivse katalüütilise reduktsioonisüsteemiga (SCR)

X

X

X

X

X

3.4.1.

SCR tüüp

X

X

X

X

X

3.4.2.

SCR tööpõhimõte

X

X

X

X

X

3.5.

Mootor on (ei ole) varustatud lahja NOx püüduriga/absorberiga

X

X

X

X

X

3.5.1.

Lahja NOx püüduri/absorberi tüüp

X

X

X

X

X

3.5.2.

Lahja NOx püüduri/absorberi tööpõhimõte

X

X

X

X

X

3.6.

Mootor on (ei ole) varustatud külmkäivitusseadmega või käivitusabiseadmega

X

X

X

X

X

3.6.1.

Külmkäivitusseadme või käivitusabiseadme tüüp

X

X

X

X

X

3.6.2.

Külmkäivitusseadme või käivitusabiseadme tööpõhimõte

X

X

X

X

X

X

3.6.3.

Külmkäivitusseadme(te) või käivitusabiseadme(te) aktiveerumisaeg ja/või töötsükkel (aktiveeritud vaid piiratud aja jooksul pärast külmkäivitust / pideva töö ajal)

X

X

X

X

X

X

3.7.

Mootor on (ei ole) varustatud toitesüsteemi tööd juhtiva hapnikuanduriga

X

X

X

X

X

X

3.7.1.

Hapnikuanduri(te) tüübid

X

X

X

X

X

X

3.7.2.

Hapnikuanduri tööpõhimõte (binaarne/laiadiapasooniline/muu)

X

X

X

X

X

X

3.7.3.

Hapnikuanduri koostoime suletud ahelaga kütusesüsteemiga (stöhhiomeetriline / lahja või rikka seguga töötamine)

X

X

X

X

X

X

3.8.

Mootor on (ei ole) varustatud heitgaasi järeltöötlussüsteemiga (EGR)

X

X

X

X

X

3.8.1.

EGR süsteemi tüübid

X

X

X

X

X

3.8.2.

EGR süsteemi tööpõhimõte (sisemine / välimine)

X

X

X

X

X

3.8.3.

Maksimaalne heitgaasi järeltöötluse suhe (+/– 5 %)

X

X

X

X

X

3.2.   III ja IV katsetüüp („X” allolevas tabelis tähendab „kohaldatav”)

Tabelis 11-2

Esitatud mootoritüüpkonna klassifitseerimiskriteeriumid seoses III ja IV katsetüübiga

| # | Klassifitseerimise kriteeriumide kirjeldus | III katsetüüp | IV katsetüüp |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Sõiduk |
| 1.1. | Kategooria | X | X |
| 1.2. | Alamkategooria | | X |
| 2. | Süsteemid |
| 2.1. | Mootor on (ei ole) varustatud karteri ventilatsioonisüsteemiga | X | |
| 2.1.1. | Karteri ventilatsioonisüsteemi tüüp | X | |
| 2.1.2. | Karteri ventilatsioonisüsteemi tööpõhimõte (vabalt hingav/vaakum/ülerõhk) | X | |
| 2.2. | Mootor on (ei ole) varustatud kütuseaurude kontrollisüsteemiga | | X |
| 2.2.1. | Kütuseaurude kontrollisüsteemi tüüp | | X |
| 2.2.2. | Kütuseaurude kontrollisüsteemi tööpõhimõte (aktiivne / passiivne / mehaaniliselt või elektrooniliselt juhitav) | | X |
| 2.2.3. | Kütuse/õhu mõõtmise identne põhimõte (nt karburaator, ühepunktipritse, hargpritse, MAF, MAP) | | X |
| 2.2.4. | Identne kütusepaagi materjal ja identne kütusevoolikute materjal | | X |
| 2.2.5. | Kütusepaagi mahu erinevus on +/– 50 % piires | | X |
| 2.2. | Kütusepaagi rõhualandusventiili identne seadistus | | X |
| 2.2.6. | Identne kütuseaurude kogumise meetod on (st identsed on püüduri vorm ja maht, kogumiskeskkond, õhupuhasti (kui seda kasutatakse kütuseaurude reguleerimiseks) jms) | | X |
| 2.2.7. | Identne kogutud auru tühjendamise meetod (nt õhuvool, tühjendatav maht sõidutsükli jooksul) | | X |
| 2.2.8. | Identsed kütuse mõõtmise süsteemi tihendus- ja õhutussüsteemid | | X |

#

Klassifitseerimise kriteeriumide kirjeldus

III katsetüüp

IV katsetüüp

1.

Sõiduk

1.1.

Kategooria

X

X

1.2.

Alamkategooria

X

2.

Süsteemid

2.1.

Mootor on (ei ole) varustatud karteri ventilatsioonisüsteemiga

X

2.1.1.

Karteri ventilatsioonisüsteemi tüüp

X

2.1.2.

Karteri ventilatsioonisüsteemi tööpõhimõte (vabalt hingav/vaakum/ülerõhk)

X

2.2.

Mootor on (ei ole) varustatud kütuseaurude kontrollisüsteemiga

X

2.2.1.

Kütuseaurude kontrollisüsteemi tüüp

X

2.2.2.

Kütuseaurude kontrollisüsteemi tööpõhimõte (aktiivne / passiivne / mehaaniliselt või elektrooniliselt juhitav)

X

2.2.3.

Kütuse/õhu mõõtmise identne põhimõte (nt karburaator, ühepunktipritse, hargpritse, MAF, MAP)

X

2.2.4.

Identne kütusepaagi materjal ja identne kütusevoolikute materjal

X

2.2.5.

Kütusepaagi mahu erinevus on +/– 50 % piires

X

2.2.

Kütusepaagi rõhualandusventiili identne seadistus

X

2.2.6.

Identne kütuseaurude kogumise meetod on (st identsed on püüduri vorm ja maht, kogumiskeskkond, õhupuhasti (kui seda kasutatakse kütuseaurude reguleerimiseks) jms)

X

2.2.7.

Identne kogutud auru tühjendamise meetod (nt õhuvool, tühjendatav maht sõidutsükli jooksul)

X

2.2.8.

Identsed kütuse mõõtmise süsteemi tihendus- ja õhutussüsteemid

X

5.   Tüübikinnituse laiendamine seoses IV katsetüübiga

5.1.   Tüübikinnitust võib laiendada sõidukitele, mille kütuseaurude kontrollisüsteem vastab punktis 5.3 esitatud kütuseaurude kontrolli tüüpkonna klassifitseerimiskriteeriumidele. Sõiduk, mille vooliku läbilõige ja ligikaudne pikkus on halvimad, võetakse katsetamisel algsõidukiks.

5.2.   Tootja võib nõuda, et seoses kütuseaurudega antud tüübikinnituse laiendamiseks kasutataks ühte allpool kirjeldatud „konstruktsiooni põhjal sertifitseerimise” strateegial põhinevatest lähenemisviisidest.

5.2.1   Ülekandmisel põhinev lähenemisviis

| 5.2.1.1. | Kui sõiduki tootja on sertifitseerinud üldise kujuga kütusepaagi („algkütusepaak”), võib neid katseandmeid kasutada mis tahes muude kütusepaakide sertifitseerimiseks konstruktsiooni põhjal, kui nende karakteristikud materjali (sealhulgas lisaainete), tootmismeetodi ja seina keskmise paksuse osas on samad. |
| --- | --- |

5.2.1.1.

Kui sõiduki tootja on sertifitseerinud üldise kujuga kütusepaagi („algkütusepaak”), võib neid katseandmeid kasutada mis tahes muude kütusepaakide sertifitseerimiseks konstruktsiooni põhjal, kui nende karakteristikud materjali (sealhulgas lisaainete), tootmismeetodi ja seina keskmise paksuse osas on samad.

| 5.2.1.2. | Kui kütusepaagi tootja on sertifitseerinud „algkütusepaagi” materjali (sealhulgas lisaained) täieliku läbilaskvuse või läbiimbumise katse põhjal, võib sõiduki tootja kasutada neid katseandmeid oma kütusepaagi sertifitseerimiseks konstruktsiooni põhjal, kui selle konstruktsiooni karakteristikud materjali (sealhulgas lisaainete), tootmismeetodi ja seina keskmise paksuse osas on samad. |
| --- | --- |

5.2.1.2.

Kui kütusepaagi tootja on sertifitseerinud „algkütusepaagi” materjali (sealhulgas lisaained) täieliku läbilaskvuse või läbiimbumise katse põhjal, võib sõiduki tootja kasutada neid katseandmeid oma kütusepaagi sertifitseerimiseks konstruktsiooni põhjal, kui selle konstruktsiooni karakteristikud materjali (sealhulgas lisaainete), tootmismeetodi ja seina keskmise paksuse osas on samad.

5.2.2.   Halvimal konfiguratsioonil põhinev lähenemisviis

Kui sõiduki tootja on edukalt läbinud kütusepaagi halvima konfiguratsiooni läbilaskvus- või läbiimbumiskatsed, võib neid katseandmeid kasutada muude kütusepaakide sertifitseerimiseks konstruktsiooni põhjal, mis on muidu sarnased oma materjali (sealhulgas lisaainete), kütusepumba kaane ja täiteava korgi/täiteääriku poolest. Halvimaks konfiguratsiooniks on kõige õhemate seintega või kõige väiksema sisepindalaga kütusepaak.

---

(1)  VIII katsetüübi puhul lubatud maksimaalselt 30 %

(2)  Ainult gaasilise kütuse mahutiga varustatud sõidukitele

XII LISA

Määruse (EÜ) nr 168/2013 V lisa A osa muutmine

| 1. | Määruse (EL) nr 168/2013 V lisa A osa asendatakse järgmisega:
  „(A)   Keskkonnakatsed ja -nõuded
  L-kategooria sõidukid võivad saada tüübikinnituse vaid juhul, kui need vastavad järgmistele keskkonnaalastele nõuetele.









  Katse tüüp | Kirjeldus | Nõuded: piirväärtused | Alaliigituse kriteeriumid lisaks artiklile 2 ja I lisale | Nõuded: katsemenetlused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| I | Summutitoru heitgaasid pärast külmkäivitust | VI lisa A osa | Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 134/2014 II lisa punkt 4.3 | Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 134/2014 II lisa |
| II | — | Ottomootor või ottomootoriga hübriid5: heide tühikäigul ja suurendatud kiirusega tühikäigul |

1.

Määruse (EL) nr 168/2013 V lisa A osa asendatakse järgmisega:

„(A)   Keskkonnakatsed ja -nõuded

L-kategooria sõidukid võivad saada tüübikinnituse vaid juhul, kui need vastavad järgmistele keskkonnaalastele nõuetele.

Katse tüüp

Kirjeldus

Nõuded: piirväärtused

Alaliigituse kriteeriumid lisaks artiklile 2 ja I lisale

Nõuded: katsemenetlused

I

Summutitoru heitgaasid pärast külmkäivitust

VI lisa A osa

Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 134/2014 II lisa punkt 4.3

Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 134/2014 II lisa

II

—

Ottomootor või ottomootoriga hübriid5: heide tühikäigul ja suurendatud kiirusega tühikäigul

| — | Diiselmootor või diiselmootoriga hübriid: vaba kiirenduse katse |
| --- | --- |

—

Diiselmootor või diiselmootoriga hübriid: vaba kiirenduse katse

Direktiiv 2009/40/EÜ6

Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 134/2014 II lisa punkt 4.3

Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 134/2014 III lisa

III

Karterigaasid

Saastevaba, kinnine karter. Sõiduki kogu kasutusaja jooksul ei tohi karterigaasid pääseda otse ümbritsevasse keskkonda

Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 134/2014 XI lisa punkt 3.2

Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 134/2014 IV lisa

IV

Kütuseaurud

VI lisa C osa

Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 134/2014 XI lisa punkt 3.2

Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 134/2014 V lisa

V

Saastetõrjeseadmete vastupidavus

VI ja VII lisa

SRC-LeCV: Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 134/2014 VI lisa 1. liite punkt 2

USA EPA AMA: Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 134/2014 VI lisa 2. liite punkt 2.1

Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 134/2014 VI lisa

VI

VI tüübi katse ei ole asjakohane

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

VII

Süsinikdioksiidi heitkogused, kütuse ja/või elektrienergia kulu ja ühe laadimisega läbitav vahemaa

Mõõtmine ja aruandlus, tüübikinnituse piirväärtused puuduvad.

Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 134/2014 II lisa punkt 4.3

Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 134/2014 VII lisa

VIII

OBD keskkonnakatsed

VI lisa B osa

Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 134/2014 II lisa punkt 4.3

Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 134/2014 VIII lisa

IX

Müratase

VI lisa D osa

Kui ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjad nr 9, 41, 63 ja 92 asendavad keskkonnamõju ja mootori võimsust käsitlevas delegeeritud õigusaktis sätestatud ELi omandiõigusega seotud nõuded, valitakse ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni nimetatud eeskirjades (6. lisa) sätestatud (alam)kategooriate kriteeriumid vastavalt IX katsetüübi mürataseme katsetele.

Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 134/2014 IX lisa”

---