# Eiropas Savienības L 53/2014

| | ISSN 1977-0715
  doi:10.3000/19770715.L_2014.053.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 53 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 57. sējums2014. gada 21. februāris |

ISSN 1977-0715

doi:10.3000/19770715.L_2014.053.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 53

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

57. sējums2014. gada 21. februāris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 134/2014 (2013. gada 16. decembris), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 168/2013 attiecībā uz ekoloģiskajiem raksturlielumiem un spēkiekārtu veiktspēju un groza tās V pielikumu (
  1
  ) | 1 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 134/2014 (2013. gada 16. decembris), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 168/2013 attiecībā uz ekoloģiskajiem raksturlielumiem un spēkiekārtu veiktspēju un groza tās V pielikumu (
  1
  )

1

1

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 21.2.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 53/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 53/1

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) Nr. 134/2014

(2013. gada 16. decembris),

ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 168/2013 attiecībā uz ekoloģiskajiem raksturlielumiem un spēkiekārtu veiktspēju un groza tās V pielikumu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 15. janvāra Regulu (ES) Nr. 168/2013 par divu riteņu vai trīs riteņu transportlīdzekļu un kvadriciklu apstiprināšanu un tirgus uzraudzību (1) un jo īpaši tās 18. panta 3. punktu, 23. panta 12. punktu, 24. panta 3. punktu un 74. pantu,

tā kā:

| (1) | Jēdziens “L kategorijas transportlīdzekļi” ietver plašu dažāda tipa vieglo transportlīdzekļu klāstu ar diviem, trim vai četriem riteņiem, piemēram, pašgājējus divriteņus, divu un trīs riteņu mopēdus, divu un trīs riteņu motociklus, motociklus ar blakusvāģi un vieglos četru riteņu transportlīdzekļus (kvadriciklus), tādus kā ceļu kvadriciklus, visurgājējus kvadriciklus un slēgtas virsbūves kvadriciklus. |
| --- | --- |

(1)

Jēdziens “L kategorijas transportlīdzekļi” ietver plašu dažāda tipa vieglo transportlīdzekļu klāstu ar diviem, trim vai četriem riteņiem, piemēram, pašgājējus divriteņus, divu un trīs riteņu mopēdus, divu un trīs riteņu motociklus, motociklus ar blakusvāģi un vieglos četru riteņu transportlīdzekļus (kvadriciklus), tādus kā ceļu kvadriciklus, visurgājējus kvadriciklus un slēgtas virsbūves kvadriciklus.

| (2) | Regulā (ES) Nr. 168/2013 ir paredzēta iespēja piemērot Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) noteikumus ES gatava transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma nolūkā. Atbilstīgi minētajai regulai tipa apstiprinājumu saskaņā ar ANO EEK noteikumiem, kuru piemērošana ir obligāta, uzskata par ES tipa apstiprinājumu. |
| --- | --- |

(2)

Regulā (ES) Nr. 168/2013 ir paredzēta iespēja piemērot Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) noteikumus ES gatava transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma nolūkā. Atbilstīgi minētajai regulai tipa apstiprinājumu saskaņā ar ANO EEK noteikumiem, kuru piemērošana ir obligāta, uzskata par ES tipa apstiprinājumu.

| (3) | ANO EEK noteikumu obligāta piemērošana ļauj izvairīties ne tikai no tehnisko prasību dublēšanās, bet arī no sertifikācijas un administratīvo procedūru divkāršas veikšanas. Turklāt tipa apstiprinājums, kas ir tieši balstīts uz starptautiski saskaņotiem standartiem, varētu uzlabot piekļuvi tirgum trešās valstīs, jo īpaši tajās, kas noslēgušas Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas Nolīgumu vienotu tehnisko prasību apstiprināšanai riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam un detaļām, ko var uzstādīt vai lietot riteņu transportlīdzekļos, un par nosacījumiem to apstiprinājumu savstarpējai atzīšanai, kas piešķirti, pamatojoties uz šīm prasībām (“Pārskatītais 1958. gada nolīgums”), kuram Savienība pievienojās ar Padomes Lēmumu 97/836/EK (2), tādējādi uzlabojot arī Savienības rūpniecības nozares konkurētspēju. Tomēr līdz šim pieejamie ANO EEK noteikumi ir bijuši vai nu novecojuši, vai arī tādu nav bijis, tāpēc tos pārskata un atjaunina, ņemot vērā tehnikas attīstību. |
| --- | --- |

(3)

ANO EEK noteikumu obligāta piemērošana ļauj izvairīties ne tikai no tehnisko prasību dublēšanās, bet arī no sertifikācijas un administratīvo procedūru divkāršas veikšanas. Turklāt tipa apstiprinājums, kas ir tieši balstīts uz starptautiski saskaņotiem standartiem, varētu uzlabot piekļuvi tirgum trešās valstīs, jo īpaši tajās, kas noslēgušas Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas Nolīgumu vienotu tehnisko prasību apstiprināšanai riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam un detaļām, ko var uzstādīt vai lietot riteņu transportlīdzekļos, un par nosacījumiem to apstiprinājumu savstarpējai atzīšanai, kas piešķirti, pamatojoties uz šīm prasībām (“Pārskatītais 1958. gada nolīgums”), kuram Savienība pievienojās ar Padomes Lēmumu 97/836/EK (2), tādējādi uzlabojot arī Savienības rūpniecības nozares konkurētspēju. Tomēr līdz šim pieejamie ANO EEK noteikumi ir bijuši vai nu novecojuši, vai arī tādu nav bijis, tāpēc tos pārskata un atjaunina, ņemot vērā tehnikas attīstību.

| (4) | Tāpēc Regulā (ES) Nr. 168/2013 ir paredzēts atcelt vairākas direktīvas attiecībā uz L kategorijas transportlīdzekļu un šādiem transportlīdzekļiem paredzētu sistēmu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisko vienību apstiprināšanu ekoloģisko raksturlielumu un spēkiekārtu veiktspējas prasību jomā. ES tipa apstiprinājuma nolūkos minētās direktīvas vispirms būtu jāaizstāj ar šīs regulas noteikumiem. Ilgtermiņā, kad būs pabeigts pārskatīšanas process ANO līmenī, būs pieejami līdzvērtīgi ANO EEK noteikumi, kas tad ļaus aizstāt šīs regulas tekstu, iekļaujot atsauci uz minētajiem ANO EEK noteikumiem. |
| --- | --- |

(4)

Tāpēc Regulā (ES) Nr. 168/2013 ir paredzēts atcelt vairākas direktīvas attiecībā uz L kategorijas transportlīdzekļu un šādiem transportlīdzekļiem paredzētu sistēmu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisko vienību apstiprināšanu ekoloģisko raksturlielumu un spēkiekārtu veiktspējas prasību jomā. ES tipa apstiprinājuma nolūkos minētās direktīvas vispirms būtu jāaizstāj ar šīs regulas noteikumiem. Ilgtermiņā, kad būs pabeigts pārskatīšanas process ANO līmenī, būs pieejami līdzvērtīgi ANO EEK noteikumi, kas tad ļaus aizstāt šīs regulas tekstu, iekļaujot atsauci uz minētajiem ANO EEK noteikumiem.

| (5) | Jo īpaši ANO EEK Noteikumi Nr. 41 par L3e un L4e kategorijas motociklu trokšņa emisijām tika atjaunināti 2011. gadā, lai ņemtu vērā tehnikas attīstību. Tāpēc ANO EEK Noteikumu Nr. 41 piemērošana būtu jānosaka par obligātu tiesību aktos par ES tipa apstiprinājumu, un ar tiem jāaizstāj Direktīvas 97/24/EK (3) 9. nodaļas III pielikums, lai motocikli atbilstu tikai vienam motociklu trokšņa prasību kopumam, ko visā pasaulē atzinušas Pārskatītā 1958. gada nolīguma līgumslēdzējas puses. Būtu arī jānosaka, ka ANO EEK Noteikumu Nr. 85 par elektromotoru lietderīgās jaudas mērījumiem ievērošana ir obligāta, lai sasniegtu tādu pašu mērķi, proti, nodrošināt, ka Pārskatītā 1958. gada nolīguma līgumslēdzējas puses tos savstarpēji atzīst kā prasības attiecībā uz elektromotoru spēkiekārtu veiktspēju. |
| --- | --- |

(5)

Jo īpaši ANO EEK Noteikumi Nr. 41 par L3e un L4e kategorijas motociklu trokšņa emisijām tika atjaunināti 2011. gadā, lai ņemtu vērā tehnikas attīstību. Tāpēc ANO EEK Noteikumu Nr. 41 piemērošana būtu jānosaka par obligātu tiesību aktos par ES tipa apstiprinājumu, un ar tiem jāaizstāj Direktīvas 97/24/EK (3) 9. nodaļas III pielikums, lai motocikli atbilstu tikai vienam motociklu trokšņa prasību kopumam, ko visā pasaulē atzinušas Pārskatītā 1958. gada nolīguma līgumslēdzējas puses. Būtu arī jānosaka, ka ANO EEK Noteikumu Nr. 85 par elektromotoru lietderīgās jaudas mērījumiem ievērošana ir obligāta, lai sasniegtu tādu pašu mērķi, proti, nodrošināt, ka Pārskatītā 1958. gada nolīguma līgumslēdzējas puses tos savstarpēji atzīst kā prasības attiecībā uz elektromotoru spēkiekārtu veiktspēju.

| (6) | Euro 4 un Euro 5 vides posmi ir pasākumi, kas paredzēti, lai samazinātu cieto daļiņu un ozona prekursoru emisijas, piemēram, slāpekļa oksīdu un ogļūdeņražu emisijas. Lai uzlabotu gaisa kvalitāti un ievērotu Izplūdes gāzu sistēmas, kam tiek piešķirts sistēmas tipa apstiprinājums piesārņojuma robežvērtības, ir ievērojami jāsamazina L kategorijas transportlīdzekļu radītās ogļūdeņražu emisijas, — ne tikai tāpēc, lai būtiski samazinātu tieši šo transportlīdzekļu radīto ogļūdeņražu, izpūtēja un iztvaikošanas emisiju nesamērīgi augsto īpatsvaru, bet arī lai palīdzētu samazināt gaistošo daļiņu līmeni pilsētu teritorijās un, iespējams, arī smogu. |
| --- | --- |

(6)

Euro 4 un Euro 5 vides posmi ir pasākumi, kas paredzēti, lai samazinātu cieto daļiņu un ozona prekursoru emisijas, piemēram, slāpekļa oksīdu un ogļūdeņražu emisijas. Lai uzlabotu gaisa kvalitāti un ievērotu Izplūdes gāzu sistēmas, kam tiek piešķirts sistēmas tipa apstiprinājums piesārņojuma robežvērtības, ir ievērojami jāsamazina L kategorijas transportlīdzekļu radītās ogļūdeņražu emisijas, — ne tikai tāpēc, lai būtiski samazinātu tieši šo transportlīdzekļu radīto ogļūdeņražu, izpūtēja un iztvaikošanas emisiju nesamērīgi augsto īpatsvaru, bet arī lai palīdzētu samazināt gaistošo daļiņu līmeni pilsētu teritorijās un, iespējams, arī smogu.

| (7) | Viens no pasākumiem, kas paredzēts L kategorijas transportlīdzekļu radīto pārmērīgo ogļūdeņražu emisiju novēršanai, ir iztvaikošanas emisiju ierobežošana līdz Regulas (ES) Nr. 168/2013 VI pielikuma C daļā noteiktajām ogļūdeņražu masas robežvērtībām. Tālab tipa apstiprināšanas laikā ir jāveic IV tipa tests, lai izmērītu transportlīdzekļa iztvaikošanas emisijas. Viena no IV tipa testa jeb “testēšanas noslēgtā iztvaikojumu noteikšanas telpā (SHED)” prasībām ir uzstādīt vai nu strauji vecinātu oglekļa kārbu, vai — alternatīvi — piemērot piedevas nolietošanās koeficientu, ja tiek uzstādīta “nogatavināta” oglekļa kārba. Regulas Nr. 168/2013 23. panta 4. punktā minētajā pētījumā par ietekmi uz vidi tiks noskaidrots, vai ir izmaksu ziņā efektīvi saglabāt šo nolietošanās koeficientu kā alternatīvu reprezentatīvas un strauji vecinātas oglekļa kārbas uzstādīšanai. Ja pētījumā tiks konstatēts, ka šī metode nav izmaksu ziņā efektīva, pienācīgā laikā tiks ierosināts šo alternatīvu svītrot, un šis ierosinājums varētu kļūt piemērojams pēc Euro 5 posma. |
| --- | --- |

(7)

Viens no pasākumiem, kas paredzēts L kategorijas transportlīdzekļu radīto pārmērīgo ogļūdeņražu emisiju novēršanai, ir iztvaikošanas emisiju ierobežošana līdz Regulas (ES) Nr. 168/2013 VI pielikuma C daļā noteiktajām ogļūdeņražu masas robežvērtībām. Tālab tipa apstiprināšanas laikā ir jāveic IV tipa tests, lai izmērītu transportlīdzekļa iztvaikošanas emisijas. Viena no IV tipa testa jeb “testēšanas noslēgtā iztvaikojumu noteikšanas telpā (SHED)” prasībām ir uzstādīt vai nu strauji vecinātu oglekļa kārbu, vai — alternatīvi — piemērot piedevas nolietošanās koeficientu, ja tiek uzstādīta “nogatavināta” oglekļa kārba. Regulas Nr. 168/2013 23. panta 4. punktā minētajā pētījumā par ietekmi uz vidi tiks noskaidrots, vai ir izmaksu ziņā efektīvi saglabāt šo nolietošanās koeficientu kā alternatīvu reprezentatīvas un strauji vecinātas oglekļa kārbas uzstādīšanai. Ja pētījumā tiks konstatēts, ka šī metode nav izmaksu ziņā efektīva, pienācīgā laikā tiks ierosināts šo alternatīvu svītrot, un šis ierosinājums varētu kļūt piemērojams pēc Euro 5 posma.

| (8) | Lai nodrošinātu, ka starp dalībvalstīm nerodas tehniski šķēršļi tirdzniecībai, kā arī to, ka klientiem un lietotājiem tiek sniegta objektīva un precīza informācija, ir vajadzīga standartizēta metode transportlīdzekļu energoefektivitātes (degvielas vai elektroenerģijas patēriņa, oglekļa dioksīda emisiju un elektriskā diapazona) mērīšanai. |
| --- | --- |

(8)

Lai nodrošinātu, ka starp dalībvalstīm nerodas tehniski šķēršļi tirdzniecībai, kā arī to, ka klientiem un lietotājiem tiek sniegta objektīva un precīza informācija, ir vajadzīga standartizēta metode transportlīdzekļu energoefektivitātes (degvielas vai elektroenerģijas patēriņa, oglekļa dioksīda emisiju un elektriskā diapazona) mērīšanai.

| (9) | Spēkiekārtu veiktspējas izmērīšanas metodes, tostarp L kategorijas transportlīdzekļu maksimālais projektētais ātrums, maksimālais griezes moments un maksimālā nepārtrauktā nominālā jauda, dažādās dalībvalstīs var atšķirties, un tas varētu radīt šķēršļus tirdzniecībai Savienībā. Tāpēc ir jāizstrādā saskaņotas prasības attiecībā uz L kategorijas transportlīdzekļu spēkiekārtu veiktspējas izmērīšanas metodēm, lai varētu veikt transportlīdzekļu, sistēmu, sastāvdaļu vai atsevišķu tehnisku vienību apstiprināšanu katram šādu transportlīdzekļu tipam. |
| --- | --- |

(9)

Spēkiekārtu veiktspējas izmērīšanas metodes, tostarp L kategorijas transportlīdzekļu maksimālais projektētais ātrums, maksimālais griezes moments un maksimālā nepārtrauktā nominālā jauda, dažādās dalībvalstīs var atšķirties, un tas varētu radīt šķēršļus tirdzniecībai Savienībā. Tāpēc ir jāizstrādā saskaņotas prasības attiecībā uz L kategorijas transportlīdzekļu spēkiekārtu veiktspējas izmērīšanas metodēm, lai varētu veikt transportlīdzekļu, sistēmu, sastāvdaļu vai atsevišķu tehnisku vienību apstiprināšanu katram šādu transportlīdzekļu tipam.

| (10) | Funkcionālā drošuma vai ekoloģisko prasību dēļ jānosaka ierobežojumi attiecībā uz manipulācijām, kuras veic dažu veidu L kategorijas transportlīdzekļiem. Lai netraucētu apkalpošanu un apkopi, ko veic transportlīdzekļu īpašnieki, šādiem ierobežojumiem ir jābūt stingri attiecināmiem tikai uz tādām manipulācijām, kuru rezultātā būtiski un kaitējošā veidā tiek izmainīti transportlīdzekļa ekoloģiskie raksturlielumi un spēkiekārtas veiktspējas rādītāji. Tā kā kaitējošas manipulācijas ar transportlīdzekļa spēka piedziņu ietekmē gan ekoloģiskos raksturlielumus, gan funkcionālo drošumu, šajā regulā paredzētās sīki izstrādātās prasības par spēkiekārtas veiktspēju un trokšņa mazināšanu būtu arī jāizmanto kā atsauce, novēršot manipulācijas ar spēka piedziņu. |
| --- | --- |

(10)

Funkcionālā drošuma vai ekoloģisko prasību dēļ jānosaka ierobežojumi attiecībā uz manipulācijām, kuras veic dažu veidu L kategorijas transportlīdzekļiem. Lai netraucētu apkalpošanu un apkopi, ko veic transportlīdzekļu īpašnieki, šādiem ierobežojumiem ir jābūt stingri attiecināmiem tikai uz tādām manipulācijām, kuru rezultātā būtiski un kaitējošā veidā tiek izmainīti transportlīdzekļa ekoloģiskie raksturlielumi un spēkiekārtas veiktspējas rādītāji. Tā kā kaitējošas manipulācijas ar transportlīdzekļa spēka piedziņu ietekmē gan ekoloģiskos raksturlielumus, gan funkcionālo drošumu, šajā regulā paredzētās sīki izstrādātās prasības par spēkiekārtas veiktspēju un trokšņa mazināšanu būtu arī jāizmanto kā atsauce, novēršot manipulācijas ar spēka piedziņu.

| (11) | Regulas (ES) Nr. 168/2013 V pielikuma A daļā ir atsauce uz 8 testu tipiem, kas ļauj apstiprināt L kategorijas transportlīdzekļu ekoloģisko raksturlielumu novērtējumu. Ir lietderīgi šajā deleģētajā aktā paredzēt sīki izklāstītas testa prasības, kā arī grozīt Regulas (ES) Nr. 168/2013 V pielikuma A daļu, sasaistot Padomes un Eiropas Parlamenta saskaņotās testa robežvērtības ar šajā regulā izklāstītajām sīki izstrādātajām testa procedūrām un tehniskajām prasībām. Regulas (ES) Nr. 168/2013 V pielikuma A daļā būtu jāiekļauj atsauce uz šajā regulā noteiktajām sīki izstrādātajām testa procedūrām un prasībām, veicot šīs regulas XII pielikumā paredzētos grozījumus, |
| --- | --- |

(11)

Regulas (ES) Nr. 168/2013 V pielikuma A daļā ir atsauce uz 8 testu tipiem, kas ļauj apstiprināt L kategorijas transportlīdzekļu ekoloģisko raksturlielumu novērtējumu. Ir lietderīgi šajā deleģētajā aktā paredzēt sīki izklāstītas testa prasības, kā arī grozīt Regulas (ES) Nr. 168/2013 V pielikuma A daļu, sasaistot Padomes un Eiropas Parlamenta saskaņotās testa robežvērtības ar šajā regulā izklāstītajām sīki izstrādātajām testa procedūrām un tehniskajām prasībām. Regulas (ES) Nr. 168/2013 V pielikuma A daļā būtu jāiekļauj atsauce uz šajā regulā noteiktajām sīki izstrādātajām testa procedūrām un prasībām, veicot šīs regulas XII pielikumā paredzētos grozījumus,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

I   NODAĻA

PRIEKŠMETS UN DEFINĪCIJAS

1. pants

Priekšmets

Šajā regulā ir noteiktas sīki izstrādātas tehniskās prasības un testa procedūras attiecībā uz ekoloģiskajiem raksturlielumiem un spēkiekārtu veiktspēju L kategorijas transportlīdzekļu un šādiem transportlīdzekļiem paredzētu sistēmu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisko vienību apstiprināšanai saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 168/2013, kā arī izklāstīts ANO EEK noteikumu un to grozījumu saraksts.

2. pants

Definīcijas

Ir piemērojamas Regulā (ES) Nr. 168/2013 noteiktās definīcijas. Papildus piemēro arī šādas definīcijas:

| (1) | “WMTC 1. posms” ir pasaules saskaņotais motociklu testa cikls, kas noteikts ANO EEK Vispārējos tehniskajos noteikumos Nr. 2 (4) un kuru kopš 2006. gada izmanto kā alternatīvu I tipa emisiju testa ciklu Eiropas braukšanas ciklam attiecībā uz L3e kategorijas motociklu tipiem; |
| --- | --- |

(1)

“WMTC 1. posms” ir pasaules saskaņotais motociklu testa cikls, kas noteikts ANO EEK Vispārējos tehniskajos noteikumos Nr. 2 (4) un kuru kopš 2006. gada izmanto kā alternatīvu I tipa emisiju testa ciklu Eiropas braukšanas ciklam attiecībā uz L3e kategorijas motociklu tipiem;

| (2) | “WMTC 2. posms” ir pasaules saskaņotais motociklu testa cikls, kas noteikts grozītajos ANO EEK Vispārējos tehniskajos noteikumos Nr. 2 (5) un ko izmanto kā obligātu I tipa emisiju testa ciklu Euro 4 prasībām atbilstošu L3e, L4e, L5e-A un L7e-A (apakš-)kategoriju transportlīdzekļu apstiprināšanā; |
| --- | --- |

(2)

“WMTC 2. posms” ir pasaules saskaņotais motociklu testa cikls, kas noteikts grozītajos ANO EEK Vispārējos tehniskajos noteikumos Nr. 2 (5) un ko izmanto kā obligātu I tipa emisiju testa ciklu Euro 4 prasībām atbilstošu L3e, L4e, L5e-A un L7e-A (apakš-)kategoriju transportlīdzekļu apstiprināšanā;

| (3) | “WMTC 3. posms” ir pārskatītais WMTC, kas minēts Regulas (ES) Nr. 168/2013 VI pielikuma A daļā un ir līdzvērtīgs pasaules saskaņotajam motociklu testa ciklam, kurš noteikts grozītajos ANO EEK Vispārējos tehniskajos noteikumos Nr. 2 (6) un pielāgots transportlīdzekļiem ar zemu transportlīdzekļa maksimālo projektēto ātrumu, un ko izmanto kā obligātu I tipa emisiju testa ciklu Euro 5 prasībām atbilstošu L kategorijas transportlīdzekļu apstiprināšanā; |
| --- | --- |

(3)

“WMTC 3. posms” ir pārskatītais WMTC, kas minēts Regulas (ES) Nr. 168/2013 VI pielikuma A daļā un ir līdzvērtīgs pasaules saskaņotajam motociklu testa ciklam, kurš noteikts grozītajos ANO EEK Vispārējos tehniskajos noteikumos Nr. 2 (6) un pielāgots transportlīdzekļiem ar zemu transportlīdzekļa maksimālo projektēto ātrumu, un ko izmanto kā obligātu I tipa emisiju testa ciklu Euro 5 prasībām atbilstošu L kategorijas transportlīdzekļu apstiprināšanā;

| (4) | “maksimālais projektētais transportlīdzekļa ātrums” ir transportlīdzekļa maksimālais ātrums, kas noteikts saskaņā ar šīs regulas 15. pantu; |
| --- | --- |

(4)

“maksimālais projektētais transportlīdzekļa ātrums” ir transportlīdzekļa maksimālais ātrums, kas noteikts saskaņā ar šīs regulas 15. pantu;

| (5) | “izplūdes gāzu emisijas” ir gāzveida un cieto daļiņu piesārņotāju emisijas no transportlīdzekļa izpūtēja; |
| --- | --- |

(5)

“izplūdes gāzu emisijas” ir gāzveida un cieto daļiņu piesārņotāju emisijas no transportlīdzekļa izpūtēja;

| (6) | “daļiņu filtrs” ir transportlīdzekļa izplūdes gāzu sistēmā uzstādīta filtrēšanas ierīce cieto daļiņu daudzuma samazināšanai izplūdes gāzu plūsmā; |
| --- | --- |

(6)

“daļiņu filtrs” ir transportlīdzekļa izplūdes gāzu sistēmā uzstādīta filtrēšanas ierīce cieto daļiņu daudzuma samazināšanai izplūdes gāzu plūsmā;

| (7) | “pienācīgi uzturēts un izmantots” nozīmē, ka izvēlētais testa transportlīdzeklis atbilst kritērijiem attiecībā uz labu uzturēšanas līmeni un normālu izmantošanu saskaņā ar transportlīdzekļa izgatavotāja ieteikumiem konkrēta transportlīdzekļa pieņemšanai; |
| --- | --- |

(7)

“pienācīgi uzturēts un izmantots” nozīmē, ka izvēlētais testa transportlīdzeklis atbilst kritērijiem attiecībā uz labu uzturēšanas līmeni un normālu izmantošanu saskaņā ar transportlīdzekļa izgatavotāja ieteikumiem konkrēta transportlīdzekļa pieņemšanai;

| (8) | “motoram nepieciešamā degviela” ir degvielas veids, ar kuru motors parasti tiek darbināts:






  (a) | benzīns (E5); |
| --- | --- | --- |

(8)

“motoram nepieciešamā degviela” ir degvielas veids, ar kuru motors parasti tiek darbināts:

(a)

benzīns (E5);

| (b) | sašķidrinātā naftas gāze (LPG); |
| --- | --- |

(b)

sašķidrinātā naftas gāze (LPG);

| (c) | dabasgāze (NG) / biometāns; |
| --- | --- |

(c)

dabasgāze (NG) / biometāns;

| (d) | vai nu benzīns (E5), vai LPG; |
| --- | --- |

(d)

vai nu benzīns (E5), vai LPG;

| (e) | vai nu benzīns (E5), vai NG/biometāns; |
| --- | --- |

(e)

vai nu benzīns (E5), vai NG/biometāns;

| (f) | dīzeļdegviela (B5); |
| --- | --- |

(f)

dīzeļdegviela (B5);

| (g) | etanola (E85) un benzīna (E5) sajaukums (maināma degviela); |
| --- | --- |

(g)

etanola (E85) un benzīna (E5) sajaukums (maināma degviela);

| (h) | biodīzeļa un dīzeļa (B5) sajaukums (maināma degviela); |
| --- | --- |

(h)

biodīzeļa un dīzeļa (B5) sajaukums (maināma degviela);

| (i) | ūdeņradis (H2) vai NG/biometāna un ūdeņraža maisījums (H2NG); |
| --- | --- |

(i)

ūdeņradis (H2) vai NG/biometāna un ūdeņraža maisījums (H2NG);

| (j) | vai nu benzīns (E5), vai ūdeņradis (divas degvielas); |
| --- | --- |

(j)

vai nu benzīns (E5), vai ūdeņradis (divas degvielas);

| (9) | “transportlīdzekļa ekoloģisko raksturlielumu tipa apstiprinājums” ir transportlīdzekļa tipa, varianta vai versijas apstiprinājums attiecībā uz šādiem nosacījumiem:






  (a) | atbilstība Regulas (ES) Nr. 168/2013 V pielikuma A un B daļai; |
| --- | --- | --- |

(9)

“transportlīdzekļa ekoloģisko raksturlielumu tipa apstiprinājums” ir transportlīdzekļa tipa, varianta vai versijas apstiprinājums attiecībā uz šādiem nosacījumiem:

(a)

atbilstība Regulas (ES) Nr. 168/2013 V pielikuma A un B daļai;

| (b) | piederība pie vienas spēkiekārtu saimes saskaņā ar XI pielikumā noteiktajiem kritērijiem; |
| --- | --- |

(b)

piederība pie vienas spēkiekārtu saimes saskaņā ar XI pielikumā noteiktajiem kritērijiem;

| (10) | “transportlīdzekļa tips attiecībā uz ekoloģiskajiem raksturlielumiem” ir tādu L kategorijas transportlīdzekļu kopums, kuri neatšķiras tādos aspektos kā:






  (a) | ekvivalentā inerce, kas noteikta attiecībā pret atskaites masu, saskaņā ar II pielikuma 5., 7. vai 8. papildinājumu; |
| --- | --- | --- |

(10)

“transportlīdzekļa tips attiecībā uz ekoloģiskajiem raksturlielumiem” ir tādu L kategorijas transportlīdzekļu kopums, kuri neatšķiras tādos aspektos kā:

(a)

ekvivalentā inerce, kas noteikta attiecībā pret atskaites masu, saskaņā ar II pielikuma 5., 7. vai 8. papildinājumu;

| (b) | spēkiekārtas veiktspēja, kā noteikts XI pielikumā attiecībā uz spēkiekārtu saimi; |
| --- | --- |

(b)

spēkiekārtas veiktspēja, kā noteikts XI pielikumā attiecībā uz spēkiekārtu saimi;

| (11) | “periodiski reģenerējoša sistēma” ir piesārņojuma kontroles iekārta, piemēram, katalītiskais neitralizators, daļiņu filtrs vai jebkura cita piesārņojuma kontroles iekārta, kurai vajadzīgs periodisks reģenerācijas process pēc mazāk nekā 4 000 km, kas nobraukti normālas transportlīdzekļa ekspluatācijas apstākļos; |
| --- | --- |

(11)

“periodiski reģenerējoša sistēma” ir piesārņojuma kontroles iekārta, piemēram, katalītiskais neitralizators, daļiņu filtrs vai jebkura cita piesārņojuma kontroles iekārta, kurai vajadzīgs periodisks reģenerācijas process pēc mazāk nekā 4 000 km, kas nobraukti normālas transportlīdzekļa ekspluatācijas apstākļos;

| (12) | “alternatīvas degvielas transportlīdzeklis” ir transportlīdzeklis, kas konstruēts tā, lai to darbinātu ar vismaz viena veida degvielu, kas ir vai nu gāzveida degviela atmosfēras temperatūrā un pie atmosfēras spiediena, vai būtībā ir neminerālas izcelsmes eļļa; |
| --- | --- |

(12)

“alternatīvas degvielas transportlīdzeklis” ir transportlīdzeklis, kas konstruēts tā, lai to darbinātu ar vismaz viena veida degvielu, kas ir vai nu gāzveida degviela atmosfēras temperatūrā un pie atmosfēras spiediena, vai būtībā ir neminerālas izcelsmes eļļa;

| (13) | “pielāgojamas degvielas H2NG transportlīdzeklis” ir pielāgojamas degvielas transportlīdzeklis, kas konstruēts tā, lai to varētu darbināt ar dažādiem ūdeņraža un dabasgāzes vai biometāna maisījumiem; |
| --- | --- |

(13)

“pielāgojamas degvielas H2NG transportlīdzeklis” ir pielāgojamas degvielas transportlīdzeklis, kas konstruēts tā, lai to varētu darbināt ar dažādiem ūdeņraža un dabasgāzes vai biometāna maisījumiem;

| (14) | “cilmes transportlīdzeklis” ir transportlīdzeklis, kas ir reprezentatīvs attiecībā uz spēkiekārtu saimi, kura noteikta XI pielikumā; |
| --- | --- |

(14)

“cilmes transportlīdzeklis” ir transportlīdzeklis, kas ir reprezentatīvs attiecībā uz spēkiekārtu saimi, kura noteikta XI pielikumā;

| (15) | “piesārņojuma kontroles iekārtas tips” ir tādu piesārņojuma kontroles iekārtu kategorija, kuras izmanto, lai kontrolētu piesārņotāju emisijas, un kurām neatšķiras ekoloģisko raksturlielumu un konstrukcijas pamatīpašības; |
| --- | --- |

(15)

“piesārņojuma kontroles iekārtas tips” ir tādu piesārņojuma kontroles iekārtu kategorija, kuras izmanto, lai kontrolētu piesārņotāju emisijas, un kurām neatšķiras ekoloģisko raksturlielumu un konstrukcijas pamatīpašības;

| (16) | “katalītiskais neitralizators” ir emisiju piesārņojuma kontroles ierīce, kas toksiskus sadegšanas produktus motora izplūdes gāzēs pārvērš mazāk toksiskās vielās, izmantojot katalizētas ķīmiskas reakcijas; |
| --- | --- |

(16)

“katalītiskais neitralizators” ir emisiju piesārņojuma kontroles ierīce, kas toksiskus sadegšanas produktus motora izplūdes gāzēs pārvērš mazāk toksiskās vielās, izmantojot katalizētas ķīmiskas reakcijas;

| (17) | “katalītisko neitralizatoru tips” ir tādu katalītisko neitralizatoru kategorija, kuri neatšķiras šādos aspektos:






  (a) | pārklātu substrātu skaits, struktūra un viela; |
| --- | --- | --- |

(17)

“katalītisko neitralizatoru tips” ir tādu katalītisko neitralizatoru kategorija, kuri neatšķiras šādos aspektos:

(a)

pārklātu substrātu skaits, struktūra un viela;

| (b) | katalītiskās darbības veids (oksidācijas, trīsvirzienu vai cita veida katalītiskā darbība); |
| --- | --- |

(b)

katalītiskās darbības veids (oksidācijas, trīsvirzienu vai cita veida katalītiskā darbība);

| (c) | tilpums, priekšdaļas laukuma un substrāta garuma attiecība; |
| --- | --- |

(c)

tilpums, priekšdaļas laukuma un substrāta garuma attiecība;

| (d) | katalītiskā pārveidotāja materiāla sastāvs; |
| --- | --- |

(d)

katalītiskā pārveidotāja materiāla sastāvs;

| (e) | katalītiskā pārveidotāja materiāla attiecība; |
| --- | --- |

(e)

katalītiskā pārveidotāja materiāla attiecība;

| (f) | šūnu blīvums; |
| --- | --- |

(f)

šūnu blīvums;

| (g) | izmēri un forma; |
| --- | --- |

(g)

izmēri un forma;

| (h) | siltumaizsardzība; |
| --- | --- |

(h)

siltumaizsardzība;

| (i) | neatdalāms izplūdes kolektors, katalītiskais neitralizators vai trokšņa slāpētājs, kas iebūvēts transportlīdzekļa izplūdes gāzu sistēmā, vai atdalāmas izplūdes gāzu sistēmas vienības, ko var nomainīt; |
| --- | --- |

(i)

neatdalāms izplūdes kolektors, katalītiskais neitralizators vai trokšņa slāpētājs, kas iebūvēts transportlīdzekļa izplūdes gāzu sistēmā, vai atdalāmas izplūdes gāzu sistēmas vienības, ko var nomainīt;

| (18) | “atskaites masa” ir braukšanas kārtībā esoša L kategorijas transportlīdzekļa masa, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 168/2013 5. pantā, plus vadītāja masa (75 kg) un plus piedziņas baterijas (ja tāda ir) masa; |
| --- | --- |

(18)

“atskaites masa” ir braukšanas kārtībā esoša L kategorijas transportlīdzekļa masa, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 168/2013 5. pantā, plus vadītāja masa (75 kg) un plus piedziņas baterijas (ja tāda ir) masa;

| (19) | “piedziņas mehānisms” ir spēka piedziņas daļa, kas atrodas aiz spēkiekārtas(-u) izplūdes un attiecīgā gadījumā sastāv no hidrotransformatora sajūgiem, transmisijas un tās vadības ierīces, vai nu piedziņas vārpstas, vai siksnas piedziņas vai ķēdes piedziņas, diferenciāļiem, galvenās piedziņas un dzenamā riteņa riepas (rādiusa); |
| --- | --- |

(19)

“piedziņas mehānisms” ir spēka piedziņas daļa, kas atrodas aiz spēkiekārtas(-u) izplūdes un attiecīgā gadījumā sastāv no hidrotransformatora sajūgiem, transmisijas un tās vadības ierīces, vai nu piedziņas vārpstas, vai siksnas piedziņas vai ķēdes piedziņas, diferenciāļiem, galvenās piedziņas un dzenamā riteņa riepas (rādiusa);

| (20) | “apstādināšanas–iedarbināšanas sistēma” ir spēkiekārtas automātiska apstādināšana un iedarbināšana, lai mazinātu tukšgaitas apjomu, tādējādi samazinot transportlīdzekļa degvielas patēriņu un piesārņotāju un CO2 emisijas; |
| --- | --- |

(20)

“apstādināšanas–iedarbināšanas sistēma” ir spēkiekārtas automātiska apstādināšana un iedarbināšana, lai mazinātu tukšgaitas apjomu, tādējādi samazinot transportlīdzekļa degvielas patēriņu un piesārņotāju un CO2 emisijas;

| (21) | “spēka piedziņas programmatūra” ir algoritmu kopums, kas attiecas uz datu apstrādi spēka piedziņas vadības blokā, spēkiekārtas vadības blokā vai piedziņas mehānisma vadības blokā un ietver secīgas instrukcijas, kuras maina vadības bloku stāvokli; |
| --- | --- |

(21)

“spēka piedziņas programmatūra” ir algoritmu kopums, kas attiecas uz datu apstrādi spēka piedziņas vadības blokā, spēkiekārtas vadības blokā vai piedziņas mehānisma vadības blokā un ietver secīgas instrukcijas, kuras maina vadības bloku stāvokli;

| (22) | “spēka piedziņas kalibrēšana” ir tāda īpaša datu karšu un parametru kopuma piemērošana, kurus vadības bloka programmatūra izmanto, lai pielāgotu transportlīdzekļa spēka piedziņas, spēkiekārtas vai piedziņas mehānisma bloka(-u) vadību; |
| --- | --- |

(22)

“spēka piedziņas kalibrēšana” ir tāda īpaša datu karšu un parametru kopuma piemērošana, kurus vadības bloka programmatūra izmanto, lai pielāgotu transportlīdzekļa spēka piedziņas, spēkiekārtas vai piedziņas mehānisma bloka(-u) vadību;

| (23) | “spēka piedziņas vadības bloks” ir kombinēts iekšdedzes motora(-u), elektrovilces motoru vai piedziņas mehānismu sistēmu, tostarp transmisijas vai sajūga, vadības bloks; |
| --- | --- |

(23)

“spēka piedziņas vadības bloks” ir kombinēts iekšdedzes motora(-u), elektrovilces motoru vai piedziņas mehānismu sistēmu, tostarp transmisijas vai sajūga, vadības bloks;

| (24) | “motora vadības bloks” ir iebūvēts dators, kas daļēji vai pilnībā kontrolē transportlīdzekļa motoru vai motorus; |
| --- | --- |

(24)

“motora vadības bloks” ir iebūvēts dators, kas daļēji vai pilnībā kontrolē transportlīdzekļa motoru vai motorus;

| (25) | “piedziņas mehānisma vadības bloks” ir iebūvēts dators, kas daļēji vai pilnībā kontrolē transportlīdzekļa piedziņas mehānismu; |
| --- | --- |

(25)

“piedziņas mehānisma vadības bloks” ir iebūvēts dators, kas daļēji vai pilnībā kontrolē transportlīdzekļa piedziņas mehānismu;

| (26) | “sensors” ir pārveidotājs, kas mēra fizisko daudzumu vai stāvokli un pārveido to elektriskā signālā, kuru izmanto kā vadības bloka ievaddatus; |
| --- | --- |

(26)

“sensors” ir pārveidotājs, kas mēra fizisko daudzumu vai stāvokli un pārveido to elektriskā signālā, kuru izmanto kā vadības bloka ievaddatus;

| (27) | “pievads” ir pārveidotājs, kas izejas signālu no vadības bloka pārveido kustībā, siltumā vai citā fiziskā stāvoklī, lai kontrolētu spēka piedziņu, motoru(-s) vai piedziņas mehānismu; |
| --- | --- |

(27)

“pievads” ir pārveidotājs, kas izejas signālu no vadības bloka pārveido kustībā, siltumā vai citā fiziskā stāvoklī, lai kontrolētu spēka piedziņu, motoru(-s) vai piedziņas mehānismu;

| (28) | “karburators” ir ierīce, kas sajauc degvielu un gaisu maisījumā, kuru var sadedzināt iekšdedzes motorā; |
| --- | --- |

(28)

“karburators” ir ierīce, kas sajauc degvielu un gaisu maisījumā, kuru var sadedzināt iekšdedzes motorā;

| (29) | “izpūšanas atvere” ir savienotājs starp divtaktu motora karteri un sadegšanas kameru, caur kuru svaigs gaisa, degvielas un smēreļļas maisījums iekļūst sadegšanas kamerā; |
| --- | --- |

(29)

“izpūšanas atvere” ir savienotājs starp divtaktu motora karteri un sadegšanas kameru, caur kuru svaigs gaisa, degvielas un smēreļļas maisījums iekļūst sadegšanas kamerā;

| (30) | “gaisa ieplūdes sistēma” ir sistēma, kas sastāv no komponentiem, kuri ļauj svaigam gaisam vai gaisa un degvielas maisījumam iekļūt motorā, un kas ietver motora gaisa filtru, ieplūdes caurules, rezonatoru(-s), droseļvārsta korpusu un ieplūdes kolektoru, ja tie ir uzstādīti; |
| --- | --- |

(30)

“gaisa ieplūdes sistēma” ir sistēma, kas sastāv no komponentiem, kuri ļauj svaigam gaisam vai gaisa un degvielas maisījumam iekļūt motorā, un kas ietver motora gaisa filtru, ieplūdes caurules, rezonatoru(-s), droseļvārsta korpusu un ieplūdes kolektoru, ja tie ir uzstādīti;

| (31) | “turbokompresors” ir ar izplūdes gāzu turbīnu darbināms centrifugālais kompresors, kas palielina iekšdedzes motorā ieplūstošā gaisa daudzumu, tādējādi palielinot spēkiekārtas veiktspēju; |
| --- | --- |

(31)

“turbokompresors” ir ar izplūdes gāzu turbīnu darbināms centrifugālais kompresors, kas palielina iekšdedzes motorā ieplūstošā gaisa daudzumu, tādējādi palielinot spēkiekārtas veiktspēju;

| (32) | “kompresors” ir ieplūdes gaisa kompresors, ko izmanto iekšdedzes motora piespiedu indukcijai, tādējādi palielinot spēkiekārtas veiktspēju; |
| --- | --- |

(32)

“kompresors” ir ieplūdes gaisa kompresors, ko izmanto iekšdedzes motora piespiedu indukcijai, tādējādi palielinot spēkiekārtas veiktspēju;

| (33) | “degvielas elements” ir pārveidotājs, kas ūdeņraža ķīmisko enerģiju pārveido transportlīdzekļa piedziņai paredzētā elektroenerģijā; |
| --- | --- |

(33)

“degvielas elements” ir pārveidotājs, kas ūdeņraža ķīmisko enerģiju pārveido transportlīdzekļa piedziņai paredzētā elektroenerģijā;

| (34) | “karteris” ir telpas motorā vai ārpus tā, kas ar iekšējiem vai ārējiem cauruļvadiem savienotas ar eļļas tvertni un caur kurām var izkļūt gāzes un tvaiki; |
| --- | --- |

(34)

“karteris” ir telpas motorā vai ārpus tā, kas ar iekšējiem vai ārējiem cauruļvadiem savienotas ar eļļas tvertni un caur kurām var izkļūt gāzes un tvaiki;

| (35) | “caurlaidības tests” ir tests, ko veic, lai konstatētu zudumus caur nemetāliskās degvielas tvertnes sieniņām, un nemetāliskās degvielas tvertnes materiāla sagatavošana pirms degvielas tvertnes testēšanas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 168/2013 II pielikuma C8. punktu; |
| --- | --- |

(35)

“caurlaidības tests” ir tests, ko veic, lai konstatētu zudumus caur nemetāliskās degvielas tvertnes sieniņām, un nemetāliskās degvielas tvertnes materiāla sagatavošana pirms degvielas tvertnes testēšanas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 168/2013 II pielikuma C8. punktu;

| (36) | “caurlaidība” ir zudumi caur degvielas tvertnes sieniņām un padeves sistēmām, kurus parasti testē, nosakot svara zudumus; |
| --- | --- |

(36)

“caurlaidība” ir zudumi caur degvielas tvertnes sieniņām un padeves sistēmām, kurus parasti testē, nosakot svara zudumus;

| (37) | “iztvaikošana” ir izgarojuma zudumi no degvielas tvertnes, degvielas padeves sistēmas vai citiem avotiem, pa kuriem ogļūdeņraži izgaro atmosfērā; |
| --- | --- |

(37)

“iztvaikošana” ir izgarojuma zudumi no degvielas tvertnes, degvielas padeves sistēmas vai citiem avotiem, pa kuriem ogļūdeņraži izgaro atmosfērā;

| (38) | “nobraukuma uzkrāšana” ir reprezentatīvs testa transportlīdzeklis vai tādu reprezentatīvu testa transportlīdzekļu parks, kuri nobrauc iepriekš noteiktu attālumu, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 168/2013 23. panta 3. punkta a) vai b) apakšpunktā saskaņā ar šīs regulas VI pielikumā noteiktajām testa prasībām; |
| --- | --- |

(38)

“nobraukuma uzkrāšana” ir reprezentatīvs testa transportlīdzeklis vai tādu reprezentatīvu testa transportlīdzekļu parks, kuri nobrauc iepriekš noteiktu attālumu, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 168/2013 23. panta 3. punkta a) vai b) apakšpunktā saskaņā ar šīs regulas VI pielikumā noteiktajām testa prasībām;

| (39) | “elektriskā spēka piedziņa” ir sistēma, kurā ietilpst viena vai vairākas enerģijas akumulēšanas ierīces, piemēram, akumulatori, elektromehāniskie spararati, papildu kondensatori vai citas, viena vai vairākas elektriskās jaudas kondicionēšanas ierīces un viens vai vairāki elektriski mehānismi, kas akumulēto elektroenerģiju pārveido mehāniskajā enerģijā, kuru pārvada uz riteņiem, lai panāktu transportlīdzekļa kustību; |
| --- | --- |

(39)

“elektriskā spēka piedziņa” ir sistēma, kurā ietilpst viena vai vairākas enerģijas akumulēšanas ierīces, piemēram, akumulatori, elektromehāniskie spararati, papildu kondensatori vai citas, viena vai vairākas elektriskās jaudas kondicionēšanas ierīces un viens vai vairāki elektriski mehānismi, kas akumulēto elektroenerģiju pārveido mehāniskajā enerģijā, kuru pārvada uz riteņiem, lai panāktu transportlīdzekļa kustību;

| (40) | “elektriskais diapazons” ir attālums, ko transportlīdzekļi, kurus darbina tikai ar elektrisko spēka piedziņu vai tikai ar elektrisko spēka hibrīdpiedziņu ar uzlādi ārpus transportlīdzekļa, var nobraukt, izmantojot elektroenerģiju, ar vienu pilnībā uzlādētu akumulatoru vai citu elektroenerģijas akumulēšanas ierīci, un ko mēra saskaņā ar procedūru, kura noteikta VII pielikuma 3.3. papildinājumā; |
| --- | --- |

(40)

“elektriskais diapazons” ir attālums, ko transportlīdzekļi, kurus darbina tikai ar elektrisko spēka piedziņu vai tikai ar elektrisko spēka hibrīdpiedziņu ar uzlādi ārpus transportlīdzekļa, var nobraukt, izmantojot elektroenerģiju, ar vienu pilnībā uzlādētu akumulatoru vai citu elektroenerģijas akumulēšanas ierīci, un ko mēra saskaņā ar procedūru, kura noteikta VII pielikuma 3.3. papildinājumā;

| (41) | “UĀT diapazons” ir kopējais attālums pilnu kombinēto ciklu laikā, kuru var nobraukt, izmantojot enerģiju, kas iegūta no ārēji uzlādēta akumulatora (vai citas elektroenerģijas akumulēšanas ierīces), un kuru mēra saskaņā ar VII pielikuma 3.3. papildinājumā aprakstīto procedūru; |
| --- | --- |

(41)

“UĀT diapazons” ir kopējais attālums pilnu kombinēto ciklu laikā, kuru var nobraukt, izmantojot enerģiju, kas iegūta no ārēji uzlādēta akumulatora (vai citas elektroenerģijas akumulēšanas ierīces), un kuru mēra saskaņā ar VII pielikuma 3.3. papildinājumā aprakstīto procedūru;

| (42) | “maksimālais trīsdesmit minūšu ātrums” — transportlīdzekļa maksimālais trīsdesmit minūšu ātrums ir maksimālais sasniedzamais transportlīdzekļa ātrums 30 minūtēs 30 minūšu jaudas rezultātā, kā noteikts ANO EEK Noteikumos Nr. 85; |
| --- | --- |

(42)

“maksimālais trīsdesmit minūšu ātrums” — transportlīdzekļa maksimālais trīsdesmit minūšu ātrums ir maksimālais sasniedzamais transportlīdzekļa ātrums 30 minūtēs 30 minūšu jaudas rezultātā, kā noteikts ANO EEK Noteikumos Nr. 85;

| (43) | “spēkiekārtas veiktspējas tipa apstiprinājums” — transportlīdzekļa spēkiekārtas veiktspējas tipa apstiprinājums ir transportlīdzekļa tipa, varianta vai versijas apstiprinājums atkarībā no spēkiekārtas(-u) veiktspējas attiecībā uz šādiem nosacījumiem:






  (a) | transportlīdzekļa maksimālais(-ie) projektētais(-ie) ātrums(-i); |
| --- | --- | --- |

(43)

“spēkiekārtas veiktspējas tipa apstiprinājums” — transportlīdzekļa spēkiekārtas veiktspējas tipa apstiprinājums ir transportlīdzekļa tipa, varianta vai versijas apstiprinājums atkarībā no spēkiekārtas(-u) veiktspējas attiecībā uz šādiem nosacījumiem:

(a)

transportlīdzekļa maksimālais(-ie) projektētais(-ie) ātrums(-i);

| (b) | maksimālais nepārtrauktais nominālais griezes moments vai maksimālais lietderīgais griezes moments; |
| --- | --- |

(b)

maksimālais nepārtrauktais nominālais griezes moments vai maksimālais lietderīgais griezes moments;

| (c) | maksimālā nepārtrauktā nominālā jauda vai maksimālā lietderīgā jauda; |
| --- | --- |

(c)

maksimālā nepārtrauktā nominālā jauda vai maksimālā lietderīgā jauda;

| (d) | maksimālais kopējais griezes moments un jauda hibrīda lietojuma gadījumā; |
| --- | --- |

(d)

maksimālais kopējais griezes moments un jauda hibrīda lietojuma gadījumā;

| (44) | “spēkiekārtas tips” ir spēkiekārtas, kuru īpašības būtiskos aspektos neatšķiras attiecībā uz transportlīdzekļa maksimālo projektēto ātrumu, maksimālo lietderīgo jaudu, maksimālo nepārtraukto nominālo jaudu un maksimālo griezes momentu; |
| --- | --- |

(44)

“spēkiekārtas tips” ir spēkiekārtas, kuru īpašības būtiskos aspektos neatšķiras attiecībā uz transportlīdzekļa maksimālo projektēto ātrumu, maksimālo lietderīgo jaudu, maksimālo nepārtraukto nominālo jaudu un maksimālo griezes momentu;

| (45) | “lietderīgā jauda” ir jauda, ko iegūst testa stendā kloķvārpstas vai līdzvērtīgas spēkiekārtas sastāvdaļas galā pie motora apgriezienu skaita, kuru izgatavotājs izmērījis tipa apstiprināšanas laikā, kopā ar papildpiederumiem, kas norādīti X pielikuma 2. papildinājuma Ap2.1.1. vai Ap2.2.1. tabulā, un ņemot vērā pārnesumkārbas efektivitāti, ja lietderīgo jaudu var izmērīt tikai ar pārnesumkārbu, kas piestiprināta pie spēkiekārtas; |
| --- | --- |

(45)

“lietderīgā jauda” ir jauda, ko iegūst testa stendā kloķvārpstas vai līdzvērtīgas spēkiekārtas sastāvdaļas galā pie motora apgriezienu skaita, kuru izgatavotājs izmērījis tipa apstiprināšanas laikā, kopā ar papildpiederumiem, kas norādīti X pielikuma 2. papildinājuma Ap2.1.1. vai Ap2.2.1. tabulā, un ņemot vērā pārnesumkārbas efektivitāti, ja lietderīgo jaudu var izmērīt tikai ar pārnesumkārbu, kas piestiprināta pie spēkiekārtas;

| (46) | “maksimālā lietderīgā jauda” ir maksimālā lietderīgā jauda no spēkiekārtām, kas ietver vienu vai vairākus iekšdedzes motorus, pie pilnas motora darbības slodzes; |
| --- | --- |

(46)

“maksimālā lietderīgā jauda” ir maksimālā lietderīgā jauda no spēkiekārtām, kas ietver vienu vai vairākus iekšdedzes motorus, pie pilnas motora darbības slodzes;

| (47) | “maksimālais griezes moments” ir maksimālā griezes momenta vērtība, ko mēra pie pilnas motora darbības slodzes; |
| --- | --- |

(47)

“maksimālais griezes moments” ir maksimālā griezes momenta vērtība, ko mēra pie pilnas motora darbības slodzes;

| (48) | “papildpiederumi” ir visi aparāti un ierīces, kas norādītas X pielikuma Ap2.1-1. vai Ap2.2-1. tabulā. |
| --- | --- |

(48)

“papildpiederumi” ir visi aparāti un ierīces, kas norādītas X pielikuma Ap2.1-1. vai Ap2.2-1. tabulā.

II   NODAĻA

IZGATAVOTĀJA PIENĀKUMI ATTIECĪBĀ UZ TRANSPORTLĪDZEKĻU EKOLOĢISKAJIEM RAKSTURLIELUMIEM

3. pants

Uzstādīšanas un demonstrēšanas prasības saistībā ar L kategorijas transportlīdzekļu ekoloģiskajiem raksturlielumiem

1.   Izgatavotājs aprīko L kategorijas transportlīdzekļus ar sistēmām, sastāvdaļām un atsevišķām tehniskām vienībām, kas ietekmē transportlīdzekļa ekoloģiskos raksturlielumus un ir konstruētas, izgatavotas un samontētas tā, lai transportlīdzeklis, kas tiek izmantots normālā režīmā un uzturēts saskaņā ar izgatavotāja norādījumiem, atbilstu šajā regulā paredzētajām sīki izstrādātām tehniskajām prasībām un testēšanas procedūrām.

2.   Izgatavotājs, izmantojot fiziskās demonstrēšanas testēšanu, pierāda apstiprinātājiestādei, ka L kategorijas transportlīdzekļi, kas darīti pieejami tirgū, reģistrēti vai nodoti ekspluatācijā Savienībā, atbilst 5.–15. pantā noteiktajām sīki izstrādātajām tehniskajām prasībām un testa procedūrām attiecībā uz šo transportlīdzekļu ekoloģiskajiem raksturlielumiem.

3.   Ja izgatavotājs maina emisiju mazināšanas sistēmas īpašības vai jebkuras ar emisijām saistītas sastāvdaļas veiktspēju pēc tam, kad transportlīdzeklis, kam piešķirts tipa apstiprinājums attiecībā uz ekoloģiskajiem raksturlielumiem, tiek laists tirgū, tas par to nekavējoties ziņo apstiprinātājiestādei. Izgatavotājs iesniedz apstiprinātājiestādei pierādījumus, ka emisiju mazināšanas sistēmas vai sastāvdaļas īpašību izmaiņu rezultātā ekoloģiskie raksturlielumi nepasliktinās salīdzinājumā ar tiem, kas pierādīti tipa apstiprināšanas laikā.

4.   Izgatavotājs nodrošina, ka rezerves daļas un aprīkojums, kas tiek darīts pieejams tirgū vai nodots ekspluatācijā Savienībā, atbilst attiecīgajām šajā regulā minētajām sīki izstrādātajām tehniskajām prasībām un testa procedūrām attiecībā uz ekoloģiskajiem raksturlielumiem. Apstiprināts L kategorijas transportlīdzeklis, kas aprīkots ar šādu rezerves daļu vai aprīkojumu, atbilst tām pašām testa prasībām un veiktspējas robežvērtībām kā transportlīdzeklis, kas aprīkots ar oriģinālu daļu vai aprīkojumu, kurš atbilst noturīguma prasībām, tostarp tām, kas paredzētas Regulas (ES) Nr. 168/2013 22. panta 2. punktā un 23. un 24. pantā.

5.   Izgatavotājs nodrošina, ka tiek ievērotas tipa apstiprināšanas procedūras ražošanas atbilstības pārbaudei attiecībā uz sīki izstrādātajām ekoloģisko raksturlielumu un spēkiekārtu veiktspējas prasībām, kas noteiktas Regulas (ES) Nr. 168/2013 33. pantā un II pielikuma C3. punktā.

6.   Izgatavotājs iesniedz apstiprinātājiestādei to pasākumu aprakstu, kas veikti, lai novērstu manipulācijas ar spēka piedziņas pārvaldības sistēmu, ieskaitot ekoloģisko raksturlielumu un spēkiekārtas veiktspējas kontroles datorus, saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 168/2013 II pielikuma C1. punktu

7.   Hibrīda pielietojumiem vai pielietojumiem, kas aprīkoti ar apstādināšanas–iedarbināšanas sistēmu, izgatavotājs uzstāda transportlīdzeklī apkopes režīmu, kas ļauj transportlīdzeklim nepārtraukti darbināt degvielu patērējošo motoru, ar nosacījumu, ka ir veikta ekoloģisko raksturlielumu un spēkiekārtas veiktspējas testēšana vai pārbaude. Ja šādas pārbaudes vai testa veikšanai nepieciešama īpaša procedūra, to apraksta apkopes rokasgrāmatā (vai līdzvērtīgā izdevumā). Šīs īpašās procedūras veikšanai jābūt tādai, lai nebūtu jāizmanto īpašs aprīkojums, ar ko transportlīdzeklis nav apgādāts.

4. pants

ANO EEK noteikumu piemērošana

1.   Ekoloģisko raksturlielumu un spēkiekārtu veiktspējas tipa apstiprināšanai ir piemērojami ANO EEK noteikumi un to grozījumi, kā paredzēts šīs regulas I pielikumā.

2.   Transportlīdzekļi, kuru maksimālais projektētais ātrums ir 25 km/h vai mazāks, atbilst visām attiecīgajām prasībām, kas paredzētas ANO EEK noteikumos, kuri attiecināmi uz transportlīdzekļiem ar maksimālo projektēto ātrumu lielāku par 25 km/h.

3.   Atsauces uz transportlīdzekļu kategorijām L1, L2, L3, L4, L5, L6 un L7 ANO EEK noteikumos ir jāsaprot kā atsauces attiecīgi uz transportlīdzekļu kategorijām L1e, L2e, L3e, L4e, L5e, L6e un L7e saskaņā ar šo regulu, ieskaitot visas apakškategorijas.

5. pants

Tehniskās specifikācijas, prasības un testa procedūras attiecībā uz L kategorijas transportlīdzekļu ekoloģiskajiem raksturlielumiem

1.   Ekoloģisko raksturlielumu un spēkiekārtu veiktspējas testa procedūras veic saskaņā ar šajā regulā noteiktajām testa prasībām.

2.   Testa procedūras veic (vai tajās piedalās) apstiprinātājiestāde, vai arī tās veic tehniskais dienests, ja to atļauj apstiprinātājiestāde. Izgatavotājs atlasa reprezentatīvu cilmes transportlīdzekli, lai apstiprinātājiestādei pierādītu, ka L kategorijas transportlīdzekļu ekoloģiskie raksturlielumi atbilst XI pielikuma prasībām.

3.   Par mērījumu metodēm un testa rezultātiem apstiprinātājiestādei ziņo testa ziņojuma formā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 168/2013 32. panta 1. punktu.

4.   Ekoloģisko raksturlielumu tipa apstiprinājumu attiecībā uz I, II, III, IV, V, VII un VIII tipa testiem paplašina, to attiecinot arī uz dažādiem transportlīdzekļu variantiem, versijām un spēkiekārtu tipiem un saimēm, ar nosacījumu, ka transportlīdzekļa versijas, spēkiekārtas vai piesārņojuma kontroles sistēmas parametri, kas norādīti XI pielikumā, ir identiski vai saglabājas minētajā pielikumā noteikto un deklarēto pielaižu robežās.

5.   Hibrīda pielietojumus vai pielietojumus, kas aprīkoti ar apstādināšanas-iedarbināšanas sistēmu, testē ar iedarbinātu degvielu patērējošo motoru, ja tā norādīts testa procedūrā.

6. pants

I tipa testa prasības — izpūtēja emisijas pēc aukstās iedarbināšanas

Regulas (ES) Nr. 168/2013 V pielikuma A daļā minētās testa procedūras, kas attiecas uz I tipa testu “izpūtēja emisijas pēc aukstās iedarbināšanas”, veic un apstiprina saskaņā ar šīs regulas II pielikumu.

7. pants

II tipa testa prasības — izpūtēja emisijas pie (palielinātiem) tukšgaitas apgriezieniem un brīvajā paātrinājumā

Regulas (ES) Nr. 168/2013 V pielikuma A daļā minētās testa procedūras un prasības, kas attiecas uz II tipa testu “izpūtēja emisijas pie (palielinātiem) tukšgaitas apgriezieniem un brīva paātrinājuma”, veic un prasības apstiprina saskaņā ar šīs regulas III pielikumu.

8. pants

III tipa testa prasības — kartera gāzu emisijas

Regulas (ES) Nr. 168/2013 V pielikuma A daļā minētās testa procedūras un prasības, kas attiecas uz III tipa testu “izpūtēja emisijas pēc aukstās iedarbināšanas”, veic un apstiprina saskaņā ar šīs regulas IV pielikumu.

9. pants

IV tipa testa prasības — iztvaikošanas emisijas

Regulas (ES) Nr. 168/2013 V pielikuma A daļā minētās testa procedūras un prasības, kas attiecas uz IV tipa testu “iztvaikošanas emisijas”, veic un prasības apstiprina saskaņā ar šīs regulas V pielikumu.

10. pants

V tipa testa prasības — piesārņojuma kontroles ierīču noturība

Regulas (ES) Nr. 168/2013 V pielikuma A daļā minētās V tipa testa “piesārņojuma kontroles iekārtu noturība” procedūras veic un prasības apstiprina saskaņā ar šīs regulas VI pielikumu.

11. pants

VII tipa testa prasības — CO2 emisijas, degvielas patēriņš, elektroenerģijas patēriņš vai elektriskais diapazons

Regulas (ES) Nr. 168/2013 V pielikuma A daļā minētās testa procedūras un prasības, kas attiecas uz VII tipa testu “energoefektivitātes prasības attiecībā uz CO2 emisijām, degvielas patēriņu, elektroenerģijas patēriņu vai elektrisko diapazonu”, veic un apstiprina saskaņā ar šīs regulas VII pielikumu

12. pants

VIII tipa testa prasības — OBD vides testi

Regulas (ES) Nr. 168/2013 V pielikuma A daļā minētās testa procedūras un prasības, kas attiecas uz VIII tipa testu “iebūvētās diagnostikas (OBD) sistēmas vides daļa”, veic un apstiprina saskaņā ar šīs regulas VIII pielikumu.

13. pants

IX tipa testa prasības — trokšņa līmenis

Regulas (ES) Nr. 168/2013 V pielikuma A daļā minētās testa procedūras un prasības, kas attiecas uz IX tipa testu “trokšņa līmenis” procedūras, veic un apstiprina saskaņā ar šīs regulas IX pielikumu.

III   NODAĻA

IZGATAVOTĀJU PIENĀKUMI ATTIECĪBĀ UZ TRANSPORTLĪDZEKĻU SPĒKIEKĀRTU VEIKTSPĒJU

14. pants

Vispārēji pienākumi

1.   Pirms L kategorijas transportlīdzeklis tiek darīts pieejams tirgū, izgatavotājs pierāda apstiprinātājiestādei L kategorijas transportlīdzekļa spēkiekārtas veiktspēju saskaņā ar šajā regulā noteiktajām prasībām.

2.   Darot L kategorijas transportlīdzekli pieejamu tirgū vai reģistrējot to, vai pirms tā nodošanas ekspluatācijā izgatavotājs nodrošina, ka L kategorijas transportlīdzekļa tipa spēkiekārtas veiktspēja nepārsniedz to, kas apstiprinātājiestādei norādīta informācijas mapē, kura paredzēta Regulas (ES) Nr. 168/2013 27. pantā.

3.   Tāda transportlīdzekļa spēkiekārtas veiktspēja, kas aprīkots ar rezerves sistēmu, sastāvdaļu vai atsevišķu tehnisko vienību, nepārsniedz tāda transportlīdzekļa spēkiekārtas veiktspēju, kas aprīkots ar oriģinālajām sistēmām, sastāvdaļām vai atsevišķām tehniskām vienībām.

15. pants

Spēkiekārtas veiktspējas prasības

Regulas (ES) Nr. 168/2013 II pielikuma A2. punktā minētās testa procedūras un prasības attiecībā uz spēkiekārtas veiktspēju veic un apstiprina saskaņā ar šīs regulas X pielikumu.

IV   NODAĻA

DALĪBVALSTU PIENĀKUMI

16. pants

L kategorijas transportlīdzekļu, to sistēmu, sastāvdaļu vai atsevišķu tehnisko vienību tipa apstiprinājums

1.   Ja izgatavotājs to pieprasa, valsts iestādes neatsaka, pamatojoties uz iemesliem, kas saistīti ar transportlīdzekļa ekoloģiskajiem raksturlielumiem, ekoloģisko raksturlielumu vai spēkiekārtas veiktspējas tipa apstiprinājuma piešķiršanu vai valsts apstiprinājuma piešķiršanu jaunam transportlīdzekļa tipam un neaizliedz darīt pieejamu tirgū, reģistrēt vai nodot ekspluatācijā transportlīdzekli, sistēmu, sastāvdaļu vai atsevišķu tehnisko vienību, ja attiecīgais transportlīdzeklis atbilst Regulai (ES) Nr. 168/2013 un šajā regulā noteiktajām sīki izstrādātajām testa prasībām.

2.   Sākot no datumiem, kas noteikti Regulas (ES) Nr. 168/2013 IV pielikumā, tādu jaunu transportlīdzekļu gadījumā, kas neatbilst Euro 4 vides posmam, kurš noteikts Regulas (ES) Nr. 168/2013 VI pielikuma A daļas, B daļas, C daļas 1. punktā un D daļā un VII pielikumā, un Euro 5 vides posmam, kurš noteikts Regulas (ES) Nr. 168/2013 VI pielikuma A daļas, B daļas, C daļas 2. punktā un D daļā un VII pielikumā, valstu iestādes atbilstības sertifikātus, kuros norādītas iepriekšējās vides robežvērtības, uzskata par spēkā neesošiem Regulas (ES) Nr. 168/2013 43. panta 1. punkta nolūkos un, pamatojoties uz apsvērumiem, kas saistīti ar emisijām, degvielas vai enerģijas patēriņu, vai piemērojamām funkcionālā drošuma vai transportlīdzekļa konstrukcijas prasībām, aizliedz šādus transportlīdzekļus darīt pieejamus tirgū, reģistrēt vai nodot ekspluatācijā.

3.   Piemērojot Regulas (ES) Nr. 168/2013 77. panta 5. punktu, valstu iestādes klasificē apstiprināto transportlīdzekļa tipu saskaņā ar minētās regulas I pielikumu.

17. pants

Piesārņojuma kontroles rezerves iekārtu tipa apstiprinājums

1.   Valsts iestādes aizliedz darīt pieejamas tirgū vai uzstādīt transportlīdzeklī jaunas piesārņojuma kontroles rezerves iekārtas, kuras paredzēts uzstādīt transportlīdzekļos, kas apstiprināti atbilstoši šai regulai, ja tās nav tādas tipa iekārtas, attiecībā uz kurām piešķirts ekoloģisko raksturlielumu un spēkiekārtas veiktspējas tipa apstiprinājums atbilstoši Regulas (ES) Nr. 168/2013 23. panta 10. punktam un šai regulai.

2.   Valstu iestādes var turpināt pagarināt Regulas (ES) Nr. 168/2013 35. pantā minētos ES tipa apstiprinājumus piesārņojuma kontroles rezerves iekārtām, kas ir tāda paša tipa iekārtas, uz kurām attiecas Direktīvas 2002/24/EK darbības joma, ar tādiem pašiem nosacījumiem, kādi tika piemēroti sākotnēji. Valsts iestādes aizliedz darīt pieejamas tirgū vai uzstādīt transportlīdzeklī noteikta tipa piesārņojuma kontroles rezerves iekārtas, ja tās nav tādas tipa iekārtas, attiecībā uz kurām piešķirts attiecīgs tipa apstiprinājums.

3.   Piesārņojuma kontroles rezerves iekārtas, kuras paredzēts uzstādīt transportlīdzeklī, kam piešķirts tipa apstiprinājums atbilstoši šai regulai, testē saskaņā ar II pielikuma 10. papildinājumu un VI pielikumu.

4.   Oriģinālajām piesārņojuma kontroles rezerves iekārtām, kas ir tāda tipa iekārtas, uz kurām attiecas šī regula un kuras paredzēts uzstādīt transportlīdzeklī, uz ko attiecas attiecīgais gatava transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma dokuments, nav jāatbilst II pielikuma 10. papildinājumā noteiktajām testa prasībām, ar nosacījumu, ka tās atbilst minētā papildinājuma 4. punkta prasībām.

V   NODAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

18. pants

Regulas (ES) Nr. 168/2013 V pielikuma grozījums

Regulas (ES) Nr. 168/2013 V pielikuma A daļu groza saskaņā ar XII pielikumu.

19. pants

Stāšanās spēkā

1.   Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

2.   To piemēro no 2016. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 16. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 60, 2.3.2013., 52. lpp.

1

(2)  Padomes 1997. gada 27. novembra Lēmums 97/836/EK par Eiropas Kopienas pievienošanos ANO Eiropas Ekonomikas komisijas Nolīgumam vienotu tehnisko prasību apstiprināšanai riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam un detaļām, ko var uzstādīt un/vai lietot riteņu transportlīdzekļos, un par nosacījumiem to apstiprinājumu savstarpējai atzīšanai, kas piešķirti, pamatojoties uz šīm prasībām (“Pārskatītais 1958. gada Nolīgums”) (OV L 346, 17.12.1997., 78. lpp.).

2

(3)  OV L 226, 18.8.1997., 1. lpp.

3

(4)  “Mērījumu procedūra divu riteņu motocikliem, kas aprīkoti ar dzirksteļaizdedzes vai kompresijaizdedzes motoru, attiecībā uz gāzveida piesārņotāju emisijām, CO2 emisijām un degvielas patēriņu (ANO dokumenta atsauce ECE/TRANS/180/Add2e, 2005. gada 30. augusts)”, tostarp 1. grozījums (ANO EEK dokumenta atsauce ECE/TRANS/180a2a1e, 2008. gada 29. janvāris).

4

2

(5)  WMTC 2. posms ir tāds pats kā WMTC 1. posms, kas grozīts ar 2. papildinājuma 2. kļūdu labojumu (ECE/TRANS/180a2c2e, 2009. gada 9. septembris) un 1. grozījuma 1. kļūdu labojumu (ECE/TRANS/180a2a1c1e, 2009. gada 9. septembris).

5

WMTC

WMTC

(6)  Turklāt tiks ņemti vērā kļūdu labojumi un grozījumi, kas norādīti ietekmes uz vidi pētījumā, kurš minēts Regulas (ES) Nr. 168/2013 23. pantā, kā arī kļūdu labojumi un grozījumi, ko ierosinājusi un pieņēmusi ANO 29. panta darba grupa kā nepārtrauktus uzlabojumus pasaules saskaņotajā testa ciklā L kategorijas transportlīdzekļiem.

6

---

PIELIKUMU SARAKSTS

| Pielikuma Nr. | Pielikuma nosaukums | Lpp. Nr. |
| --- | --- | --- |
| I | Obligāti piemērojamo ANO EEK noteikumu saraksts | 20. |
| II | I tipa testa prasības — izplūdes gāzu emisijas pēc aukstās iedarbināšanas | 21. |
| III | II tipa testa prasības — izplūdes gāzu emisijas pie (paaugstinātiem) tukšgaitas apgriezieniem un tukšgaitā | 199. |
| IV | III tipa testa prasības — kartera gāzu emisijas | 204. |
| V | IV tipa testa prasības — iztvaikošanas emisijas | 209. |
| VI | V tipa testa prasības — piesārņojuma kontroles iekārtu noturība | 237. |
| VII | VII tipa testa prasības — CO2 emisijas, degvielas patēriņš, elektroenerģijas patēriņš un braukšanas attālums elektriskajā režīmā | 259. |
| VIII | VIII tipa testa prasības — OBD sistēmas vides testi | 304. |
| IX | IX tipa testa prasības — trokšņa līmenis | 311. |
| X | Testēšanas procedūras un tehniskās prasības attiecībā uz spēkiekārtas veiktspēju | 363. |
| XI | Transportlīdzekļa spēkiekārtu saime attiecībā uz vides snieguma rādītāju testiem | 404. |
| XII | Regulas (ES) Nr. 168/2013 V pielikuma A daļas grozījums | 409. |

Pielikuma Nr.

Pielikuma nosaukums

Lpp. Nr.

I

Obligāti piemērojamo ANO EEK noteikumu saraksts

20.

II

I tipa testa prasības — izplūdes gāzu emisijas pēc aukstās iedarbināšanas

21.

III

II tipa testa prasības — izplūdes gāzu emisijas pie (paaugstinātiem) tukšgaitas apgriezieniem un tukšgaitā

199.

IV

III tipa testa prasības — kartera gāzu emisijas

204.

V

IV tipa testa prasības — iztvaikošanas emisijas

209.

VI

V tipa testa prasības — piesārņojuma kontroles iekārtu noturība

237.

VII

VII tipa testa prasības — CO2 emisijas, degvielas patēriņš, elektroenerģijas patēriņš un braukšanas attālums elektriskajā režīmā

259.

VIII

VIII tipa testa prasības — OBD sistēmas vides testi

304.

IX

IX tipa testa prasības — trokšņa līmenis

311.

X

Testēšanas procedūras un tehniskās prasības attiecībā uz spēkiekārtas veiktspēju

363.

XI

Transportlīdzekļa spēkiekārtu saime attiecībā uz vides snieguma rādītāju testiem

404.

XII

Regulas (ES) Nr. 168/2013 V pielikuma A daļas grozījums

409.

I PIELIKUMS

Obligāti piemērojamo ANO EEK noteikumu saraksts

| ANO EEK noteikumu Nr. | Temats | Grozījumu sērija | OV atsauce | Piemērojamība |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 41. | Motociklu trokšņa emisijas | 04 | OV L 317, 14.11.2012., 1. lpp. | L3e, L4e |

ANO EEK noteikumu Nr.

Temats

Grozījumu sērija

OV atsauce

Piemērojamība

41.

Motociklu trokšņa emisijas

04

OV L 317, 14.11.2012., 1. lpp.

L3e, L4e

Paskaidrojums.

Tas, ka sistēma vai sastāvdaļa ir iekļauta šajā sarakstā, nenozīmē, ka tās uzstādīšana ir obligāta. Taču konkrētām sastāvdaļām obligātās uzstādīšanas prasības ir paredzētas citos šīs regulas pielikumos.

II PIELIKUMS

I tipa testa prasības — izplūdes gāzu emisijas pēc aukstās iedarbināšanas

| Papildinājuma Nr. | Papildinājuma nosaukums | Lpp. |
| --- | --- | --- |
| 1. | II pielikumā izmantotie simboli | 74. |
| 2. | Standartdegvielas | 78. |
| 3. | Šasijas dinamometra sistēma | 85. |
| 4. | Izplūdes gāzu atšķaidīšanas sistēma | 91. |
| 5. | Ekvivalentās inerces masas un ritošās daļas pretestības klasificēšana | 103. |
| 6. | Braukšanas cikli I tipa testiem | 106. |
| 7. | Testi uz ceļa L kategorijas transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar vienu riteni uz dzenošās ass vai sapārotiem riteņiem, testa stenda iestatījumu noteikšanai | 153. |
| 8. | Testi uz ceļa L kategorijas transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar diviem vai vairākiem riteņiem uz dzenošās ass, testa stenda iestatījumu noteikšanai | 160. |
| 9. | Paskaidrojums par pārnesumu pārslēgšanas procedūru I tipa testam | 168. |
| 10. | Piesārņojuma kontroles rezerves iekārtas kā atsevišķas tehniskas vienības tipa apstiprinājuma testi L kategorijas transportlīdzekļiem | 174. |
| 11. | I tipa testa procedūra hibrīdiem L kategorijas transportlīdzekļiem | 178. |
| 12. | I tipa testa procedūra L kategorijas transportlīdzekļiem, ko darbina ar LPG, dabasgāzi/biometānu, mainīgu raksturlielumu H2NG degvielu vai ūdeņradi | 189. |
| 13. | I tipa testa procedūra L kategorijas transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar periodiskas reģenerācijas sistēmu | 193. |

Papildinājuma Nr.

Papildinājuma nosaukums

Lpp.

1.

II pielikumā izmantotie simboli

74.

2.

Standartdegvielas

78.

3.

Šasijas dinamometra sistēma

85.

4.

Izplūdes gāzu atšķaidīšanas sistēma

91.

5.

Ekvivalentās inerces masas un ritošās daļas pretestības klasificēšana

103.

6.

Braukšanas cikli I tipa testiem

106.

7.

Testi uz ceļa L kategorijas transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar vienu riteni uz dzenošās ass vai sapārotiem riteņiem, testa stenda iestatījumu noteikšanai

153.

8.

Testi uz ceļa L kategorijas transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar diviem vai vairākiem riteņiem uz dzenošās ass, testa stenda iestatījumu noteikšanai

160.

9.

Paskaidrojums par pārnesumu pārslēgšanas procedūru I tipa testam

168.

10.

Piesārņojuma kontroles rezerves iekārtas kā atsevišķas tehniskas vienības tipa apstiprinājuma testi L kategorijas transportlīdzekļiem

174.

11.

I tipa testa procedūra hibrīdiem L kategorijas transportlīdzekļiem

178.

12.

I tipa testa procedūra L kategorijas transportlīdzekļiem, ko darbina ar LPG, dabasgāzi/biometānu, mainīgu raksturlielumu H2NG degvielu vai ūdeņradi

189.

13.

I tipa testa procedūra L kategorijas transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar periodiskas reģenerācijas sistēmu

193.

1.   Ievads

| 1.1. | Šajā pielikumā ir aprakstīta procedūra I tipa testam, kas minēts Regulas (ES) Nr. 168/2013 V pielikuma A daļā. |
| --- | --- |

1.1.

Šajā pielikumā ir aprakstīta procedūra I tipa testam, kas minēts Regulas (ES) Nr. 168/2013 V pielikuma A daļā.

| 1.2. | Šajā pielikumā ir izklāstīta saskaņota metode, kas izmantojama, lai atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 168/2013 darbības jomai noteiktu gāzveida piesārņotāju emisiju, cieto daļiņu, oglekļa dioksīda emisiju līmeni un kas ir saistīta ar VII pielikumā aprakstīto degvielas patēriņa, elektroenerģijas patēriņa un braukšanas attaluma elektriskā režīmā noteikšanu L kategorijas transportlīdzekļiem, kas ir reprezentatīvi attiecībā uz to ekspluatāciju reālos apstākļos. |
| --- | --- |

1.2.

Šajā pielikumā ir izklāstīta saskaņota metode, kas izmantojama, lai atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 168/2013 darbības jomai noteiktu gāzveida piesārņotāju emisiju, cieto daļiņu, oglekļa dioksīda emisiju līmeni un kas ir saistīta ar VII pielikumā aprakstīto degvielas patēriņa, elektroenerģijas patēriņa un braukšanas attaluma elektriskā režīmā noteikšanu L kategorijas transportlīdzekļiem, kas ir reprezentatīvi attiecībā uz to ekspluatāciju reālos apstākļos.

| 1.1.1. | “WMTC 1. posms” tika ieviests ES tipa apstiprinājuma tiesību aktos 2006. gadā, tādējādi ļaujot izgatavotājiem no tā brīža pierādīt L3e tipa motociklu emisiju rādītājus, izmantojot pasaulē saskaņoto motociklu testa tipu (WMTC), kas noteikts ANO GTR Nr. 2 kā alternatīva I tipa testam, kurā izmanto tradicionālo Eiropas braukšanas ciklu (EDC), kas noteikts Direktīvas 97/24/EK 5. nodaļā. |
| --- | --- |

1.1.1.

“WMTC 1. posms” tika ieviests ES tipa apstiprinājuma tiesību aktos 2006. gadā, tādējādi ļaujot izgatavotājiem no tā brīža pierādīt L3e tipa motociklu emisiju rādītājus, izmantojot pasaulē saskaņoto motociklu testa tipu (WMTC), kas noteikts ANO GTR Nr. 2 kā alternatīva I tipa testam, kurā izmanto tradicionālo Eiropas braukšanas ciklu (EDC), kas noteikts Direktīvas 97/24/EK 5. nodaļā.

| 1.1.2. | “WMTC 2. posms” ir līdzvērtīgs WMTC 1. posmam, ar papildu uzlabojumiem pārnesumu pārslēgšanas norādījumu jomā, un to izmanto kā obligātu I tipa testu, lai apstiprinātu Euro 4 atbilstīgus L3e, L4e, L5e-A un L7e-A (apakš)kategorijas transportlīdzekļus. |
| --- | --- |

1.1.2.

“WMTC 2. posms” ir līdzvērtīgs WMTC 1. posmam, ar papildu uzlabojumiem pārnesumu pārslēgšanas norādījumu jomā, un to izmanto kā obligātu I tipa testu, lai apstiprinātu Euro 4 atbilstīgus L3e, L4e, L5e-A un L7e-A (apakš)kategorijas transportlīdzekļus.

| 1.1.3. | “Pārskatītais WMTC” vai “WMTC 3. posms” ir līdzvērtīgs “WMTC 2. posmam” attiecībā uz L3e kategorijas motocikliem, bet tas ietver arī pielāgotus braukšanas ciklus visu citu (apakš)kategoriju transportlīdzekļiem, ko izmanto kā I tipa testu, lai apstiprinātu Euro 5 atbilstīgus L kategorijas transportlīdzekļus. |
| --- | --- |

1.1.3.

“Pārskatītais WMTC” vai “WMTC 3. posms” ir līdzvērtīgs “WMTC 2. posmam” attiecībā uz L3e kategorijas motocikliem, bet tas ietver arī pielāgotus braukšanas ciklus visu citu (apakš)kategoriju transportlīdzekļiem, ko izmanto kā I tipa testu, lai apstiprinātu Euro 5 atbilstīgus L kategorijas transportlīdzekļus.

| 1.2. | Rezultāti var veidot pamatu gāzveida piesārņotāju un oglekļa dioksīda emisiju ierobežošanai, kā arī izgatavotāja noteiktā degvielas patēriņa, elektroenerģijas patēriņa un braukšanas attāluma elektriskā režīmā noskaidrošanai, veicot ekoloģisko raksturlielumu tipa apstiprināšanas procedūras. |
| --- | --- |

1.2.

Rezultāti var veidot pamatu gāzveida piesārņotāju un oglekļa dioksīda emisiju ierobežošanai, kā arī izgatavotāja noteiktā degvielas patēriņa, elektroenerģijas patēriņa un braukšanas attāluma elektriskā režīmā noskaidrošanai, veicot ekoloģisko raksturlielumu tipa apstiprināšanas procedūras.

2.   Vispārīgas prasības

| 2.1. | Sastāvdaļas, kas var ietekmēt gāzveida piesārņotāju, oglekļa dioksīda emisijas un degvielas patēriņu, projektē, izgatavo un montē tā, lai motors, to normāli lietojot, neraugoties uz vibrācijām, kam tas var būt pakļauts, atbilstu šā pielikuma noteikumiem.

  1. piezīme. II pielikumā lietoto simbolu kopsavilkums sniegts 1. papildinājumā. |
| --- | --- |

2.1.

Sastāvdaļas, kas var ietekmēt gāzveida piesārņotāju, oglekļa dioksīda emisijas un degvielas patēriņu, projektē, izgatavo un montē tā, lai motors, to normāli lietojot, neraugoties uz vibrācijām, kam tas var būt pakļauts, atbilstu šā pielikuma noteikumiem.

1. piezīme. II pielikumā lietoto simbolu kopsavilkums sniegts 1. papildinājumā.

| 2.2. | Jebkāda slēpta stratēģija, kas “optimizē” transportlīdzekļa spēka piedziņu un uzlabo emisiju laboratorijas testa cikla rezultātus, samazina izplūdes gāzu emisijas un reālos apstākļos darbojas ievērojami atšķirīgi, tiek uzskatīta par apiešanas stratēģiju un ir aizliegta, ja vien izgatavotājs to nav dokumentējis un deklarējis apstiprinātājiestādei pieņemamā veidā. |
| --- | --- |

2.2.

Jebkāda slēpta stratēģija, kas “optimizē” transportlīdzekļa spēka piedziņu un uzlabo emisiju laboratorijas testa cikla rezultātus, samazina izplūdes gāzu emisijas un reālos apstākļos darbojas ievērojami atšķirīgi, tiek uzskatīta par apiešanas stratēģiju un ir aizliegta, ja vien izgatavotājs to nav dokumentējis un deklarējis apstiprinātājiestādei pieņemamā veidā.

3.   Veiktspējas prasības

Piemērojamās veiktspējas prasības attiecībā uz ES tipa apstiprinājumu noteiktas Regulas (ES) Nr. 168/2013 VI pielikuma A, B un C daļā.

4.   Testa apstākļi

4.1.   Testa telpa un uzsūkšanās zona

4.1.1.   Testa telpa

Testa telpā, kurā ir šasijas dinamometrs un gāzes paraugu vākšanas ierīce, temperatūra ir 298,2 ± 5 K (25 ± 5 °C). Temperatūru telpā mēra transportlīdzekļa dzesēšanas ventilatora tuvumā pirms un pēc I tipa testa.

4.1.2.   Uzsūkšanās zona

Temperatūra uzsūkšanās zonā ir 298,2 ± 5 K (25 ± 5 °C), un tā ir tāda, ka testa transportlīdzekli, kam jāveic iepriekšēja sagatavošana, var novietot stāvēšanai saskaņā ar šā pielikuma 5.2.4. punktu.

4.2.   Testa transportlīdzeklis

4.2.1.   Vispārīga informācija

Visas testa transportlīdzekļa sastāvdaļas atbilst sērijveidā ražotajām, vai, ja transportlīdzeklis atšķiras no sērijveida ražojuma, testa ziņojumā to pilnībā apraksta. Izvēloties testa transportlīdzekli, izgatavotājs un tehniskais dienests apstiprinātājiestādei pieņemamā veidā vienojas, kurš testētais cilmes transportlīdzeklis ir reprezentatīvs attiecībā uz saistīto transportlīdzekļu spēkiekārtu saimi, kā noteikts XI pielikumā.

4.2.2.   Iebraukšana

Transportlīdzekli piegādā labā mehāniskā stāvoklī, pienācīgi uzturētu un izmantotu. Tas ir iebraukts un pirms testa nobraucis vismaz 1 000 km. Motors, piedziņas sistēma un transportlīdzeklis ir iepriekš pienācīgi iebraukts saskaņā ar izgatavotāja prasībām.

4.2.3.   Ieregulējumi

Testa transportlīdzekli ieregulē/uzpilda saskaņā ar izgatavotāja prasībām, piemēram, attiecībā uz eļļu viskozitāti, vai, ja transportlīdzeklis atšķiras no sērijveida ražojuma, testa ziņojumā to pilnībā apraksta. Pilnpiedziņas gadījumā asi, uz kuru tiek pievadīts zemākais griezes moments, var deaktivizēt, lai varētu veikt testēšanu uz standarta šasijas dinamometra.

4.2.4.   Testa masa un slodzes sadalījums

Testa masu, ieskaitot vadītāja un instrumentu masu, izmēra pirms testu sākuma. Slodze ir sadalīta uz visiem riteņiem atbilstoši izgatavotāja norādījumiem.

4.2.5.   Riepas

Riepas ir tāda tipa riepas, ko transportlīdzekļa izgatavotājs norādījis kā oriģinālo aprīkojumu. Spiediens riepās ir ieregulēts saskaņā ar izgatavotāja specifikācijām vai atbilst spiedienam, pie kura transportlīdzekļa ātrums uz ceļa veiktā testa laikā un tā ātrums uz šasijas dinamometra ir vienādi. Spiedienu riepās norāda testa ziņojumā.

4.3.   L kategorijas transportlīdzekļu apakšklasifikācija

Turpmāk 1.1. attēlā ir sniegts grafisks pārskats par L kategorijas transportlīdzekļu apakšklasifikāciju pēc motora jaudas un transportlīdzekļa maksimālā ātruma, kad tam piemēro I, VII un VIII tipa vides testus, apzīmējot ar (apakš)klašu numuriem grafika zonās. Motora darba tilpuma un transportlīdzekļa maksimālā ātruma skaitliskās vērtības nenoapaļo uz augšu vai uz leju.

1.1.   attēls

L kategorijas transportlīdzekļu apakšklasifikācija I, VII un VIII tipa vides testam

Image

4.3.1.   1. klase

1. klasē ietilpst L kategorijas transportlīdzekļi ar šādām specifikācijām.

1.   tabula

Apakšklasifikācijas kritēriji 1. klases L kategorijas transportlīdzekļiem

| motora darba tilpums < 150 cm3 un v
  max
   < 100 km/h | 1. klase |
| --- | --- |

motora darba tilpums < 150 cm3 un v
  max
   < 100 km/h

1. klase

4.3.2.   2. klase

Pie 2. klases pieder L kategorijas transportlīdzekļi ar šādām specifikācijām, un to apakšklases ir šādas.

1.2.   tabula

Apakšklasifikācijas kritēriji 2. klases L kategorijas transportlīdzekļiem

| Motora darba tilpums < 150 cm3 un 100 km/h ≤ v
  max
  < 115 km/h vai motora darba tilpums ≥ 150 cm3 un v
  max
   < 115 km/h | 2.1. apakšklase |
| --- | --- |
| 115 km/h ≤ v
  max
   < 130 km/h | 2.2. apakšklase |

Motora darba tilpums < 150 cm3 un 100 km/h ≤ v
  max
  < 115 km/h vai motora darba tilpums ≥ 150 cm3 un v
  max
   < 115 km/h

2.1. apakšklase

115 km/h ≤ v
  max
   < 130 km/h

2.2. apakšklase

4.3.3.   3. klase

Pie 3. klases pieder L kategorijas transportlīdzekļi ar šādām specifikācijām, un to apakšklases ir šādas.

1.3.   tabula

Apakšklasifikācijas kritēriji 3. klases L kategorijas transportlīdzekļiem

| 130 ≤ v
  max
   < 140 km/h | 3.1. apakšklase |
| --- | --- |
| v
  max
  ≥ 140 km/h vai motora darba tilpums > 1 500 cm3 | 3.2. apakšklase |

130 ≤ v
  max
   < 140 km/h

3.1. apakšklase

v
  max
  ≥ 140 km/h vai motora darba tilpums > 1 500 cm3

3.2. apakšklase

4.3.4.   WMTC, testa cikla daļas

WMTC testa cikls (transportlīdzekļa ātrumu shēma) I, VII un VIII tipa vides testam sastāv no ne vairāk kā trim daļām, kas noteiktas 6. papildinājumā. Atkarībā no L kategorijas transportlīdzekļa, kam piemēro WMTC, kā noteikts 4.5.4.1. punktā, un tā klasifikācijas pēc motora darba tilpuma un transportlīdzekļa maksimālā projektētā ātruma saskaņā ar 4.3. punktu, jāizpilda šādas WMTC testa cikla daļas.

1.4.   tabula

WMTC testa cikla daļas 1., 2. un 3. klases L kategorijas transportlīdzekļiem

| L kategorijas transportlīdzekļa (apakš)klase | WMTC piemērojamās daļas, kā norādīts 6. papildinājumā |
| --- | --- |
| 1. klase | 1. daļa — samazināts transportlīdzekļa ātrums aukstos apstākļos, pēc tam 1. daļa — samazināts transportlīdzekļa ātrums siltos apstākļos. |
| 2. klases apakšiedalījums: |
| 2.1. apakšklase | 1. daļa — samazināts transportlīdzekļa ātrums aukstos apstākļos, pēc tam 2. daļa — samazināts transportlīdzekļa ātrums siltos apstākļos. |
| 2.2. apakšklase | 1. daļa — aukstos apstākļos, pēc tam 2. daļa — siltos apstākļos. |
| 3. klases apakšiedalījums: |
| 3.1. apakšklase | 1. daļa — aukstos apstākļos, pēc tam 2. daļa — siltos apstākļos, un pēc tam 3. daļa — samazināts transportlīdzekļa ātrums siltos apstākļos. |
| 3.2. apakšklase | 1. daļa — aukstos apstākļos, pēc tam 2. daļa — siltos apstākļos, un pēc tam 3. daļa — siltos apstākļos. |

L kategorijas transportlīdzekļa (apakš)klase

WMTC piemērojamās daļas, kā norādīts 6. papildinājumā

1. klase

1. daļa — samazināts transportlīdzekļa ātrums aukstos apstākļos, pēc tam 1. daļa — samazināts transportlīdzekļa ātrums siltos apstākļos.

2. klases apakšiedalījums:

2.1. apakšklase

1. daļa — samazināts transportlīdzekļa ātrums aukstos apstākļos, pēc tam 2. daļa — samazināts transportlīdzekļa ātrums siltos apstākļos.

2.2. apakšklase

1. daļa — aukstos apstākļos, pēc tam 2. daļa — siltos apstākļos.

3. klases apakšiedalījums:

3.1. apakšklase

1. daļa — aukstos apstākļos, pēc tam 2. daļa — siltos apstākļos, un pēc tam 3. daļa — samazināts transportlīdzekļa ātrums siltos apstākļos.

3.2. apakšklase

1. daļa — aukstos apstākļos, pēc tam 2. daļa — siltos apstākļos, un pēc tam 3. daļa — siltos apstākļos.

4.4.   Standartdegvielas specifikācija

Testēšanai izmanto atbilstīgu standartdegvielu, kas norādīta 2. papildinājumā. Lai veiktu aprēķinu, kas minēts VII pielikuma 1. papildinājuma 1.4. punktā, šķidras degvielas blīvuma mēra 288,2 K (15 °C) temperatūrā.

4.5.   I tipa tests

4.5.1.   Vadītājs

Testa vajadzībām vadītāja masa ir 75 ± 5 kg.

4.5.2.   Testa stenda specifikācija un iestatījumi

4.5.2.1.   Dinamometram ir viens atsevišķs rullis divu riteņu L kategorijas transportlīdzekļiem, kura diametrs ir vismaz 400 mm. Testējot transportlīdzekļus ar diviem priekšējiem riteņiem vai kvadriciklus, ir atļauts izmantot šasijas dinamometru, kas aprīkots ar diviem ruļļiem.

4.5.2.2.   Dinamometrs ir aprīkots ar ruļļu apgriezienu skaitītāju faktiskā nobrauktā attāluma mērīšanai.

4.5.2.3.   Lai imitētu inerci, kas minēta 5.2.2. punktā, izmanto dinamometra spararatus vai citus līdzekļus.

4.5.2.4.   Šasijas dinamometra ruļļi ir tīri, sausi, un uz tiem nav nekā, kas var izraisīt riepu slīdēšanu.

4.5.2.5.   Dzesēšanas ventilatora specifikācijas

| 4.5.2.5.1. | Visā testa laikā transportlīdzekļa priekšā atrodas maināma ātruma dzesēšanas ventilators, kas pūš gaisu transportlīdzekļa virzienā, tādējādi imitējot reālus ekspluatācijas apstākļus. Ventilatora ātrums ir tāds, ka darbības diapazonā no 10 līdz 50 km/h gaisa lineārais ātrums ventilatora izejas atverē ir ± 5 km/h robežās no attiecīgā ruļļa ātruma. Diapazonā virs 50 km/h gaisa lineārais gaisa ātrums ir ± 10 % robežās. Gaisa plūsmas ātrums var būt vienāds ar nulli, ja ruļļa ātrums ir mazāks par 10 km/h. |
| --- | --- |

4.5.2.5.1.

Visā testa laikā transportlīdzekļa priekšā atrodas maināma ātruma dzesēšanas ventilators, kas pūš gaisu transportlīdzekļa virzienā, tādējādi imitējot reālus ekspluatācijas apstākļus. Ventilatora ātrums ir tāds, ka darbības diapazonā no 10 līdz 50 km/h gaisa lineārais ātrums ventilatora izejas atverē ir ± 5 km/h robežās no attiecīgā ruļļa ātruma. Diapazonā virs 50 km/h gaisa lineārais gaisa ātrums ir ± 10 % robežās. Gaisa plūsmas ātrums var būt vienāds ar nulli, ja ruļļa ātrums ir mazāks par 10 km/h.

| 4.5.2.5.2. | Gaisa plūsmas ātrumu, kas minēts 4.5.2.5.1. punktā, nosaka kā vidējo lielumu no deviņiem mērījumu punktiem, kas atrodas centrā katram taisnstūrim, kurš sadala ventilatora izejas atveri deviņās daļās (sadalot ventilatora izejas atveri trīs vienādās daļās vertikāli un horizontāli). Vērtība katrā no deviņiem punktiem ir 10 procentu robežās no visu deviņu vērtību vidējās vērtības. |
| --- | --- |

4.5.2.5.2.

Gaisa plūsmas ātrumu, kas minēts 4.5.2.5.1. punktā, nosaka kā vidējo lielumu no deviņiem mērījumu punktiem, kas atrodas centrā katram taisnstūrim, kurš sadala ventilatora izejas atveri deviņās daļās (sadalot ventilatora izejas atveri trīs vienādās daļās vertikāli un horizontāli). Vērtība katrā no deviņiem punktiem ir 10 procentu robežās no visu deviņu vērtību vidējās vērtības.

| 4.5.2.5.3. | Ventilatora izejas atveres šķērsgriezuma laukums ir vismaz 0,4 m2, un ventilatora izejas atveres apakšējā mala atrodas 5–20 cm virs zemes. Ventilatora izejas atvere atrodas perpendikulāri pret transportlīdzekļa garenvirziena asi, 30–45 cm priekšā priekšējam ritenim. Ierīce, ko lieto gaisa lineārā ātruma mērīšanai, atrodas 0–20 cm attālumā no ventilatora izejas atveres. |
| --- | --- |

4.5.2.5.3.

Ventilatora izejas atveres šķērsgriezuma laukums ir vismaz 0,4 m2, un ventilatora izejas atveres apakšējā mala atrodas 5–20 cm virs zemes. Ventilatora izejas atvere atrodas perpendikulāri pret transportlīdzekļa garenvirziena asi, 30–45 cm priekšā priekšējam ritenim. Ierīce, ko lieto gaisa lineārā ātruma mērīšanai, atrodas 0–20 cm attālumā no ventilatora izejas atveres.

4.5.2.6.   Detalizētas prasības attiecībā uz testa stenda specifikācijām ir uzskaitītas 3. papildinājumā.

4.5.3.   Izplūdes gāzu mērīšanas sistēma

4.5.3.1.   Gāzu savākšanas ierīce ir slēgta tipa ierīce, kas var savākt visas izplūdes gāzes pie transportlīdzekļa izplūdes atverēm, ar nosacījumu, ka tā atbilst pretspiediena rādītājam ±125 mm H2O. Var izmantot vaļēju sistēmu, ja tiek nodrošināts, ka tiek savāktas visas izplūdes gāzes. Gāzu savākšana notiek tā, ka neveidojas kondensāts, kas varētu ievērojami mainīt izplūdes gāzu raksturlielumus testa temperatūrā. Gāzu savākšanas ierīces piemērs ir parādīts 1.2. attēlā.

1.2.   attēls

Gāzu paraugu ņemšanas un to tilpuma mērīšanas iekārta

Image

4.5.3.2.   Starp ierīci un izplūdes gāzu paraugu ņemšanas sistēmu novieto savienotājcauruli. Šī caurule un ierīce ir izgatavotas no nerūsējošā tērauda vai no kāda cita materiāla, kas neietekmē savākto gāzu sastāvu un iztur šo gāzu temperatūru.

4.5.3.3.   Visā testa laikā darbojas siltummainis, kas spēj ierobežot atšķaidīto gāzu temperatūras svārstības sūkņa ieplūdes vietā līdz ± 5 K. Šis siltummainis ir aprīkots ar iepriekšējas sasildīšanas sistēmu, kas pirms testa sākšanas spēj uzsildīt siltummaini līdz tā darba temperatūrai (ar pielaidi ± 5 K).

4.5.3.4.   Izmanto pozitīva darba tilpuma sūkni, lai iesūktu atšķaidīto izplūdes maisījumu. Minētais sūknis ir aprīkots ar motoru, kam ir vairāki stingri kontrolēti vienmērīgi ātrumi. Sūkņa jauda ir pietiekami liela, lai nodrošinātu izplūdes gāzu iesūkšanu. Var izmantot arī ierīci ar kritiskās plūsmas Venturi cauruli (CFV).

4.5.3.5.   Lai nepārtraukti reģistrētu sūknī ieplūstošā atšķaidītā izplūdes maisījuma temperatūru, izmanto attiecīgu ierīci (T).

4.5.3.6.   Izmanto divus mērinstrumentus — vienu, lai nodrošinātu sūknī ieplūstošā atšķaidītā izplūdes maisījuma retinājuma spiedienu attiecībā pret atmosfēras spiedienu, un otrai, lai izmērītu pozitīvā darba tilpuma sūkņa dinamiskā spiediena izmaiņas.

4.5.3.7.   Lai savāktu paraugus no atšķaidītā gaisa plūsmas caur sūkni, filtru un plūsmas mērītāju ar nemainīgu plūsmas ātrumu visa testa laikā, izmanto zondi, ko izvieto blakus gāzes savākšanas ierīcei, bet ārpus tās.

4.5.3.8.   Lai savāktu paraugus no atšķaidītā izplūdes maisījuma caur sūkni, filtru un plūsmas mērītāju ar nemainīgu plūsmas ātrumu visā testa laikā, izmanto paraugu ņemšanas zondi, kas vērsta pret atšķaidītā izplūdes maisījuma plūsmu. Minimālais parauga plūsmas ātrums paraugu ņemšanas ierīcē, kas attēlota 1.2. attēlā un minēta 4.5.3.7. punktā, ir vismaz 150 litri stundā.

4.5.3.9.   Lai visa testa laikā novirzītu paraugus vai nu uz to attiecīgajiem maisiem, vai uz āru, paraugu ņemšanas sistēmā, kas aprakstīta 4.5.3.7. un 4.5.3.8. punktā, izmanto trīsvirzienu vārstus.

4.5.3.10.   Gāzu necaurlaidīgi savākšanas maisi

4.5.3.10.1.   Maisiem, kas paredzēti atšķaidīšanas gaisam un atšķaidītajam izplūdes maisījumam, ir pietiekama ietilpība, lai nekavētu normālu parauga plūsmu un nemainītu attiecīgo piesārņotāju raksturlielumus.

4.5.3.10.2.   Maisiem ir automātiskas pašbloķējošas ierīces, un tos vienkārši un cieši piestiprina vai nu pie paraugu ņemšanas sistēmas, vai analizēšanas sistēmas testa beigās.

4.5.3.11.   Lai skaitītu pozitīvā darba tilpuma sūkņa motora apgriezienus visa testa laikā, izmanto apgriezienu skaitītāju.

2. piezīme. Jāpievērš uzmanība savienošanas metodei un savienojošo detaļu materiālam vai konfigurācijai, jo katra paraugu ņemšanas sistēmas detaļa (piem., adapteris un savienotājs) var ļoti sakarst. Ja mērījumu nevar normāli veikt, jo karstums radījis bojājumu paraugu ņemšanas sistēmā, var izmantot dzesēšanas palīgierīci, kamēr vien netiek ietekmētas izplūdes gāzes.

3. piezīme. Ja izmanto vaļēja tipa ierīces, pastāv risks, ka gāzes tiks savāktas nepilnīgi un notiks gāzu izplūde testa telpā. Visā paraugu ņemšanas laikā nedrīkst būt noplūžu.

4. piezīme. Ja izmanto pastāvīga tilpuma paraugu ņemšanas ierīci (CVS) visā testa ciklā, kas ietver gan mazu, gan lielu ātrumu (t. i., 1., 2. un 3. daļas cikli), īpaša uzmanība jāpievērš lielākam ūdens kondensācijas riskam liela ātruma diapazonā.

4.5.3.12.   Cieto daļiņu emisiju masas mērīšanas iekārtas

4.5.3.12.1.   Specifikācija

4.5.3.12.1.1.   Sistēmas pārskats

4.5.3.12.1.1.1.   Cieto daļiņu paraugu ņemšanas ierīce sastāv no paraugu ņemšanas zondes atšķaidīšanas tunelī, daļiņu pārvades caurules, filtra turētāja, parciālās plūsmas sūkņa, plūsmas ātruma regulatoriem un mērīšanas ierīcēm.

4.5.3.12.1.1.2.   Ieteicams, lai pirms filtra turētāja atrastos daļiņu izmēra iepriekšējs separators (piem., ciklons vai impulsu devējs). Tomēr ir pieņemama arī paraugu ņemšanas zonde, ko izmanto kā izmēra separatoru, kā parādīts 1.6. attēlā.

4.5.3.12.1.2.   Vispārīgas prasības

4.5.3.12.1.2.1.   Paraugu ņemšanas zonde cieto daļiņu testa gāzes plūsmā atšķaidīšanas telpā ir iekārtota tā, ka gāzes plūsmas reprezentatīvu paraugu var paņemt no viendabīgā gaisa/izplūdes gāzu maisījuma.

4.5.3.12.1.2.2.   Cieto daļiņu parauga plūsmas ātrums ir proporcionāls kopējai atšķaidīto izplūdes gāzu plūsmai atšķaidīšanas tunelī ±5 % pielaides robežās no cieto daļiņu parauga plūsmas ātruma.

4.5.3.12.1.2.3.   Paņemto atšķaidīto izplūdes gāzi saglabā temperatūrā, kas zemāka par 325,2 K (52 °C), 20 cm attālumā pirms vai aiz cieto daļiņu filtra virsmas, izņemot reģenerācijas testā, kur temperatūra ir zem 465,2 K (192 °C).

4.5.3.12.1.2.4.   Cieto daļiņu paraugu savāc vienā filtrā, kas atrodas turētājā atšķaidītās izplūdes gāzes plūsmā.

4.5.3.12.1.2.5.   Visas atšķaidīšanas sistēmas un paraugu ņemšanas sistēmas detaļas, sākot no izplūdes gāzu caurules līdz filtra turētājam, kas ir saskarē ar neapstrādātu vai atšķaidītu izplūdes gāzi, ir konstruētas tā, lai tiktu samazināta daļiņu nogulsnēšanās vai izmaiņas. Visas detaļas ir izgatavotas no elektrību vadošiem materiāliem, kas nereaģē ar izplūdes gāzu sastāvdaļām, un tās ir elektriski iezemētas, lai novērstu elektrostatiskos efektus.

4.5.3.12.1.2.6.   Ja nav iespējams kompensēt izmaiņas plūsmas ātrumā, ir jābūt siltummainim un temperatūras kontroles ierīcei, kā noteikts 4. papildinājumā, lai nodrošinātu to, ka plūsmas ātrums sistēmā ir nemainīgs un paraugu ņemšanas apjoms attiecīgi proporcionāls.

4.5.3.12.1.3.   Īpašas prasības

4.5.3.12.1.3.1.   Cieto daļiņu (PM) paraugu ņemšanas zonde

4.5.3.12.1.3.1.1.   Paraugu ņemšanas zonde atbilst daļiņu izmēra separēšanas prasībām, kas aprakstītas 4.5.3.12.1.3.1.4. punktā. Ieteicams, lai šī atbilstība tiktu panākta ar atvērtu zondi ar asām malām, kuru ievieto, vēršot tieši pret plūsmas virzienu, kā arī ar iepriekšēju separatoru (ciklonu, impulsu devēju utt.). Var izmantot arī piemērotu paraugu ņemšanas zondi, piemēram, kā parādīts 1.1. attēlā, ja tā atbilst iepriekšējas separēšanas prasībām, kā aprakstīts 4.5.3.12.1.3.1.4. punktā.

4.5.3.12.1.3.1.2.   Paraugu ņemšanas zondi uzstāda tuneļa centra līnijas tuvumā 10 līdz 20 tuneļa diametrus uz priekšu no izplūdes gāzu ieplūdes vietas tunelī, un tās iekšējam diametram jābūt vismaz 12 mm.

Ja no vienas zondes vienlaicīgi ņem vairāk nekā vienu paraugu, plūsmu no šīs zondes sadala identiskās apakšplūsmās, lai izvairītos no artefaktu paņemšanas.

Ja izmanto vairākas zondes, katra no tām ir atvērta, ar asām malām un novietota, vēršot tieši pret plūsmu. Zondes izvieto vienādā attālumā ap atšķaidīšanas tuneļa centrālo garenvirziena asi vismaz 5 cm citu no citas.

4.5.3.12.1.3.1.3.   Attālums no paraugu ņemšanas uzgaļa līdz filtram ir vismaz pieci zondes diametri, taču nepārsniedz 1 020 mm.

4.5.3.12.1.3.1.4.   Iepriekšējs separators (piem., ciklons, impulsu devējs utt.) atrodas pirms filtra turētāja mezgla. Iepriekšēja separatora 50 procentu pārvarošo daļiņu diametrs ir no 2,5 μm līdz 10 μm pie tilpuma plūsmas ātruma, kas izvēlēts cieto daļiņu emisijas masas paraugu ņemšanai. Iepriekšējais separators ļauj vismaz 99 procentiem no tajā nonākušo 1 μm daļiņu masas koncentrācijas šķērsot tā izeju ar tilpuma plūsmas ātrumu, kas izvēlēts cieto daļiņu emisijas masas paraugu ņemšanai. Tomēr ir pieņemams arī, ka tā vietā paraugu ņemšanas zondi izmanto kā atsevišķa iepriekšēja separatora aizstājēju, kā parādīts 1.6. attēlā.

4.5.3.12.1.3.2.   Paraugu sūknis un plūsmas mērītājs

4.5.3.12.1.3.2.1.   Parauga gāzes plūsmas mērītājs sastāv no sūkņiem, gāzes plūsmas regulatoriem un plūsmas mērierīcēm.

4.5.3.12.1.3.2.2.   Gāzes plūsmas temperatūra plūsmas mērītājā nesvārstās par vairāk nekā ± 3 K, izņemot reģenerācijas testos transportlīdzekļiem ar periodiskas reģenerācijas attīrīšanas ierīcēm. Turklāt parauga masas plūsmas ātrumam jābūt proporcionālam kopējai atšķaidītās izplūdes gāzes plūsmai ± 5 % pielaides robežās no cieto daļiņu parauga masas plūsmas ātruma. Ja plūsmas apjoms mainās pārmērīgas filtra slodzes dēļ, testu pārtrauc. Testu atkārtojot, plūsmas ātrumu samazina.

4.5.3.12.1.3.3.   Filtrs un tā turētājs

4.5.3.12.1.3.3.1.   Pēc filtra plūsmas virzienā ievieto vārstu. Šis vārsts darbojas pietiekami ātri, lai testa sākumā un beigās tas atvērtos un aizvērtos vienas sekundes laikā.

4.5.3.12.1.3.3.2.   Ieteicams, lai 47 mm diametra filtrā savāktā masa (Pe) būtu ≥ 20 μg un lai filtra slodze būtu maksimāla, ievērojot 4.5.3.12.1.2.3. un 4.5.3.12.1.3.3. punkta prasības.

4.5.3.12.1.3.3.3.   Katram konkrētam testam ātrumam pirms gāzu filtra iestata vienu vērtību diapazonā no 20 līdz 80 cm/s, ja vien atšķaidīšanas sistēma nedarbojas ar parauga plūsmu, kas ir proporcionāla CVS plūsmas ātrumam.

4.5.3.12.1.3.3.4.   Vajadzīgi ar fluorogļūdeņradi pārklāti stiklšķiedras filtri vai fluorogļūdeņraža membrānfiltri. Visu veidu filtriem ir 0,3 μm DOP (dioktilftalāta) vai PAO (polialfaolefīna) CS 68649-12-7 savākšanas efektivitāte vai CS 68037-01-4 savākšanas efektivitāte vismaz 99 procenti pie gāzes plūsmas ātruma pirms filtra 5,33 cm/s.

4.5.3.12.1.3.3.5.   Filtra turētāja mezgla konstrukcija ir tāda, kas nodrošina vienmērīgu plūsmas sadalījumu filtra laukumā. Filtra filtrējošās daļas laukums ir vismaz 1 075 mm2.

4.5.3.12.1.3.4.   Filtra svēršanas kamera un svari

4.5.3.12.1.3.4.1.   Filtra svēršanai izmatojamo mikrogramu svaru precizitāte (standartnovirze) ir 2 μg, un izšķirtspēja ir 1 μg vai labāka.

Ieteicams šos svarus pārbaudīt pirms katras svēršanas posma, nosverot vienu 50 mg references svara vienību. Šo svara vienību nosver trīs reizes, un reģistrē vidējo iegūto rezultātu. Svēršanas posma rezultātus un svarus uzskata par derīgiem, ja svēršanas vidējais iegūtais rezultāts ir ± 5 μg robežās no iepriekšējā svēršanas posma rezultāta.

Svēršanas kamera (vai telpa) visu filtru sagatavošanas un svēršanas darbību laikā atbilst šādām prasībām:

| — | tiek uzturēta 295,2 ± 3 K (22 ± 3 °C) temperatūra; |
| --- | --- |

—

tiek uzturēta 295,2 ± 3 K (22 ± 3 °C) temperatūra;

| — | tiek uzturēts relatīvais mitrums 45 ± 8 procenti; |
| --- | --- |

—

tiek uzturēts relatīvais mitrums 45 ± 8 procenti;

| — | tiek uzturēts rasas punkts 282,7 ± 3 K (9,5 ± 3 °C). |
| --- | --- |

—

tiek uzturēts rasas punkts 282,7 ± 3 K (9,5 ± 3 °C).

Temperatūras un mitruma rādītājus ieteicams reģistrēt vienlaikus ar parauga un references filtra svaru.

4.5.3.12.1.3.4.2.   Cēlējspēka korekcija

Visas filtra masas koriģē, ņemot vērā tā cēlējspēku gaisā.

Cēlējspēka korekcija ir atkarīga no parauga filtra blīvuma, gaisa blīvuma un svaru kalibrēšanai izmantotās kalibrēšanas svara vienības blīvuma. Gaisa blīvums ir atkarīgs no spiediena, temperatūras un mitruma.

Ieteicams kontrolēt, lai svēršanas vides temperatūra un rasas punkts būtu attiecīgi 295,2 ± 1 K (22 ± 1 °C) un 282,7 ± 1 K (9,5 ± 1 °C). Tomēr 4.5.3.12.1.3.4.1. punktā norādīto minimālo prasību izpilde arī nozīmē, ka korekcija attiecībā uz cēlējspēku ir pieņemama. Korekciju attiecībā uz cēlējspēku piemēro šādi.

2.1. vienādojums

Formula

kur

| m
  corr | = | PM masa, kas koriģēta attiecībā uz cēlējspēku; |
| --- | --- | --- |
| m
  uncorr | = | PM masa, kas nav koriģēta attiecībā uz cēlējspēku; |
| ρ
  air | = | gaisa blīvums svēršanas vidē; |
| ρ
  weight | = | svaru kalibrēšanai izmantotās svara vienības blīvums; |
| ρ
  media | = | PM paraugu ņemšanas līdzekļa (filtra) blīvums, kad filtrs ir ar teflonu klāta stiklšķiedra (piem., TX40): ρ
  media
  = 2,300 kg/m3; |

m
  corr

=

PM masa, kas koriģēta attiecībā uz cēlējspēku;

m
  uncorr

=

PM masa, kas nav koriģēta attiecībā uz cēlējspēku;

ρ
  air

=

gaisa blīvums svēršanas vidē;

ρ
  weight

=

svaru kalibrēšanai izmantotās svara vienības blīvums;

ρ
  media

=

PM paraugu ņemšanas līdzekļa (filtra) blīvums, kad filtrs ir ar teflonu klāta stiklšķiedra (piem., TX40): ρ
  media
  = 2,300 kg/m3;

ρ
  air
  var aprēķināt šādi:

2.2. vienādojums

Formula

kur:

| P
  abs | = | absolūtais spiediens svēršanas vidē; |
| --- | --- | --- |
| M
  mix | = | gaisa molmasa svēršanas vidē (28,836 gmol–1); |
| R | = | gāzes konstante (8,314 Jmol–1K–1); |
| T
  amb | = | svēršanas vides absolūtā temperatūra. |

P
  abs

=

absolūtais spiediens svēršanas vidē;

M
  mix

=

gaisa molmasa svēršanas vidē (28,836 gmol–1);

R

=

gāzes konstante (8,314 Jmol–1K–1);

T
  amb

=

svēršanas vides absolūtā temperatūra.

Kameras (vai telpas) vide ir brīva no apkārtnes piesārņojumiem (piem., putekļiem), kas var nosēsties uz cieto daļiņu filtriem to stabilizēšanās laikā.

Ir pieļaujamas nelielas atkāpes no svēršanas telpas temperatūras un mitruma specifikācijām, ja to kopējais ilgums vienā filtra sagatavošanas periodā nepārsniedz 30 minūtes. Svēršanas telpa atbilst vajadzīgajai specifikācijai pirms personāla ieiešanas svēršanas telpā. Svēršanas laikā nav pieļaujamas atkāpes no norādītajiem apstākļiem.

4.5.3.12.1.3.4.3.   Izslēdz statiskās elektrības ietekmi. To var panākt ar svaru sazemēšanu, pirms svēršanas novietojot tos uz antistatiska paklāja un neitralizējot cieto daļiņu filtrus ar polonija neitralizatoru vai citu ierīci, ar kuru var iegūt līdzīgu rezultātu. Statiskās elektrības ietekmi var izslēgt arī, to izlādējot.

4.5.3.12.1.3.4.4.   Testa filtru izņem no kameras ne ātrāk kā stundu pirms testa uzsākšanas.

4.5.3.12.1.4.   Ieteicamās sistēmas apraksts

Ieteicamās cieto daļiņu paraugu ņemšanas sistēmas shematisks zīmējums ir dots 1.3. attēlā. Tā kā dažādas konfigurācijas var dot līdzvērtīgus rezultātus, precīza atbilstība šim attēlam nav vajadzīga. Lai nodrošinātu papildu informāciju un koordinētu sastāvdaļu sistēmu darbību, var izmantot papildu sastāvdaļas, tādas kā instrumenti, ventiļi, solenoīdi, sūkņi un pārslēgi. Var atteikties no dažām sastāvdaļām, kas nav vajadzīgas citas sistēmas konfigurācijas precizitātes uzturēšanai, ja atteikšanās pamatojas uz labas inženierijas apsvērumiem.

1.3.   attēls

Cieto daļiņu paraugu ņemšanas sistēma

Image

Atšķaidītas izplūdes gāzes paraugu ņem no pilnas plūsmas atšķaidīšanas tuneļa (DT) ar cieto daļiņu parauga ņemšanas zondi (PSP) un cieto daļiņu pārvades cauruli (PTT), izmantojot sūkni (P). Paraugu laiž caur daļiņu izmēram atbilstošu iepriekšēju separatoru (PCF) un filtru turētājiem (FH), kuros atrodas cieto daļiņu paraugu ņemšanas filtri. Plūsmas ātrumu paraugu ņemšanai nosaka plūsmas kontrolierīce (FC).

4.5.4.   Braukšanas režīma grafiks

4.5.4.1.   Testa cikli

I tipa testa cikli (transportlīdzekļa ātruma shēma) sastāv no ne vairāk kā trim daļām, kas noteiktas 6. papildinājumā. Atkarībā no transportlīdzekļa (apakš)kategorijas jāizpilda šādas testa cikla daļas.

1.5.   tabula

Piemērojamais I tipa testa cikls transportlīdzekļiem, kas atbilst Euro 4

| Transportlīdzekļa kategorija | Transportlīdzekļa kategorijas nosaukums | Testa cikls Euro 4 |
| --- | --- | --- |
| L1e-A | Pašgājējs divritenis | ECE R47 |
| L1e-B | Divu riteņu mopēds |
| L2e | Trīs riteņu mopēds |
| L6e-A | Vieglais ceļu kvadricikls |
| L6e-B | Vieglais kvadrimobilis |
| L3e | Divu riteņu motocikls ar blakusvāģi vai bez tā | WMTC, 2. posms |
| L4e |
| L5e-A | Tricikls |
| L7e-A | Smagais ceļu kvadricikls |
| L5e-B | Komercijas tricikls | ECE R40 |
| L7e-B | Smagais visurgājējkvadricikls |
| L7e-C | Smagais kvadrimobilis |

Transportlīdzekļa kategorija

Transportlīdzekļa kategorijas nosaukums

Testa cikls Euro 4

L1e-A

Pašgājējs divritenis

ECE R47

L1e-B

Divu riteņu mopēds

L2e

Trīs riteņu mopēds

L6e-A

Vieglais ceļu kvadricikls

L6e-B

Vieglais kvadrimobilis

L3e

Divu riteņu motocikls ar blakusvāģi vai bez tā

WMTC, 2. posms

L4e

L5e-A

Tricikls

L7e-A

Smagais ceļu kvadricikls

L5e-B

Komercijas tricikls

ECE R40

L7e-B

Smagais visurgājējkvadricikls

L7e-C

Smagais kvadrimobilis

1.6.   tabula

Piemērojamais I tipa testa cikls transportlīdzekļiem, kas atbilst Euro 5

| Transportlīdzekļa kategorija | Transportlīdzekļa kategorijas nosaukums | Testa cikls Euro 5 |
| --- | --- | --- |
| L1e-A | Pašgājējs divritenis | Pārskatītais WMTC |
| L1e-B | Divu riteņu mopēds |
| L2e | Trīs riteņu mopēds |
| L6e-A | Vieglais ceļu kvadricikls |
| L6e-B | Vieglais kvadrimobilis |
| L3e | Divu riteņu motocikls ar blakusvāģi vai bez tā |
| L4e |
| L5e-A | Tricikls |
| L7e-A | Smagais ceļu kvadricikls |
| L5e-B | Komercijas tricikls |
| L7e-B | Smagais visurgājējkvadricikls |
| L7e-C | Smagais kvadrimobilis |

Transportlīdzekļa kategorija

Transportlīdzekļa kategorijas nosaukums

Testa cikls Euro 5

L1e-A

Pašgājējs divritenis

Pārskatītais WMTC

L1e-B

Divu riteņu mopēds

L2e

Trīs riteņu mopēds

L6e-A

Vieglais ceļu kvadricikls

L6e-B

Vieglais kvadrimobilis

L3e

Divu riteņu motocikls ar blakusvāģi vai bez tā

L4e

L5e-A

Tricikls

L7e-A

Smagais ceļu kvadricikls

L5e-B

Komercijas tricikls

L7e-B

Smagais visurgājējkvadricikls

L7e-C

Smagais kvadrimobilis

4.5.4.2.   Transportlīdzekļa ātruma pielaides

4.5.4.2.1.   Transportlīdzekļa ātruma pielaidi jebkurā brīdī tresta ciklos, kas paredzēti 4.5.4.1. punktā, nosaka augšējās un apakšējās robežas. Augšējā robeža ir par 3,2 km/h augstāka par augstāko punktu līknē dotā laika vienas sekundes ietvaros. Apakšējā robeža ir par 3,2 km/h zemāka par zemāko punktu līknē dotā laika vienas sekundes ietvaros. Transportlīdzekļa ātruma atšķirības, kas lielākas par pielaidēm (kas var rasties, mainot pārnesumus), ir pieņemamas ar nosacījumu, ka tās nenotiek ilgāk par divām sekundēm katrā gadījumā. Transportlīdzekļa ātrums, kas ir zemāks par noteikto, ir pieļaujams ar nosacījumu, ka šādā gadījumā transportlīdzeklis darbojas ar maksimālo pieejamo jaudu. 1.4. attēlā ir parādīts pieņemamo transportlīdzekļa ātruma pielaižu diapazons tipiskiem punktiem.

1.4.   attēls

Vadītāja līkne, pieļaujamais diapazons

Image

Image

4.5.4.2.2.   Ja transportlīdzekļa paātrināšanās spēja nav pietiekama, lai izpildītu paātrinājuma posmus, vai ja transportlīdzekļa maksimālais projektētais ātrums ir zemāks nekā nepieciešamais kruīza ātrums noteiktajās pielaižu robežās, transportlīdzekli darbina ar pilnībā atvērtu droseļvārstu, līdz tiek sasniegts iestatītais ātrums, vai ar maksimālo sasniedzamo projektēto ātrumu ar pilnībā atvērtu droseļvārstu laikā, kad iestatītais ātrums pārsniedz maksimālo projektēto ātrumu. Abos gadījumos 4.5.4.2.1. punkts nav piemērojams. Testa ciklu turpina kā parasti, kad iestatītais ātrums atkal ir mazāks par transportlīdzekļa maksimālo projektēto ātrumu.

4.5.4.2.3.   Ja palēninājuma periods ir īsāks par attiecīgajam posmam noteikto, iestatīto ātrumu atjauno ar transportlīdzekļa konstanta ātruma vai tukšgaitas periodu, kas saplūst ar nākamo konstanto ātrumu vai darbībošanos tukšgaitā. Tādos gadījumos 4.5.4.2.1. punkts nav piemērojams.

4.5.4.2.4.   Papildus šiem izņēmumiem ruļļa ātruma novirzes no iestatītā ciklu ātruma atbilst 4.5.4.2.1. punktā noteiktajām prasībām. Ja tā nav, rezultātus neizmanto turpmākai analīzei, un tests jāatkārto.

4.5.5.   Pārnesumu pārslēgšanas norādījumi WMTC, kā paredzēts 6. papildinājumā.

4.5.5.1.   Testa transportlīdzekļi ar automātisko transmisiju

4.5.5.1.1.   Transportlīdzekļus, kas aprīkoti ar sadales kārbām, vairākiem ķēdes ratiem u. tml., testē konfigurācijā, ko izgatavotājs iesaka izmantot braukšanai pa ceļiem vai maģistrālēm.

4.5.5.1.2.   Visus testus veic, automātisko transmisiju ieslēdzot braukšanas (“Drive”) režīmā (visaugstākajā pārnesumā). Pēc izgatavotāja pieprasījuma automātiskās sajūga–hidrotransformatora transmisijas var pārslēgt kā manuālas transmisijas.

4.5.5.1.3.   Tukšgaitas režīmu iegūst, automātisko transmisiju ieslēdzot braukšanas (“Drive”) režīmā un nobremzējot riteņus.

4.5.5.1.4.   Automātiskās transmisijas pārslēdzas automātiski parastajā pārnesumu secībā. Hidrotransformatora sajūgs, ja tāds ir, darbojas tāpat kā reālos apstākļos.

4.5.5.1.5.   Palēninājuma režīmā brauc ar ieslēgtu pārnesumu, pēc vajadzības izmantojot bremzes vai droseļvārstu, lai uzturētu vēlamo ātrumu.

4.5.5.2.   Testa transportlīdzekļi ar manuālo transmisiju

4.5.5.2.1   Obligātās prasības

4.5.5.2.1.1.   1. posms. Pārslēgšanas ātrumu aprēķināšana

Ātrumus, kādos notiek pārslēgšana uz augstāku pārnesumu (v1→2 un vi→i+1), izteiktus km/h, aprēķina, izmantojot šādas formulas:

2.3. vienādojums

Formula

2.4. vienādojums

Formula, i = 2 līdz (ng - 1),

kur:

| | “i” ir pārnesuma numurs (≥ 2); |
| --- | --- |

“i” ir pārnesuma numurs (≥ 2);

| | “ng” ir kopējais pārnesumu skaits kustībai uz priekšu; |
| --- | --- |

“ng” ir kopējais pārnesumu skaits kustībai uz priekšu;

| | “Pn” ir nominālā jauda, kW; |
| --- | --- |

“Pn” ir nominālā jauda, kW;

| | “mk” ir standartmasa, kg; |
| --- | --- |

“mk” ir standartmasa, kg;

| | “n
  idle
  ” tukšgaitas ātrums, min–1; |
| --- | --- |

“n
  idle
  ” tukšgaitas ātrums, min–1;

| | “s” nominālais motora apgriezienu skaits, min–1; |
| --- | --- |

“s” nominālais motora apgriezienu skaits, min–1;

| | “ndvi” ir attiecība starp motora apgriezienu skaitu min–1 un transportlīdzekļa ātrumu km/h pārnesumā “i”. |
| --- | --- |

“ndvi” ir attiecība starp motora apgriezienu skaitu min–1 un transportlīdzekļa ātrumu km/h pārnesumā “i”.

4.5.5.2.1.2.   Ātrumus, kādos kruīza vai palēninājuma posmos no 4. līdz ng pārnesumam notiek pārslēgšanās uz zemāku pārnesumu (vi→i–1), izteiktus km/h, aprēķina, izmantojot šādu formulu:

2.5. vienādojums

Formula, i = 4 līdz ng

kur

| | “i” ir pārnesuma numurs (≥ 4); |
| --- | --- |

“i” ir pārnesuma numurs (≥ 4);

| | “ng” ir kopējais pārnesumu skaits kustībai uz priekšu; |
| --- | --- |

“ng” ir kopējais pārnesumu skaits kustībai uz priekšu;

| | “Pn” ir nominālā jauda, kW; |
| --- | --- |

“Pn” ir nominālā jauda, kW;

| | “mk” ir standartma, kg; |
| --- | --- |

“mk” ir standartma, kg;

| | “n
  idle
  ” tukšgaitas ātrums min–1; |
| --- | --- |

“n
  idle
  ” tukšgaitas ātrums min–1;

| | “s” nominālais motora apgriezienu skaits, min–1; |
| --- | --- |

“s” nominālais motora apgriezienu skaits, min–1;

| | “ndvi–2” ir attiecība starp motora apgriezienu skaitu min–1 un transportlīdzekļa ātrumu km/h pārnesumā “i–2”. |
| --- | --- |

“ndvi–2” ir attiecība starp motora apgriezienu skaitu min–1 un transportlīdzekļa ātrumu km/h pārnesumā “i–2”.

Ātrumu pārslēgšanai no 3. pārnesuma 2. pārnesumā (v3→2) aprēķina, izmantojot šādu vienādojumu:

2.6. vienādojums

Formula

kur:

| | “Pn” ir nominālā jauda, kW; |
| --- | --- |

“Pn” ir nominālā jauda, kW;

| | “mk” ir standartmasa, kg; |
| --- | --- |

“mk” ir standartmasa, kg;

| | “n
  idle
  ” tukšgaitas ātrums, min–1; |
| --- | --- |

“n
  idle
  ” tukšgaitas ātrums, min–1;

| | “s” nominālais motora apgriezienu skaits, min-1; |
| --- | --- |

“s” nominālais motora apgriezienu skaits, min-1;

| | “ndv1” ir attiecība starp motora apgriezienu skaitu min–1 un transportlīdzekļa ātrumu km/h 1. pārnesumā. |
| --- | --- |

“ndv1” ir attiecība starp motora apgriezienu skaitu min–1 un transportlīdzekļa ātrumu km/h 1. pārnesumā.

Ātrumu pārslēgšanai no 2. pārnesuma 1. pārnesumā (v2→1) aprēķina, izmantojot šādu vienādojumu:

2.7. vienādojums

Formula

kur:

“ndv2” ir attiecība starp motora apgriezienu skaitu min-1 un transportlīdzekļa ātrumu km/h 2. pārnesumā.

Tā kā kruīza posmus nosaka pēc posmu indikatora, var rasties nelieli ātruma palielinājumi, kas var būt pietiekami, lai pārslēgtu augstāku pārnesumu. Ātrumus, kādos notiek pārslēgšana uz augstāku pārnesumu (v1—2, v2—3 un vi—i+1), izteiktus km/h, kruīza posmos aprēķina, izmantojot šādus vienādojumus:

2.7. vienādojums

Formula

2.8. vienādojums

Formula

2.9. vienādojums

Formula, i = 3 to ng

4.5.5.2.1.3.   2. posms. Pārnesumu izvēle katram cikla paraugam

Lai izvairītos no atšķirīgām paātrinājuma, palēninājuma, kruīza un apstādināšanas posmu interpretācijām, atbilstošos rādītājus pieskaita transportlīdzekļa ātruma shēmai kā ciklu neatņemamas sastāvdaļas (sk. tabulas 6. papildinājumā).

Atbilstošo pārnesumu katram paraugam tad aprēķina atbilstoši transportlīdzekļa ātruma diapazoniem, kurus iegūst pārnesumu pārslēgšanas ātruma aprēķināšanas vienādojumos, kas noteikti 4.5.5.2.1.1. punktā, un posmu indikatoriem cikla daļām atbilstoši testa transportlīdzeklim šādi:

| | Pārnesumu izvēle apstādināšanas posmiem
  Apstādināšanas posma pēdējās piecās sekundēs pārnesumu sviru pārslēdz uz 1. pārnesumu, un izspiež sajūgu. Iepriekšējai apstādināšanas posma daļai pārnesumu sviru pārslēdz uz neitrālo pārnesumu vai izspiež sajūgu. |
| --- | --- |

Pārnesumu izvēle apstādināšanas posmiem

Apstādināšanas posma pēdējās piecās sekundēs pārnesumu sviru pārslēdz uz 1. pārnesumu, un izspiež sajūgu. Iepriekšējai apstādināšanas posma daļai pārnesumu sviru pārslēdz uz neitrālo pārnesumu vai izspiež sajūgu.

| | Pārnesumu izvēle paātrinājuma posmiem | 1. pārnesums, ja v ≤ v1→2 |
| --- | --- | --- |

Pārnesumu izvēle paātrinājuma posmiem

1. pārnesums, ja v ≤ v1→2

| | 2. pārnesums, ja v1→2 < v ≤ v2→3 |
| --- | --- |

2. pārnesums, ja v1→2 < v ≤ v2→3

| | 3. pārnesums, ja v2→3 < v ≤ v3→4 |
| --- | --- |

3. pārnesums, ja v2→3 < v ≤ v3→4

| | 4. pārnesums, ja v3→4 < v ≤ v4→5 |
| --- | --- |

4. pārnesums, ja v3→4 < v ≤ v4→5

| | 5. pārnesums, ja v4→5 < v ≤ v5→6 |
| --- | --- |

5. pārnesums, ja v4→5 < v ≤ v5→6

| | 6. pārnesums, ja v > v5→6 |
| --- | --- |

6. pārnesums, ja v > v5→6

| | Pārnesumu izvēle palēninājuma vai kruīza posmiem | 1. pārnesums, ja v < v2→1 |
| --- | --- | --- |

Pārnesumu izvēle palēninājuma vai kruīza posmiem

1. pārnesums, ja v < v2→1

| | 2. pārnesums, ja v < v3→2 |
| --- | --- |

2. pārnesums, ja v < v3→2

| | 3. pārnesums, ja v3→2 ≤ v < v4→3 |
| --- | --- |

3. pārnesums, ja v3→2 ≤ v < v4→3

| | 4. pārnesums, ja v4→3 ≤ v < v5→4 |
| --- | --- |

4. pārnesums, ja v4→3 ≤ v < v5→4

| | 5. pārnesums, ja v5→4 ≤ v < v6→5 |
| --- | --- |

5. pārnesums, ja v5→4 ≤ v < v6→5

| | 6. pārnesums, ja v ≥ v4→5 |
| --- | --- |

6. pārnesums, ja v ≥ v4→5

Sajūgu izspiež, ja:

| a) | transportlīdzekļa ātrums samazinās zem 10 km/h vai |
| --- | --- |

a)

transportlīdzekļa ātrums samazinās zem 10 km/h vai

| b) | motora apgriezienu skaits samazinās zem

  ; |
| --- | --- |

b)

Formula

| c) | pastāv motora noslāpšanas risks aukstās iedarbināšanas posmā. |
| --- | --- |

c)

pastāv motora noslāpšanas risks aukstās iedarbināšanas posmā.

4.5.5.2.3.   3. posms. Korekcijas atbilstoši papildu prasībām

4.5.5.2.3.1.   Pārnesumu izvēli modificē, ievērojot šādas prasības:

| a) | pārnesumu pārslēgšana nenotiek, pārejot no paātrinājuma posma uz palēninājuma posmu. Pārnesumu, kas izmantots paātrinājuma posma pēdējā sekundē, izmanto sekojošajam palēninājuma posmam, ja vien ātrums nesamazinās zem ātruma, pie kura jāieslēdz zemāks pārnesums; |
| --- | --- |

a)

pārnesumu pārslēgšana nenotiek, pārejot no paātrinājuma posma uz palēninājuma posmu. Pārnesumu, kas izmantots paātrinājuma posma pēdējā sekundē, izmanto sekojošajam palēninājuma posmam, ja vien ātrums nesamazinās zem ātruma, pie kura jāieslēdz zemāks pārnesums;

| b) | pārnesumu pārslēgšana uz augšu un leju notiek tikai pa vienam pārnesumam, izņemot pārslēgšanu no 2. pārnesuma neitrālajā stāvoklī, samazinot ātrumu līdz apstādināšanai; |
| --- | --- |

b)

pārnesumu pārslēgšana uz augšu un leju notiek tikai pa vienam pārnesumam, izņemot pārslēgšanu no 2. pārnesuma neitrālajā stāvoklī, samazinot ātrumu līdz apstādināšanai;

| c) | pārnesumu pārslēgšanu uz augstāku vai zemāku pārnesumu, kas ilgst līdz četrām sekundēm, aizstāj ar iepriekšējo pārnesumu, ja iepriekšējais un nākamais pārnesums ir vienādi, piemēram, 2 3 3 3 2 aizstāj ar 2 2 2 2 2, un 4 3 3 3 3 4 aizstāj ar 4 4 4 4 4 4. Secīgu apstākļu gadījumā izmanto to pārnesumu, kurš ilgst ilgāk, piemēram, 2 2 2 3 3 3 2 2 2 2 3 3 3 aizstāj ar 2 2 2 2 2 2 2 2 2 2 3 3 3. Ja pārnesumus izmanto vienādi ilgi, iepriekšēju pārnesumu sēriju aizstāj ar sekojošu pārnesumu sēriju, piemēram, 2 2 2 3 3 3 2 2 2 3 3 3 aizstāj ar 2 2 2 2 2 2 2 2 2 3 3 3; |
| --- | --- |

c)

pārnesumu pārslēgšanu uz augstāku vai zemāku pārnesumu, kas ilgst līdz četrām sekundēm, aizstāj ar iepriekšējo pārnesumu, ja iepriekšējais un nākamais pārnesums ir vienādi, piemēram, 2 3 3 3 2 aizstāj ar 2 2 2 2 2, un 4 3 3 3 3 4 aizstāj ar 4 4 4 4 4 4. Secīgu apstākļu gadījumā izmanto to pārnesumu, kurš ilgst ilgāk, piemēram, 2 2 2 3 3 3 2 2 2 2 3 3 3 aizstāj ar 2 2 2 2 2 2 2 2 2 2 3 3 3. Ja pārnesumus izmanto vienādi ilgi, iepriekšēju pārnesumu sēriju aizstāj ar sekojošu pārnesumu sēriju, piemēram, 2 2 2 3 3 3 2 2 2 3 3 3 aizstāj ar 2 2 2 2 2 2 2 2 2 3 3 3;

| d) | nepārslēdz uz zemāku pārnesumu paātrinājuma posmā. |
| --- | --- |

d)

nepārslēdz uz zemāku pārnesumu paātrinājuma posmā.

4.5.5.2.2.   Neobligātie noteikumi

Pārnesumu izvēli var mainīt, ievērojot turpmāk izklāstītos noteikumus.

Ir pieļaujams jebkurā cikla posmā izmantot pārnesumus, kas zemāki nekā tie, kurus paredz prasības, kas noteiktas 4.5.5.2.1. punktā. Ievēro izgatavotāju norādījumus par pārnesumu izmantošanu, ja to piemērošanas rezultātā izmantotie pārnesumi nav augstāki par tiem, kurus paredz 4.5.5.2.1. punktā noteiktās prasības.

4.5.5.2.3.   Neobligātie noteikumi

5. piezīme. Kā palīgmateriālu attiecībā uz pārnesumu izvēli var izmantot aprēķina programmu, kas atrodama ANO tīmekļa vietnē

http://live.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29grpe/wmtc.html

Paskaidrojumi par pieeju un pārnesumu pārslēgšanas stratēģiju un aprēķina piemērs ir doti 9. papildinājumā.

4.5.6.   Dinamometra iestatījumi

Sniedz pilnu šasijas dinamometra un instrumentu aprakstu saskaņā ar 6. papildinājumu. Mērījumus veic ar 4.5.7. punktā norādīto precizitāti. Ritošās daļas pretestības spēku šasijas dinamometra iestatījumiem var aprēķināt vai nu no ripināšanas mērījumiem, ko veic uz ceļa, vai no ritošās daļas pretestības tabulas, atsaucoties uz 5. vai 7. papildinājumu attiecībā uz transportlīdzekli, kas aprīkots ar vienu riteni uz dzenošās ass, un 8. papildinājumu attiecībā uz transportlīdzekli, kas aprīkots ar diviem vai vairāk riteņiem uz dzenošajām asīm.

4.5.6.1.   Šasijas dinamometra iestatījums, kas iegūts no ripināšanas mērījumiem uz ceļa

Lai izmantotu šo alternatīvu, ripināšanas mērījumus uz ceļa veic, kā norādīts 7. papildinājumā attiecībā uz transportlīdzekli, kas aprīkots ar vienu riteni uz dzenošās ass, un 8. papildinājumā attiecībā uz transportlīdzekli, kas aprīkots ar diviem vai vairāk riteņiem uz dzenošajām asīm.

4.5.6.1.1.   Aprīkojumam noteiktās prasības

Ātruma un laika mērīšanas aprīkojums atbilst 4.5.7. punktā noteiktajai precizitātei.

4.5.6.1.2.   Inerciālās masas iestatījums

4.5.6.1.2.1.   Ekvivalentā inerciālā masa mi šasijas dinamometram ir spararata ekvivalentā inerciālā masa mfi, kas visvairāk atbilst summai, kuru veido transportlīdzekļa masa braukšanas kārtībā un vadītāja masa (75 kg). Alternatīvi ekvivalento inerciālo masu mi var arī aprēķināt pēc 5. papildinājuma.

4.5.6.1.2.2.   Ja standartmasu mref
  nevar uzskatīt par vienādu ar spararata ekvivalento inerciālo masu mi, lai iegūtu mērķa ritošās daļas pretestības spēku F*, kas vienāds ar ritošās daļas pretestības spēku FE (kas jāiestata šasijas dinamometram), tad koriģēto ripināšanas laiku ΔTE var koriģēt saskaņā ar mērķa ripināšanas laika ΔT
  road
  kopējās masas koeficientu šādi:

2.10. vienādojums

Formula

2.11. vienādojums

Formula

2.12. vienādojums

Formula

2.13. vienādojums

Formula

ar Formula

kur:

mr1 var izmērīt vai aprēķināt kilogramos pēc vajadzības. Alternatīvi mr1 var novērtēt kā procentuālo daļu f no m.

4.5.6.2.   Ritošās daļas pretestības spēks, kas aprēķināts pēc ritošās daļas pretestības tabulas

4.5.6.2.1.   Šasijas dinamometru var iestatīt, izmantojot ritošās daļas pretestības tabulu tā vietā, lai izmantotu ritošās daļas pretestības spēku, kas iegūts ar ripināšanas metodi. Ar šo tabulas metodi šasijas dinamometru iestata, izmantojot masu braukšanas kārtībā, neņemot vērā konkrētā L kategorijas transportlīdzekļa raksturlielumus.

6. piezīme. Jāievēro īpaša piesardzība, šo metodi piemērojot L kategorijas transportlīdzekļiem ar ārkārtējiem raksturlielumiem.

4.5.6.2.2.   Spararata ekvivalentā inerciālā masa mfi atbilst ekvivalentajai inerciālajai masai mi, kas norādīta attiecīgi 5., 7. vai 8. papildinājumā. Šasijas dinamometru iestata pēc nedzīto riteņu rites pretestības (a) un aerodinamiskās pretestības koeficienta (b), kas norādīts 5. pielikumā vai noteikts saskaņā ar attiecīgi 7. vai 8. papildinājumā izklāstītajām procedūrām.

4.5.6.2.3.   Ritošās daļas pretestības spēku uz šasijas dinamometra FE nosaka, izmantojot šādu vienādojumu:

2.14. vienādojums

Formula

4.5.6.2.4.   Mērķa ritošās daļas pretestības spēks F* ir vienāds ar ritošās daļas pretestības spēku FT, kas iegūts no ritošās daļas pretestības tabulas, jo apkārtējās vides standartapstākļu datus nav nepieciešams koriģēt.

4.5.7.   Mērījumu precizitāte

Mērījumus veic, izmantojot aprīkojumu, kas atbilst 1.7. tabulā norādītajām precizitātes prasībām.

1.7.   tabula

Nepieciešamā mērījumu precizitāte

| Mērījumu pozīcijas | No izmērītās vērtības | Izšķirtspēja |
| --- | --- | --- |
| a) | ritošās daļas pretestības spēks F |

Mērījumu pozīcijas

No izmērītās vērtības

Izšķirtspēja

a)

ritošās daļas pretestības spēks F

+ 2 procenti

—

| b) | transportlīdzekļa ātrums (v1, v2) |
| --- | --- |

b)

transportlīdzekļa ātrums (v1, v2)

± 1 procenti

0,2 km/h

| c) | ripināšanas ātruma intervāls (

  ) |
| --- | --- |

c)

Formula

± 1 procenti

0,1 km/h

| d) | ripināšanas laiks (Δt) |
| --- | --- |

d)

ripināšanas laiks (Δt)

± 0,5 procenti

0,01 s

| e) | transportlīdzekļa kopējā masa (mk + mrid) |
| --- | --- |

e)

transportlīdzekļa kopējā masa (mk + mrid)

± 0,5 procenti

1,0 kg;

| f) | vēja ātrums |
| --- | --- |

f)

vēja ātrums

± 10 procenti

0,1 m/s;

| g) | vēja virziens |
| --- | --- |

g)

vēja virziens

—

5 grādi

| h) | temperatūras |
| --- | --- |

h)

temperatūras

±1 K

1 K;

| i) | barometriskais spiediens |
| --- | --- |

i)

barometriskais spiediens

—

0,2 kPa;

| j) | attālums |
| --- | --- |

j)

attālums

± 0,1 procents

1 m;

| k) | laiks |
| --- | --- |

k)

laiks

± 0,1 s

0,1 s

5.   Testa procedūras

5.1.   I tipa testa apraksts

Testa transportlīdzeklim atkarībā no tā kategorijas jāatbilst I tipa testa prasībām, kā precizēts šajā 5. sadaļā.

5.1.1.   I tipa tests (vidējās gāzveida piesārņotāju emisijas, CO2 emisiju un degvielas patēriņa pārbaudīšana raksturīgā braukšanas ciklā)

5.1.1.1.   Testu veic, izmantojot 5.2. punktā aprakstīto metodi. Gāzes savāc un analizē atbilstoši noteiktajām metodēm.

5.1.1.2.   Testu skaits

5.1.1.2.1.   Testu skaitu nosaka, kā aprakstīts 1.5. attēlā. Ar Ri1 līdz Ri3 apzīmē galīgos mērījumu rezultātus pirmajam (Nr. 1) līdz trešajam (Nr. 3) testam un gāzveida piesārņotājus, oglekļa dioksīda emisiju, degvielas/elektroenerģijas patēriņu vai braukšanas attalumu elektriskā režīmā, kā noteikts VII pielikumā. “Lx” ir robežvērtības no L1 līdz L5, kas definētas Regulas (ES) Nr. 168/2013 VI pielikuma A, B un C daļā.

5.1.1.2.2.   Katrā testā nosaka oglekļa monoksīda, ogļūdeņražu, slāpekļa oksīdu, oglekļa dioksīda un testa laikā patērētās degvielas masu. Daļiņu masu nosaka tikai tām (apakš)kategorijām, kas minētas Regulas (ES) Nr. 168/2013 VI pielikuma A un B daļā (sk. 8. un 9. paskaidrojumu minētās regulas VIII pielikuma beigās).

1.5.   attēls

Plūsmkarte, kas attēlo I tipa testu skaita noteikšanas procedūru

Image

5.2.   I tipa testi

5.2.1.   Pārskats

5.2.1.1.   I tipa tests sastāv no noteiktās secības, kādā notiek dinamometra sagatavošana, degvielas uzpilde, novietošana stāvēšanai un ekspluatācijas apstākļi.

5.2.1.2.   Tests ir paredzēts, lai noteiktu attiecīgi ogļūdeņraža, oglekļa monoksīda, slāpekļa oksīdu, oglekļa dioksīda, cieto daļiņu masas emisijas un degvielas/elektroenerģijas patēriņu, kā arī braukšanas attālumu elektriskā režīmā, imitējot ekspluatāciju reālā vidē. Tests sastāv no motora iedarbināšanām un L kategorijas transportlīdzekļa darbināšanas uz šasijas dinamometra noteiktā braukšanas ciklā. Nepārtraukti vāc proporcionālu daļu no atšķaidītajām izplūdes gāzu emisijām vēlākai analīzei, izmantojot pastāvīga tilpuma (mainīgas atšķaidīšanas) paraugu ņemšanas ierīci (CVS).

5.2.1.3.   Izņemot sastāvdaļu nepareizas darbības vai atteices gadījumus, visas emisiju kontroles sistēmas, kas uzstādītas vai iekļautas testētajā L kategorijas transportlīdzeklī, darbojas visu procedūru laikā.

5.2.1.4.   Attiecībā uz visiem emisiju komponentiem, par kuriem veic emisiju mērījumus, mēra arī fona koncentrāciju. Attiecībā uz izplūdes gāzu testēšanu šim nolūkam ir nepieciešama atšķaidīšanas gaisa paraugu ņemšana un analīze.

5.2.1.5.   Cieto daļiņu masas fona mērīšana

Atšķaidīšanas gaisa cieto daļiņu fona līmeni var noteikt, filtrētu atšķaidīšanas gaisu laižot caur cieto daļiņu filtru. To ņem no tā paša punkta kur cieto daļiņu paraugu, ja ir piemērojams cieto daļiņu masas mērījums saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 168/2013 VI pielikuma A daļu. Vienu mērījumu var veikt pirms vai pēc testa. Cieto daļiņu masas mērījumus var koriģēt, atskaitot fona devumu no atšķaidīšanas sistēmas uzrādītajiem datiem. Pieļaujamais fona devums ir ≤ 1 mg/km (vai līdzvērtīga masa filtrā). Ja fona devums šo līmeni pārsniedz, izmanto konstantu skaitli 1 mg/km (vai līdzvērtīgu masu filtrā). Ja pēc fona devuma atskaitīšanas iegūst negatīvu rezultātu, uzskata, ka cieto daļiņu masas rezultāts ir nulle.

5.2.2.   Dinamometra iestatījumi un verifikācija

5.2.2.1.   Testa transportlīdzekļa sagatavošana

5.2.2.1.1.   Izgatavotājs nodrošina papildu piederumus un adapterus, kas vajadzīgi, lai būtu iespējama degvielas notecināšana viszemākajā iespējamajā punktā no transportlīdzeklī uzstādītajām tvertnēm un lai tiktu nodrošināta izplūdes gāzu paraugu vākšana.

5.2.2.1.2.   Spiedienu riepās ieregulē atbilstoši izgatavotāja specifikācijām un tehniskajam dienestam pieņemamā veidā vai tā, lai transportlīdzekļa ātrums uz ceļa veiktā testa laikā un transportlīdzekļa ātrums uz šasijas dinamometra būtu vienādi.

5.2.2.1.3.   Testa transportlīdzekli uz šasijas dinamometra uzsilda līdz tādam pašam stāvoklim kā uz ceļa veiktā testa laikā.

5.2.2.2.   Dinamometra sagatavošana, ja iestatījumus iegūst no ripināšanas mērījumiem uz ceļa

Pirms testa šasijas dinamometru pienācīgi uzsilda, lai iegūtu stabilu berzes spēku Ff. Slodze uz šasijas dinamometru FE, paturot prātā tā uzbūvi, veidojas no kopējā berzes zuduma Ff, kas ir šasijas dinamometra rotācijas berzes pretestības, riepu rites pretestības, transportlīdzekļa spēka piedziņas rotējošo sastāvdaļu berzes pretestības un jaudas absorbcijas ierīces bremzēšanas spēka (pau) F
  pau
  summa, kā parādīts šādā vienādojumā:

2.15. vienādojums

Formula

Ritošās daļas mērķa pretestības spēku F*, kas aprēķināts pēc 5. vai 7. papildinājuma attiecībā uz transportlīdzekli ar vienu riteni uz dzenošās ass un 8. papildinājuma attiecībā uz transportlīdzekli ar diviem vai vairāk riteņiem uz dzenošajām asīm, reproducē uz šasijas dinamometra saskaņā ar transportlīdzekļa ātrumu, t. i.:

2.16. vienādojums

Formula

Kopējo berzes zudumu Ff uz šasijas dinamometra mēra, izmantojot 5.2.2.2.1. vai 5.2.2.2.2. punktā noteikto metodi.

5.2.2.2.1.   Piedziņa ar šasijas dinamometru

Šī metode attiecas tikai uz šasijas dinamometriem, kas spēj nodrošināt L kategorijas transportlīdzekļa piedziņu. Testa transportlīdzekli vienmērīgi piedzen ar šasijas dinamometru atskaites ātrumā v0, ar aktivizētu piedziņas sistēmu un izspiestu sajūgu. Kopējo berzes zudumu Ff (v0) atskaites ātrumā v0 rada šasijas dinamometra spēks.

5.2.2.2.2.   Ripināšana bez absorbcijas

Ripināšanas laika skaitīšanas metode ir ripināšanas metode, ko izmanto kopējā berzes zuduma Ff mērīšanai. Transportlīdzekļa ripināšanu veic uz šasijas dinamometra atbilstoši procedūrai, kas aprakstīta 5. vai 7. papildinājumā attiecībā uz transportlīdzekli, kas aprīkots ar vienu riteni uz dzenošās ass, un 8. papildinājumā attiecībā uz transportlīdzekli, kas aprīkots ar diviem vai vairāk riteņiem uz dzenošajām asīm, ar nulles šasijas dinamometra absorbciju. Mēra ripināšanas laiku Dti, kas atbilst atskaites ātrumam v0. Mērījumu veic vismaz trīs reizes, un aprēķina vidējo ripināšanas laiku Formula, izmantojot šādu vienādojumu.

2.17. vienādojums

Formula

5.2.2.2.3.   Kopējais berzes zudums

Kopējo berzes zudumu Ff(v0) pie atskaites ātruma v0 aprēķina, izmantojot šādu vienādojumu.

2.18. vienādojums

Formula

5.2.2.2.4.   Jaudas absorbcijas ierīces spēka aprēķināšana

Spēku F
  pau
  (v0), kas jāpatērē šasijas dinamometram pie atskaites ātruma v0, aprēķina, atņemot Ff(v0) no ritošās daļas mērķa pretestības spēka F*(v0), kā norādīts šajā vienādojumā:

2.19. vienādojums

Formula

5.2.2.2.5.   Šasijas dinamometra iestatīšana

Atbilstīgi šasijas dinamometra veidam to iestata, izmantojot vienu no metodēm, kas aprakstītas 5.2.2.2.5.1.–5.2.2.2.5.4. punktā. Izvēlēto iestatījumu piemēro piesārņotāju un CO2 emisiju mērījumiem, kā arī energoefektivitātes mērījumiem (degvielas/elektroenerģijas patēriņš un braukšanas attālums elektriskā režīmā), kā noteikts VII pielikumā.

5.2.2.2.5.1.   Daudzfunkcionālais šasijas dinamometrs

Daudzfunkcionālā šasijas dinamometra gadījumā, kad absorbcijas raksturlielumus nosaka slodzes indikatori dažādu ātrumu punktos, kā iestatījuma punktus izvēlas vismaz trīs izvēles ātrumus, ieskaitot atskaites ātrumu. Pie katra iestatījuma punkta šasijas dinamometram iestata vērtību F
  pau
  (vj), kas iegūta atbilstoši 5.2.2.2.4. punktam.

5.2.2.2.5.2.   Šasijas dinamometrs ar koeficientu kontroli

Šasijas dinamometra ar koeficienta kontroli gadījumā, kad absorbcijas raksturlielumus nosaka polinomu funkcijas rezultātā iegūti koeficienti, F
  pau
  (vj) lielumu pie katra izvēles ātruma iegūst, veicot aprēķinus saskaņā ar 5.2.2.2. punktā noteikto procedūru.

Pieņemot, ka būs šādi slodzes raksturlielumi:

2.20. vienādojums

Formula

kur:

koeficientus a, b un c nosaka ar polinomu regresijas metodi.

Šasijas dinamometru iestata uz koeficientiem a, b un c, kas iegūti ar polinomu regresijas metodi.

5.2.2.2.5.3.   Šasijas dinamometrs ar F* daudzfunkciju digitālo iestatītāju

Šasijas dinamometra ar F* daudzfunkcionālo digitālo iestatītāju gadījumā, ja sistēmā ir iebūvēts centrālais procesors, F* ievada tieši, un Dti, Ff un F
  pau
  automātiski izmēra un aprēķina, lai iestatītu šasijas dinamometram rites pretestības spēku mērķvērtību:

2.21. vienādojums

Formula

Šajā gadījumā digitālā formā tieši ievada vairākus secīgus punktus, izmantojot F*j un vj datu kopumu, tad veic ripināšanu un mēra ripināšanas laiku Dtj. Pēc tam, kad ripināšanas tests ir atkārtots vairākas reizes, F
  pau
  aprēķina automātiski un iestata uz L kategorijas transportlīdzekļa ātruma intervāliem 0,1 km/h šādā secībā:

2.22. vienādojums

Formula

2.23. vienādojums

Formula

2.24. vienādojums

Formula

5.2.2.2.5.4.   Šasijas dinamometrs ar f*
  0, f*
  2 koeficientu digitālo iestatītāju

Šasijas dinamometra ar koeficientu digitālo iestatītāju gadījumā, ja sistēmā ir iebūvēts centrālais procesors, rites pretestības spēka mērķvērtība Formula tiek automātiski iestatīta šasijas dinamometrā.

Tādā gadījumā digitālā formā tieši ievada koeficientus f*
  0 un f*
  2, tad veic ripināšanu un mēra ripināšanas laiku Dti. Fpau tiek automātiski aprēķināts un iestatīts uz transportlīdzekļa ātruma intervāliem 0,06 km/h šādā secībā:

2.25. vienādojums

Formula

2.26. vienādojums

Formula

2.27. vienādojums

Formula

5.2.2.2.6.   Dinamometra iestatījumu verifikācija

5.2.2.2.6.1.   Verifikācijas tests

Tūlīt pēc sākotnējās iestatīšanas uz šasijas dinamometra izmēra ripināšanas laiku DtE, kas atbilst atskaites ātrumam (v0), izmantojot procedūru, kas noteikta 5. vai 7. papildinājumā attiecībā uz transportlīdzekli, kas aprīkots ar vienu riteni uz dzenošās ass, un 8. papildinājumā attiecībā uz transportlīdzekli, kas aprīkots ar diviem vai vairāk riteņiem uz dzenošajām asīm. Mērījumus veic vismaz trīs reizes, un no rezultātiem aprēķina vidējo ripināšanas laiku DtE. Šasijas dinamometram iestatīto rites pretestības spēku pie atskaites ātruma FE(v0) aprēķina saskaņā ar šādu vienādojumu:

2.28. vienādojums

Formula

5.2.2.2.6.2.   Iestatījuma kļūdas aprēķināšana

Iestatījuma kļūdu ε aprēķina saskaņā ar šādu vienādojumu:

2.29. vienādojums

Formula

Šasijas dinamometru ieregulē no jauna, ja iestatījuma kļūda neatbilst šādiem kritērijiem:

| | ε ≤ 2 procenti, ja v0 ≥ 50 km/h; |
| --- | --- |

ε ≤ 2 procenti, ja v0 ≥ 50 km/h;

| | ε ≤ 3 procenti, ja 30 km/h ≤ v0 < 50 km/h; |
| --- | --- |

ε ≤ 3 procenti, ja 30 km/h ≤ v0 < 50 km/h;

| | ε ≤ 10 procenti, ja v0 < 30 km/h. |
| --- | --- |

ε ≤ 10 procenti, ja v0 < 30 km/h.

Procedūru, kas noteikta 5.2.2.2.6.1. un 5.2.2.2.6.2. punktā, atkārtot, līdz iestatījuma kļūda atbilst kritērijiem. Šasijas dinamometra iestatījumu un novērotās kļūdas reģistrē. Reģistrācijas veidlapu paraugi ir doti testa ziņojuma veidnē, kas noteikta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 168/2013 32. panta 1. punktu.

5.2.2.3.   Dinamometra sagatavošana, ja iestatījumus iegūst no rites pretestības tabulas

5.2.2.3.1.   Noteiktais transportlīdzekļa ātrums šasijas dinamometram

Rites pretestību uz šasijas dinamometra verificē pie noteiktā transportlīdzekļa ātruma v. To verificē pie vismaz četriem izvēlētiem ātrumiem. Izvēlēto transportlīdzekļa ātruma punktu diapazons (intervāls starp maksimālajiem un minimālajiem punktiem) atrodas uz abām pusēm no atskaites ātruma vai atskaites ātruma diapazona, ja ir vairāk nekā viens atskaites ātrums, par vismaz Dv, kā noteikts 5. vai 7. papildinājumā attiecībā uz transportlīdzekli, kas aprīkots ar vienu riteni uz dzenošās ass, un 8. papildinājumā attiecībā uz transportlīdzekli, kas aprīkots ar diviem vai vairāk riteņiem uz dzenošajām asīm. Izvēlētie ātruma punkti, tostarp atskaites ātruma punkti, ir savstarpēji atdalīti ar regulāriem intervāliem ne vairāk kā 20 km/h attālumā.

5.2.2.3.2.   Šasijas dinamometra verifikācija

5.2.2.3.2.1.   Tūlīt pēc sākotnējās iestatīšanas uz šasijas dinamometra mēra ripināšanas laiku, kas atbilst izvēlētajam ātrumam. Ripināšanas laika mērījumu laikā transportlīdzeklis nav jānovieto uz šasijas dinamometra. Ripināšanas laika mērīšanu sāk, kad šasijas dinamometra ātrums pārsniedz testa cikla maksimālo ātrumu.

5.2.2.3.2.2.   Mērījumus veic vismaz trīs reizes, un no rezultātiem aprēķina vidējo ripināšanas laiku DtE.

5.2.2.3.2.3.   Iestatīto ritošās daļas pretestības spēku FE(vj) pie izvēlētā ātruma uz šasijas dinamometra aprēķina, izmantojot šādu vienādojumu:

2.30. vienādojums

Formula

5.2.2.3.2.4.   Iestatījuma kļūdu ε pie izvēlētā ātruma aprēķina, izmantojot šādu vienādojumu:

2.31. vienādojums

Formula

5.2.2.3.2.5.   Šasijas dinamometru ieregulē no jauna, ja iestatījuma kļūda neatbilst šādiem kritērijiem:

| | ε ≤ 2 procenti, ja v ≥ 50 km/h; |
| --- | --- |

ε ≤ 2 procenti, ja v ≥ 50 km/h;

| | ε ≤ 3 procenti, ja 30 km/h ≤ v < 50 km/h; |
| --- | --- |

ε ≤ 3 procenti, ja 30 km/h ≤ v < 50 km/h;

| | ε ≤ 10 procenti, ja v < 30 km/h. |
| --- | --- |

ε ≤ 10 procenti, ja v < 30 km/h.

5.2.2.3.2.6.   Iepriekš 5.2.2.3.2.1. un 5.2.2.3.2.5. punktā aprakstīto procedūru atkārto, līdz iestatījuma kļūda atbilst kritērijiem. Šasijas dinamometra iestatījumu un novērotās kļūdas reģistrē.

5.2.2.4.   Šasijas dinamometra sistēma atbilst 3. papildinājumā noteiktajām kalibrēšanas un pārbaudes metodēm.

5.2.3.   Analizatoru kalibrēšana

5.2.3.1.   Gāzes daudzumu pie norādītā spiediena, kas saderīgs ar aprīkojuma pareizu darbību, ievada analizatorā, izmantojot plūsmas mērītāju un spiediena samazināšanas vārstu, kas piemontēts katram gāzes cilindram. Ierīci noregulē, lai kā stabilu lielumu uzrādītu lielumu, kas ievadīts standarta gāzes cilindrā. Sākot no iestatījuma, kas iegūts ar vislielākā tilpuma gāzes cilindru, zīmē ierīces noviržu līkni atbilstīgi dažādo izmantoto standarta cilindru saturam. Liesmas jonizācijas tipa analizatoru periodiski atkāroti kalibrē ne retāk kā reizi mēnesī, izmantojot gaisa un propāna vai gaisa un heksāna maisījumus ar nominālo ogļūdeņraža koncentrāciju, kas vienāda ar 50 procentiem un 90 procentiem no pilnas skalas.

5.2.3.2.   Ar tādiem pašiem intervāliem pārbauda nedispersīvas ultravioletās rezonanses absorbcijas tipa analizatorus, izmantojot slāpekļa un CO un slāpekļa un CO2 maisījumus nominālajā koncentrācijā, kas vienāda ar 10, 40, 60, 85 un 90 procentiem no pilnas skalas.

5.2.3.3.   Lai kalibrētu NOX hemiluminiscences analizatoru, izmanto slāpekļa un slāpekļa oksīda (NO) maisījumus ar nominālo koncentrāciju, kas vienāda ar 50 procentiem un 90 procentiem no pilnas skalas. Visu trīs analizatoru tipu kalibrēšanu pārbauda pirms katras testu sērijas, izmantojot gāzu maisījumus, ko mēra koncentrācijā, kura vienāda ar 80 procentiem no pilnas skalas. Var izmantot atšķaidīšanas ierīci 100 procentu kalibrēšanas gāzes koncentrācijas samazināšanai līdz nepieciešamajai koncentrācijai.

5.2.3.4.   Uzkarsēta liesmas jonizācijas tipa detektora (FID) (analizatora) ogļūdeņražu reakcijas pārbaudes procedūra

5.2.3.4.1.   Detektora reakcijas optimizēšana

FID noregulē saskaņā ar izgatavotāja specifikācijām. Lai optimizētu reakciju, visvairāk izmantojamajā darbības diapazonā izmanto propāna piedevu gaisā.

5.2.3.4.2.   Ogļūdeņražu analizatora kalibrēšana

Analizatoru kalibrē, izmantojot propāna piedevu gaisā un attīrītu sintētisku gaisu (sk. 5.2.3.6. punktu).

Kalibrēšanas līkni nosaka, kā aprakstīts 5.2.3.1.–5.2.3.3. punktā.

5.2.3.4.3.   Dažādu ogļūdeņražu reakcijas koeficienti un ieteicamās robežvērtības

Reakcijas koeficients (Rf) konkrētai ogļūdeņražu grupai ir FID C1 rādījuma attiecība pret gāzes cilindra koncentrāciju, izteiktu kā ppm C1.

Testa gāzes koncentrācijas līmenis ir tāds, lai darbības diapazonā dotu reakciju aptuveni 80 procenti no pilnas skalas. Koncentrācijas precizitātei jābūt ± 2 procenti attiecībā uz gravimetrisko standartu, kas izteikts ar tilpumu. Turklāt gāzes cilindrs ir iepriekš 24 stundas sagatavots temperatūrā 293,2–303,2 K (20–30 °C).

Reakcijas koeficientus nosaka, uzsākot analizatora ekspluatāciju un pēc tam – tā galveno apkopju laikā. Izmantojamās testa gāzes un ieteicamie reakcijas koeficienti ir šādi:

| | metāns un attīrīts gaiss: 1.00 < Rf < 1.15
  vai 1,00 < Rf < 1,05 transportlīdzekļiem, ko darbina ar dabasgāzi/biometānu; |
| --- | --- |

metāns un attīrīts gaiss: 1.00 < Rf < 1.15

vai 1,00 < Rf < 1,05 transportlīdzekļiem, ko darbina ar dabasgāzi/biometānu;

| | propilēns un attīrīts gaiss: 0,90 < Rf < 1,00. |
| --- | --- |

propilēns un attīrīts gaiss: 0,90 < Rf < 1,00.

| | toluols un attīrīts gaiss: 0,90 < Rf < 1,00. |
| --- | --- |

toluols un attīrīts gaiss: 0,90 < Rf < 1,00.

Šīs vērtības dotas salīdzinājumā ar propāna un attīrīta gaisa reakcijas koeficientu (Rf) 1,00.

5.2.3.5.   Cieto daļiņu masas emisiju mērīšanas aprīkojuma kalibrēšanas un verifikācijas procedūras

5.2.3.5.1.   Plūsmas mērītāja kalibrēšana

Tehniskais dienests pārbauda, vai plūsmas mērītājam 12 mēnešos pirms testa vai kopš jebkādiem remontdarbiem vai izmaiņām, kas varētu ietekmēt kalibrēšanu, ir izdots kalibrēšanas sertifikāts, kas apliecina atbilstību izsekojamam standartam.

5.2.3.5.2.   Mikrosvaru kalibrēšana

Tehniskais dienests pārbauda, vai mikrosvariem 12 mēnešos pirms testa ir izdots kalibrēšanas sertifikāts, kas apliecina atbilstību izsekojamam standartam.

5.2.3.5.3.   Standartfiltru svēršana

Lai noteiktu konkrēto standartfiltru svaru, vismaz divus nelietotus standartfiltrus nosver astoņu stundu laikā pēc parauga ņemšanas filtru svēršanas, bet vēlams tos svērt vienlaikus ar paraugu ņemšanas filtru. Standartfiltriem ir tādi paši izmēri un materiāls kā paraugu ņemšanas filtriem.

Ja kāda standartfiltra īpatnējais svars starp paraugu ņemšanas filtru svēršanas reizēm mainās par vairāk nekā ±5 μg, paraugu ņemšanas filtru un standartfiltrus no jauna sagatavo svēršanas telpā un tad atkal nosver.

Standartfiltru svara salīdzinājumu veic starp šo filtru īpatnējo svaru un konkrētā filtra īpatnējā svara slīdošo vidējo lielumu.

Slīdošo vidējo lielumu aprēķina no īpatnējā svara rādītājiem, kas reģistrēti laikā, kopš standarta filtri ievietoti svēršanas telpā. Vidējā lieluma noteikšanas periods ir no vienas līdz 30 dienām.

Ir atļauta paraugu ņemšanas un standartfiltru vairākkārtēja sagatavošana un pārsvēršana laika periodā līdz 80 stundām pēc gāzes mērījumiem emisiju testā.

Ja minētajā laikposmā vairāk nekā puse standartfiltru atbilst ± 5 μg kritērijam, paraugu ņemšanas filtra svērumu var uzskatīt par derīgu.

Ja šā laikposma beigās izmantoti divi standartfiltri un viens no tiem neatbilst ± 5 μg kritērijam, paraugu ņemšanas filtra svērumu var uzskatīt par derīgu, ja summa absolūtajām atšķirībām starp abu standartfiltru īpatnējo un slīdošo vidējo svaru ir 10 μg vai mazāka.

Ja mazāk nekā puse standartfiltru atbilst ± 5 μg kritērijam, paraugu ņemšanas filtru likvidē un emisiju testu atkārto. Visus standartfiltrus likvidē un aizstāj 48 stundu laikā.

Visos citos gadījumos standartfiltrus aizstāj vismaz reizi 30 dienās, un tas notiek tā, ka nevienu paraugu ņemšanas filtru nesver bez salīdzināšanas ar standartfiltru, kurš ir atradies svēršanas telpā vismaz vienu dienu.

Ja nav izpildīti 4.5.3.12.1.3.4. punktā norādītie svēršanas telpas stabilitātes kritēriji, bet standartfiltru svērumi atbilst 5.2.3.5.3. punktā minētajiem kritērijiem, transportlīdzekļa izgatavotājam ir iespēja akceptēt paraugu ņemšanas filtru svaru vai anulēt testus, salabojot svēršanas telpas kontroles sistēmu un atkārtojot testu.

1.6.   attēls

Cieto daļiņu paraugu ņemšanas zondes konfigurācija

| | |
| --- | --- |

Image

Image

5.2.3.6.   Standartgāzes

5.2.3.6.1.   Ķīmiski tīras gāzes

Nepieciešamības gadījumā kalibrēšanai un izmantošanai ir jābūt pieejamām šādām tīrām gāzēm:

| | attīrīts slāpeklis (tīrība: ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO); |
| --- | --- |

attīrīts slāpeklis (tīrība: ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO);

| | attīrīts sintētisks gaiss: (tīrība: ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO); skābekļa saturs no 18 līdz 21 procentiem no tilpuma; |
| --- | --- |

attīrīts sintētisks gaiss: (tīrība: ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO); skābekļa saturs no 18 līdz 21 procentiem no tilpuma;

| | attīrīts skābeklis (tīrība >99,5 procenti tilp. O2); |
| --- | --- |

attīrīts skābeklis (tīrība >99,5 procenti tilp. O2);

| | attīrīts ūdeņradis (un maisījums, kas satur hēliju) (tīrība ≤ 1 ppm C1, ≤ 400 ppm CO2); |
| --- | --- |

attīrīts ūdeņradis (un maisījums, kas satur hēliju) (tīrība ≤ 1 ppm C1, ≤ 400 ppm CO2);

| | oglekļa monoksīds (minimālā tīrība 99,5 procenti); |
| --- | --- |

oglekļa monoksīds (minimālā tīrība 99,5 procenti);

| | propāns: (minimālā tīrība 99,5 procenti). |
| --- | --- |

propāns: (minimālā tīrība 99,5 procenti).

5.2.3.6.2.   Kalibrēšanas gāze un standartgāze

Ir pieejami gāzu maisījumi ar šādu ķīmisko sastāvu:

| (a) | C3H8 un attīrīts sintētisks gaiss (sk. 5.2.3.5.1. punktu); |
| --- | --- |

(a)

C3H8 un attīrīts sintētisks gaiss (sk. 5.2.3.5.1. punktu);

| (b) | CO un attīrīts slāpeklis; |
| --- | --- |

(b)

CO un attīrīts slāpeklis;

| (c) | CO2 un attīrīts slāpeklis; |
| --- | --- |

(c)

CO2 un attīrīts slāpeklis;

| (d) | NO un attīrīts slāpeklis (NO2 daudzums šajā kalibrēšanas gāzē nepārsniedz 5 procentus no NO satura). |
| --- | --- |

(d)

NO un attīrīts slāpeklis (NO2 daudzums šajā kalibrēšanas gāzē nepārsniedz 5 procentus no NO satura).

Kalibrēšanas gāzes faktiskā koncentrācija ir ± 2 % robežās no noteiktā skaitļa.

5.2.3.6.   Atšķaidīšanas sistēmas kalibrēšana un verifikācija

Atšķaidīšanas sistēmu kalibrē un verificē, un tā atbilst 4. papildinājuma prasībām.

5.2.4.   Testa transportlīdzekļa iepriekšēja sagatavošana

5.2.4.1.   Testa transportlīdzekli nogādā uz testa vietu, un veic šādas darbības:

| — | degvielas tvertnes iztukšo pa ierīkotajām degvielas tvertņu iztukšošanas atverēm un līdz pusei piepilda ar noteikto testa degvielu, kas noteikta 2. papildinājumā; |
| --- | --- |

—

degvielas tvertnes iztukšo pa ierīkotajām degvielas tvertņu iztukšošanas atverēm un līdz pusei piepilda ar noteikto testa degvielu, kas noteikta 2. papildinājumā;

| — | testa transportlīdzekli uzbrauc vai uzstumj uz dinamometra un darbina atbilstīgi piemērojamajam testa ciklam, kā noteikts attiecīgajai transportlīdzekļa (apakš)kategorijai 6. papildinājumā. Transportlīdzeklim nav jābūt aukstam, un to var izmantot, lai iestatītu dinamometra jaudu. |
| --- | --- |

—

testa transportlīdzekli uzbrauc vai uzstumj uz dinamometra un darbina atbilstīgi piemērojamajam testa ciklam, kā noteikts attiecīgajai transportlīdzekļa (apakš)kategorijai 6. papildinājumā. Transportlīdzeklim nav jābūt aukstam, un to var izmantot, lai iestatītu dinamometra jaudu.

5.2.4.2.   Lai noteiktu minimālo droseļvārsta darbību nolūkā uzturēt pienācīgu attiecību starp ātrumu un laiku, vai lai varētu veikt paraugu ņemšanas sistēmas pielāgojumus, testa punktos var veikt izmēģinājuma braucienus atbilstoši noteiktajam braukšanas režīma grafikam.

5.2.4.3.   Piecu minūšu laikā no iepriekšējas sagatavošanas pabeigšanas testa transportlīdzekli nobrauc no dinamometra, un to var iebraukt vai iestumt uzsūkšanās zonā, lai novietotu stāvēšanai. Transportlīdzekli tur 6–36 stundas pirms I tipa aukstās iedarbināšanas testa vai līdz brīdim, kad motoreļļas temperatūra TO vai dzesēs šķidruma temperatūra TC, vai aizdedzes sveču ligzdu/blīvju temperatūra TP (tikai gaisa dzesētam motoram) ir vienāda ar gaisa temperatūru uzsūkšanās telpā 2 K robežās.

5.2.4.4.   Lai izmērītu cietās daļiņas, 6–36 stundas pirms testēšanas veic piemērojamo testa ciklu no Regulas (ES) Nr. 168/2013 VI pielikuma A daļas, pamatojoties uz minētās regulas IV pielikumu. Piemērojamā testa cikla tehniskie dati ir noteikti 6. papildinājumā, un piemērojamo testa ciklu izmanto arī transportlīdzekļa iepriekšējai sagatavošanai. Izbrauc trīs secīgus ciklus. Dinamometra iestatījums ir, kā norādīts 4.5.6. punktā.

5.2.4.5.   Pēc izgatavotāja pieprasījuma transportlīdzekļus, kas aprīkoti ar netiešas iesmidzināšanas dzirksteļaizdedzes motoru, attiecīgi var sagatavot ar WMTC vienu pirmās daļas, vienu otrās daļas un diviem trešās daļas braukšanas cikliem.

Testēšanas vietā, kur zema cieto daļiņu emisiju līmeņa transportlīdzekļa testa rezultāti var tikt piesārņoti ar atliekām no iepriekšējā testa, kas veikts transportlīdzeklim ar augstu cieto daļiņu emisiju līmeni, ir ieteicams paraugu ņemšanas aprīkojuma iepriekšējas sagatavošanas nolūkos zema cieto daļiņu emisiju līmeņa transportlīdzeklim veikt 20 minūšu vienmērīgas braukšanas ciklu ar ātrumu 120 km/h vai 70 % no maksimālā projektētā ātruma transportlīdzekļiem, kuri nespēj sasniegt 120 km/h, kam seko trīs secīgi otrās daļas un trešās daļas WMTC cikli, ja tas ir iespējams.

Pēc šīs iepriekšējās sagatavošanas un pirms testa transportlīdzekļus glabā telpā, kurā ir salīdzinoši pastāvīga temperatūra 293,2–303,2 K (20–30 °C). Šo pirmapstrādi veic vismaz sešas stundas, un tā turpinās, līdz motora eļļas un dzeses šķidruma, ja tāds ir, temperatūra atrodas ± 2 K robežās no telpas temperatūras.

Ja izgatavotājs to pieprasa, testu veic ne vēlāk kā 30 stundas pēc tam, kad transportlīdzeklis ir darbināts tā parastajā temperatūrā.

5.2.4.6.   Transportlīdzekļus, kas aprīkoti ar dzirksteļaizdedzes motoru un ko darbina ar LPG, dabasgāzi/biometānu, H2NG, ūdeņradi vai kas aprīkoti tā, ka tos var darbināt vai nu ar benzīnu, vai LPG, dabasgāzi/biometānu, H2NG vai ūdeņradi, starp testiem ar pirmo gāzveida standartdegvielu un otro gāzveida standartdegvielu transportlīdzekli iepriekš sagatavo pirms testa ar otro standartdegvielu. Šāda iepriekšēja sagatavošana ar otro standartdegvielu ietver iepriekšējas sagatavošanas ciklu, kas sastāv no viena pirmās daļas, viena otrās daļas un diviem trešās daļas WMTC cikliem, kā aprakstīts 6. papildinājumā. Pēc izgatavotāja pieprasījuma un ar tehniskā dienesta piekrišanu šo iepriekšējo sagatavošanu var pagarināt. Dinamometra iestatījums ir tāds, kā norādīts šā pielikuma 4.5.6. punktā.

5.2.5.   Emisiju testi

5.2.5.1.   Motora iedarbināšana un atkārtota iedarbināšana

5.2.5.1.1.   Motoru iedarbina saskaņā ar izgatavotāja ieteiktajām iedarbināšanas procedūrām. Testa ciklu sāk, kad tiek iedarbināts motors.

5.2.5.1.2.   Testa transportlīdzekļus, kas aprīkoti ar automātiskajiem gaisa padeves vārstiem, darbina saskaņā ar izgatavotāja ekspluatācijas norādījumiem vai īpašnieka rokasgrāmatu, kurā aprakstīta gaisa vārstu iestatīšana un apgriezienu samazināšanās („kick-down”) no aukstās iedarbināšanas paaugstinātajiem tukšgaitas apgriezieniem. WMTC gadījumā, kā noteikts 6. papildinājumā, transmisiju pārslēdz pārnesumā 15 sekundes pēc motora iedarbināšanas. Nepieciešamības gadījumā var izmantot bremzes, lai neļautu piedziņas riteņiem griezties. ECE R40 vai 47 ciklu gadījumā transmisiju pārslēdz pārnesumā piecas sekundes pirms pirmā paātrinājuma.

5.2.5.1.3.   Testa transportlīdzekļus, kas aprīkoti ar manuāliem gaisa padeves vārstiem, darbina saskaņā ar izgatavotāja ekspluatācijas norādījumiem vai īpašnieka rokasgrāmatu. Ja norādījumos ir paredzēti laiki, darbināšanas laiku var noteikt 15 sekunžu robežās no ieteicamā laika.

5.2.5.1.4.   Vadītājs vajadzības gadījumā var izmantot gaisa padeves vārstu, droseļvārstu u. tml., uzturētu motora darbību.

5.2.5.1.5.   Ja izgatavotāja ekspluatācijas norādījumos vai īpašnieka rokasgrāmatā nav norādīta siltās motora iedarbināšanas procedūra, motoru (motoriem ar automātisko vai manuālo gaisa padeves vārstu) iedarbina, atverot droseļvārstu līdz aptuveni pusei un veicot motora palaišanu, līdz tas sāk darboties.

5.2.5.1.6.   Ja aukstās iedarbināšanas laikā testa transportlīdzeklis nesāk darboties pēc desmit sekunžu ilgas palaišanas vai desmit manuālā palaišanas mehānisma izmantošanas cikliem, palaišanu izbeidz un konstatē iedarbināšanas atteices iemeslu. Apgriezienu skaitītāju uz pastāvīga tilpuma paraugu ņemšanas ierīces izslēdz, un paraugu ņemšanas solenoīda vārstus šā diagnostikas perioda laikā iestata gaidstāves pozīcijā. Turklāt diagnostikas perioda laikā vai nu izslēdz CVS ventilatoru, vai atvieno izplūdes cauruli no transportlīdzekļa izplūdes caurules.

5.2.5.1.7.   Ja iedarbināšanas atteice ir saistīta ar kļūdainu rīcību, testa transportlīdzeklim ieplāno jaunu aukstās iedarbināšanas testa laiku. Ja iedarbināšanas atteici izraisījusi transportlīdzekļa kļūdaina darbība, var veikt korektīvus pasākumus (ievērojot neplānotās apkopes noteikumus), kas ilgst mazāk par 30 minūtēm, un turpina testu. Paraugu ņemšanas sistēmu atkārtoti aktivizē vienlaicīgi ar palaišanas sākšanu. Braukšanas režīma grafika laika secību sāk, kad tiek iedarbināts motors. Ja iedarbināšanas atteici izraisījusi transportlīdzekļa kļūdaina darbība un transportlīdzekli nevar iedarbināt, testu anulē, transportlīdzekli noņem no dinamometra, veic korektīvus pasākumus (ievērojot neplānotās apkopes noteikumus), un ieplāno atkārtotu transportlīdzekļa testu. Reģistrē kļūdainas darbības iemeslu (ja tas tiek noteikts) un veiktos korektīvos pasākumus.

5.2.5.1.8.   Ja karstās iedarbināšanas laikā testa transportlīdzeklis nesāk darboties pēc desmit sekunžu ilgas palaišanas vai desmit manuālā palaišanas mehānisma izmantošanas cikliem, palaišanu izbeidz, testu anulē, transportlīdzekli noņem no dinamometra, veic korektīvus pasākumus, un ieplāno atkārtotu transportlīdzekļa testu. Reģistrē kļūdainas darbības iemeslu (ja tas tiek noteikts) un veiktos korektīvos pasākumus.

5.2.5.1.9.   Ja iedarbinot, motors sāk „darboties nepareizi”, vadītājs atkārto ieteikto iedarbināšanas procedūru (piem., gaisa padeves vārsta atiestatīšana u. c.).

5.2.5.2.   Noslāpšana

5.2.5.2.1.   Ja motors noslāpst tukšgaitas periodā, to tūlīt atkārtoti iedarbina, un testu turpina. Ja motoru nevar iedarbināt pietiekami drīz, lai ļautu ar transportlīdzekli veikt nākamo paātrinājumu, kā paredzēts, braukšanas režīma grafika rādītāju aptur. Kad transportlīdzekli iedarbina atkārtoti, arī braukšanas režīma grafika rādītāju iedarbina atkārtoti.

5.2.5.2.2.   Ja motors noslāpst jebkādā citā darbības režīmā, kas nav tukšgaitas režīms, braukšanas režīma grafika rādītāju aptur, testa transportlīdzekli iedarbina atkārtoti, tā ātrumu palielina līdz ātrumam, kas vajadzīgs attiecīgajā brīdī saskaņā ar braukšanas grafiku, un testu turpina. Palielinot ātrumu līdz šim punktam, pārnesumus pārslēdz saskaņā ar 4.5.5. punktu.

5.2.5.2.3.   Ja testa transportlīdzekli neizdodas atkārtoti iedarbināt vienas minūtes laikā, testu anulē, transportlīdzekli noņem no dinamometra, un ieplāno atkārtotu transportlīdzekļa testu. Reģistrē kļūdainas darbības iemeslu (ja tas tiek noteikts) un veiktos korektīvos pasākumus.

5.2.6.   Braukšanas norādījumi

5.2.6.1.   Ar testa transportlīdzekli brauc, veicot minimālas darbības ar droseļvārstu, lai saglabātu vēlamo ātrumu. Nav atļauts vienlaicīgi darbināt bremzes un droseļvārstu.

5.2.6.2.   Ja testa transportlīdzekļa ātrumu nevar palielināt līdz norādītajam, to darbina ar pilnībā atvērtu droseļvārstu, līdz ruļļa ātrums sasniedz vērtību, kas attiecīgajam laikam noteikta braukšanas režīma grafikā.

5.2.7.   Dinamometra testi

5.2.7.1.   Viss dinamometra tests sastāv no secīgām daļām, kā aprakstīts 4.5.4. punktā.

5.2.7.2.   Attiecībā uz katru testu veic šādus pasākumus:

| a) | novieto transportlīdzekļa piedziņas riteni uz dinamometra, neiedarbinot motoru; |
| --- | --- |

a)

novieto transportlīdzekļa piedziņas riteni uz dinamometra, neiedarbinot motoru;

| b) | ieslēdz transportlīdzekļa dzesēšanas ventilatoru; |
| --- | --- |

b)

ieslēdz transportlīdzekļa dzesēšanas ventilatoru;

| c) | visiem testa transportlīdzekļiem, paraugu izvēles vārstiem esot pozīcijā “standby” (gaidstāve), pievieno tukšus paraugu ņemšanas maisus atšķaidīto emisiju un atšķaidīšanas gaisa paraugu savākšanas sistēmām; |
| --- | --- |

c)

visiem testa transportlīdzekļiem, paraugu izvēles vārstiem esot pozīcijā “standby” (gaidstāve), pievieno tukšus paraugu ņemšanas maisus atšķaidīto emisiju un atšķaidīšanas gaisa paraugu savākšanas sistēmām;

| d) | iedarbina CVS (ja tas vēl nav ieslēgts), paraugu ņemšanas sūkņus un temperatūras reģistratoru. (Pastāvīga tilpuma paraugu ņemšanas ierīces siltummainim, ja to izmanto, un paraugu ņemšanas līnijām pirms testa sākšanas jābūt iepriekš uzsildītām līdz to attiecīgajai darba temperatūrai); |
| --- | --- |

d)

iedarbina CVS (ja tas vēl nav ieslēgts), paraugu ņemšanas sūkņus un temperatūras reģistratoru. (Pastāvīga tilpuma paraugu ņemšanas ierīces siltummainim, ja to izmanto, un paraugu ņemšanas līnijām pirms testa sākšanas jābūt iepriekš uzsildītām līdz to attiecīgajai darba temperatūrai);

| e) | paraugu ņemšanas plūsmas ātrumu noregulē līdz vēlamajam plūsmas ātrumam, un gāzes plūsmas mērīšanas ierīces noregulē nulles pozīcijā;






  — | gāzveida paraugu (izņemot ogļūdeņražus) maisiem minimālais plūsmas ātrums ir 0,08 litri sekundē; |
| --- | --- | --- |

e)

paraugu ņemšanas plūsmas ātrumu noregulē līdz vēlamajam plūsmas ātrumam, un gāzes plūsmas mērīšanas ierīces noregulē nulles pozīcijā;

—

gāzveida paraugu (izņemot ogļūdeņražus) maisiem minimālais plūsmas ātrums ir 0,08 litri sekundē;

| — | ogļūdeņražu paraugiem liesmas jonizācijas tipa detektora (FID) (vai uzkarsēta liesmas jonizācijas tipa detektora (HFID), ja izmanto transportlīdzekļus, ko darbina ar metanolu) minimālais plūsmas ātrums ir 0,031 litri sekundē; |
| --- | --- |

—

ogļūdeņražu paraugiem liesmas jonizācijas tipa detektora (FID) (vai uzkarsēta liesmas jonizācijas tipa detektora (HFID), ja izmanto transportlīdzekļus, ko darbina ar metanolu) minimālais plūsmas ātrums ir 0,031 litri sekundē;

| f) | pievieno elastīgo izplūdes cauruli pie transportlīdzekļa izplūdes caurulēm; |
| --- | --- |

f)

pievieno elastīgo izplūdes cauruli pie transportlīdzekļa izplūdes caurulēm;

| g) | ieslēdz gāzes plūsmas mērīšanas ierīcei, novieto paraugu izvēles vārstus tā, lai tie virzītu paraugu plūsmu “pārejas” izplūdes paraugu ņemšanas maisā, “pārejas” atšķaidīšanas gaisa paraugu ņemšanas maisā, pagriež atslēgu un sāk motora palaišanu; |
| --- | --- |

g)

ieslēdz gāzes plūsmas mērīšanas ierīcei, novieto paraugu izvēles vārstus tā, lai tie virzītu paraugu plūsmu “pārejas” izplūdes paraugu ņemšanas maisā, “pārejas” atšķaidīšanas gaisa paraugu ņemšanas maisā, pagriež atslēgu un sāk motora palaišanu;

| h) | pārslēdz transmisiju pārnesumā; |
| --- | --- |

h)

pārslēdz transmisiju pārnesumā;

| i) | sāk transportlīdzekļa sākotnējo paātrinājumu, kā noteikts braukšanas režīma grafikā; |
| --- | --- |

i)

sāk transportlīdzekļa sākotnējo paātrinājumu, kā noteikts braukšanas režīma grafikā;

| j) | transportlīdzekli darbina saskaņā ar 4.5.4. punktā norādītajiem braukšanas cikliem; |
| --- | --- |

j)

transportlīdzekli darbina saskaņā ar 4.5.4. punktā norādītajiem braukšanas cikliem;

| k) | 1. daļas vai aukstā stāvokļa 1. daļas beigās vienlaicīgi pārslēdz paraugu ņemšanas plūsmas no pirmajiem maisiem un paraugiem uz otrajiem maisiem un paraugiem, izslēdz gāzes plūsmas mērīšanas ierīci Nr. 1 un ieslēdz gāzes plūsmas mērīšanas ierīci Nr. 2; |
| --- | --- |

k)

1. daļas vai aukstā stāvokļa 1. daļas beigās vienlaicīgi pārslēdz paraugu ņemšanas plūsmas no pirmajiem maisiem un paraugiem uz otrajiem maisiem un paraugiem, izslēdz gāzes plūsmas mērīšanas ierīci Nr. 1 un ieslēdz gāzes plūsmas mērīšanas ierīci Nr. 2;

| l) | tādu transportlīdzekļu gadījumā, kas spēj izpildīt WMTC 3. daļu, 2. daļas beigās vienlaicīgi pārslēdz paraugu ņemšanas plūsmas no otrajiem maisiem un paraugiem uz trešajiem maisiem un paraugiem, izslēdz gāzes plūsmas mērīšanas ierīci Nr. 2 un ieslēdz gāzes plūsmas mērīšanas ierīci Nr. 3; |
| --- | --- |

l)

tādu transportlīdzekļu gadījumā, kas spēj izpildīt WMTC 3. daļu, 2. daļas beigās vienlaicīgi pārslēdz paraugu ņemšanas plūsmas no otrajiem maisiem un paraugiem uz trešajiem maisiem un paraugiem, izslēdz gāzes plūsmas mērīšanas ierīci Nr. 2 un ieslēdz gāzes plūsmas mērīšanas ierīci Nr. 3;

| m) | pirms jaunas daļas sākšanas reģistrē izmērītos ruļļa vai vārpstas apgriezienus un atiestata skaitītāju vai to pārslēdz uz otro skaitītāju. Cik vien iespējams drīz pārslēdz izplūdes un atšķaidīšanas gaisa paraugu plūsmu uz analizējošo sistēmu, un paraugus apstrādā saskaņā ar 6. punktu, lai iegūtu stabilu izplūdes maisa parauga rādījumu visos analizatoros 20 minūšu laikā pēc testa paraugu ņemšanas posma beigām; |
| --- | --- |

m)

pirms jaunas daļas sākšanas reģistrē izmērītos ruļļa vai vārpstas apgriezienus un atiestata skaitītāju vai to pārslēdz uz otro skaitītāju. Cik vien iespējams drīz pārslēdz izplūdes un atšķaidīšanas gaisa paraugu plūsmu uz analizējošo sistēmu, un paraugus apstrādā saskaņā ar 6. punktu, lai iegūtu stabilu izplūdes maisa parauga rādījumu visos analizatoros 20 minūšu laikā pēc testa paraugu ņemšanas posma beigām;

| n) | motoru izslēdz divas sekundes pēc testa pēdējās daļas beigām; |
| --- | --- |

n)

motoru izslēdz divas sekundes pēc testa pēdējās daļas beigām;

| o) | tūlīt pēc paraugu ņemšanas perioda beigām izslēdz dzesēšanas ventilatoru; |
| --- | --- |

o)

tūlīt pēc paraugu ņemšanas perioda beigām izslēdz dzesēšanas ventilatoru;

| p) | izslēdz pastāvīga tilpuma paraugu ņemšanas ierīci (CVS) vai kritiskās plūsmas paraugu ņemšanas Venturi cauruli vai atvieno izplūdes cauruli no transportlīdzekļa izplūdes caurulēm; |
| --- | --- |

p)

izslēdz pastāvīga tilpuma paraugu ņemšanas ierīci (CVS) vai kritiskās plūsmas paraugu ņemšanas Venturi cauruli vai atvieno izplūdes cauruli no transportlīdzekļa izplūdes caurulēm;

| q) | atvieno izplūdes cauruli no transportlīdzekļa izplūdes caurulēm un noņem transportlīdzekli no dinamometra; |
| --- | --- |

q)

atvieno izplūdes cauruli no transportlīdzekļa izplūdes caurulēm un noņem transportlīdzekli no dinamometra;

| r) | salīdzināšanai un analīzei sekundi pa sekundei novēro emisiju datus (atšķaidītā gāze), kā arī maisu rezultātus. |
| --- | --- |

r)

salīdzināšanai un analīzei sekundi pa sekundei novēro emisiju datus (atšķaidītā gāze), kā arī maisu rezultātus.

6.   Rezultātu analīze

6.1.   I tipa testi

6.1.1.   Izplūdes emisiju un degvielas patēriņa analīze

6.1.1.1.   Maisos ietverto paraugu analīze

Analīzi sāk cik vien iespējams drīz un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā 20 minūtes pēc testu beigām, lai noteiktu:

| — | ogļūdeņražu, oglekļa monoksīda, slāpekļa oksīdu un oglekļa dioksīda koncentrācijas maisā(-os) B savāktajā atšķaidīšanas gaisa paraugā; |
| --- | --- |

—

ogļūdeņražu, oglekļa monoksīda, slāpekļa oksīdu un oglekļa dioksīda koncentrācijas maisā(-os) B savāktajā atšķaidīšanas gaisa paraugā;

| — | ogļūdeņražu, oglekļa monoksīda, slāpekļa oksīdu un oglekļa dioksīda koncentrācijas maisā(-os) A savāktajā atšķaidīto izplūdes gāzu paraugā. |
| --- | --- |

—

ogļūdeņražu, oglekļa monoksīda, slāpekļa oksīdu un oglekļa dioksīda koncentrācijas maisā(-os) A savāktajā atšķaidīto izplūdes gāzu paraugā.

6.1.1.2.   Analizatoru kalibrēšana un koncentrācijas rezultāti

Rezultātu analīze jāveic šādos posmos:

| a) | pirms katras parauga analīzes attiecībā uz katru piesārņotāju izmantojamo analizatora diapazonu iestata uz nulli ar attiecīgo nulles gāzi; |
| --- | --- |

a)

pirms katras parauga analīzes attiecībā uz katru piesārņotāju izmantojamo analizatora diapazonu iestata uz nulli ar attiecīgo nulles gāzi;

| b) | analizatorus iestata kalibrēšanas līknēs, izmantojot nominālas koncentrācijas 70–100 procentu standarta gāzes; |
| --- | --- |

b)

analizatorus iestata kalibrēšanas līknēs, izmantojot nominālas koncentrācijas 70–100 procentu standarta gāzes;

| c) | atkārtoti pārbauda analizatoru nulles pozīciju. Ja rādījums atšķiras vairāk nekā par 2 procentiem no b) apakšpunktā noteiktā diapazona, procedūru atkārto; |
| --- | --- |

c)

atkārtoti pārbauda analizatoru nulles pozīciju. Ja rādījums atšķiras vairāk nekā par 2 procentiem no b) apakšpunktā noteiktā diapazona, procedūru atkārto;

| d) | analizē paraugus; |
| --- | --- |

d)

analizē paraugus;

| e) | pēc analīzes nulles un standarta punktus atkal pārbauda, izmantojot tās pašas gāzes. Ja rādījumi ir 2 procentu robežās no c) apakšpunktā norādītajiem, analīzes uzskata par pieņemamām; |
| --- | --- |

e)

pēc analīzes nulles un standarta punktus atkal pārbauda, izmantojot tās pašas gāzes. Ja rādījumi ir 2 procentu robežās no c) apakšpunktā norādītajiem, analīzes uzskata par pieņemamām;

| f) | visos šīs sadaļas punktos plūsmas ātrums un dažādo gāzu spiediens ir tāds pats kā analizatoru kalibrēšanas laikā izmantotais; |
| --- | --- |

f)

visos šīs sadaļas punktos plūsmas ātrums un dažādo gāzu spiediens ir tāds pats kā analizatoru kalibrēšanas laikā izmantotais;

| g) | skaitlis, kas norāda katra piesārņotāja koncentrāciju gāzēs, ir tas, ko nolasa, kad mērīšanas ierīces rādījums ir nostabilizējies. |
| --- | --- |

g)

skaitlis, kas norāda katra piesārņotāja koncentrāciju gāzēs, ir tas, ko nolasa, kad mērīšanas ierīces rādījums ir nostabilizējies.

6.1.1.3.   Nobrauktā attāluma mērīšana

Attālumu (S), kas faktiski nobraukts testa daļā, aprēķina, no kumulatīvā skaitītāja nolasīto apgriezienu skaitu (sk. 5.2.7. punktu) reizinot ar ruļļa apkārtmēru. Šo attālumu izsaka kilometros.

6.1.1.4.   Izplūdes gāzu daudzuma noteikšana

Ziņojumā iekļaujamos testa rezultātus katram testam un katrai cikla daļai aprēķina, izmantojot turpmāk norādītās formulas. Visu emisiju testu rezultātus, izmantojot ASTM E 29-67 noteikto noapaļošanas metodi, noapaļo līdz ciparu skaitam aiz komata, ko iegūst izsakot piemērojamo standartu līdz trim zīmīgiem cipariem.

6.1.1.4.1.   Kopējais atšķaidītās gāzes tilpums

Kopējo atšķaidītās gāzes tilpumu, izteiktu m3 uz cikla daļu un koriģētu atbilstoši standartapstākļiem 273,2 K (0 °C) un 101,3 kPa, aprēķina saskaņā ar šādu vienādojumu:

2.32. vienādojums

Formula

kur:

| | V0 ir gāzes tilpums, ko pārvieto sūknis P vienā apgriezienā un kas izteikts m3 uz vienu apgriezienu. Šis tilpums ir funkcija, ar ko izsaka starpību starp sūkņa ieplūdes un izplūdes daļu; |
| --- | --- |

V0 ir gāzes tilpums, ko pārvieto sūknis P vienā apgriezienā un kas izteikts m3 uz vienu apgriezienu. Šis tilpums ir funkcija, ar ko izsaka starpību starp sūkņa ieplūdes un izplūdes daļu;

| | N ir sūkņa P apgriezienu skaits katrā cikla daļā; |
| --- | --- |

N ir sūkņa P apgriezienu skaits katrā cikla daļā;

| | Pa ir atmosfēras spiediens, kas izteikts kPa; |
| --- | --- |

Pa ir atmosfēras spiediens, kas izteikts kPa;

| | Pi ir vidējais pazeminātais spiediens testa daļas laikā sūkņa P ieplūdes daļā, izteikts kPa; |
| --- | --- |

Pi ir vidējais pazeminātais spiediens testa daļas laikā sūkņa P ieplūdes daļā, izteikts kPa;

| | TP ir atšķaidīto gāzu temperatūra (izteikta K) testa daļā, ko mēra sūkņa P ieplūdes daļā. |
| --- | --- |

TP ir atšķaidīto gāzu temperatūra (izteikta K) testa daļā, ko mēra sūkņa P ieplūdes daļā.

6.1.1.4.2.   Ogļūdeņraži (HC)

Nesadegušo ogļūdeņražu masu transportlīdzekļa izplūdes gāzu emisiju sastāvā testa laikā aprēķina, izmantojot šādu formulu:

2.33. vienādojums

Formula

kur:

| | HCm ir testa daļā emitētā ogļūdeņražu masa, izteikta mg/km; |
| --- | --- |

HCm ir testa daļā emitētā ogļūdeņražu masa, izteikta mg/km;

| | S ir 6.1.1.3. punktā definētais attālums; |
| --- | --- |

S ir 6.1.1.3. punktā definētais attālums;

| | V ir 6.1.1.4.1. punktā definētais kopējais tilpums; |
| --- | --- |

V ir 6.1.1.4.1. punktā definētais kopējais tilpums;

| | dHC ir ogļūdeņražu blīvums pie standarttemperatūras un spiediena (273,2 K un 101,3 kPa);






  dHC | = 631·103 mg/m3 benzīnam (E5) (C1H1,89O0,016);
  = 932·103 mg/m3 etanolam (E85) (C1H2,74O0,385);
  = 622·103 mg/m3 dīzeļdegvielai (B5)(C1Hl,86O0,005);
  = 649·103 mg/m3 sašķidrinātajai dabasgāzei (C1H2,525);
  = 714·103 mg/m3 dabasgāzei/biogāzei (C1H4);
  = mg/m3 attiecībā uz H2NG (kur , izteikts % no tilpuma); |
| --- | --- | --- |

dHC ir ogļūdeņražu blīvums pie standarttemperatūras un spiediena (273,2 K un 101,3 kPa);

dHC

= 631·103 mg/m3 benzīnam (E5) (C1H1,89O0,016);

= 932·103 mg/m3 etanolam (E85) (C1H2,74O0,385);

= 622·103 mg/m3 dīzeļdegvielai (B5)(C1Hl,86O0,005);

= 649·103 mg/m3 sašķidrinātajai dabasgāzei (C1H2,525);

= 714·103 mg/m3 dabasgāzei/biogāzei (C1H4);

= Formula mg/m3 attiecībā uz H2NG (kur Formula, izteikts % no tilpuma);

| | HCc ir atšķaidīto gāzu koncentrācija, izteikta miljondaļās (ppm) no oglekļa ekvivalenta (piem., koncentrācija propānā, reizināta ar trīs) un koriģēta, lai ņemtu vērā atšķaidīšanas gaisu, izmantojot šādu vienādojumu: |
| --- | --- |

HCc ir atšķaidīto gāzu koncentrācija, izteikta miljondaļās (ppm) no oglekļa ekvivalenta (piem., koncentrācija propānā, reizināta ar trīs) un koriģēta, lai ņemtu vērā atšķaidīšanas gaisu, izmantojot šādu vienādojumu:

2.34. vienādojums

Formula

kur:

| | HCe ir ogļūdeņražu koncentrācija, izteikta miljondaļās (ppm) no oglekļa ekvivalenta, maisā(-os) A savākto atšķaidīto gāzu paraugā; |
| --- | --- |

HCe ir ogļūdeņražu koncentrācija, izteikta miljondaļās (ppm) no oglekļa ekvivalenta, maisā(-os) A savākto atšķaidīto gāzu paraugā;

| | HCd ir ogļūdeņražu koncentrācija, izteikta miljondaļās (ppm) no oglekļa ekvivalenta, maisā(-os) B savākto atšķaidīšanas gaisa paraugā; |
| --- | --- |

HCd ir ogļūdeņražu koncentrācija, izteikta miljondaļās (ppm) no oglekļa ekvivalenta, maisā(-os) B savākto atšķaidīšanas gaisa paraugā;

| | DF ir 6.1.1.4.7. punktā definētais koeficients. |
| --- | --- |

DF ir 6.1.1.4.7. punktā definētais koeficients.

Ogļūdeņraža, kas nav metāns (NMHC), koncentrāciju aprēķina šādi:

2.35. vienādojums

Formula

kur

| CNMHC | = | koriģētā koncentrācija atšķaidītā izplūdes gāzē, izteikta kā oglekļa ekvivalenta ppm; |
| --- | --- | --- |
| CTHC | = | kopējo ogļhidrātu (THC) koncentrācija atšķaidītā izplūdes gāzē, kas izteikta kā oglekļa ekvivalenta ppm un koriģēta atbilstīgi THC apjomam atšķaidīšanas gaisā; |
| CCH4 | = | metāna (CH4) koncentrācija atšķaidītā izplūdes gāzē, kas izteikta kā oglekļa ekvivalenta ppm un koriģēta atbilstīgi CH4 apjomam atšķaidīšanas gaisā; |

CNMHC

=

koriģētā koncentrācija atšķaidītā izplūdes gāzē, izteikta kā oglekļa ekvivalenta ppm;

CTHC

=

kopējo ogļhidrātu (THC) koncentrācija atšķaidītā izplūdes gāzē, kas izteikta kā oglekļa ekvivalenta ppm un koriģēta atbilstīgi THC apjomam atšķaidīšanas gaisā;

CCH4

=

metāna (CH4) koncentrācija atšķaidītā izplūdes gāzē, kas izteikta kā oglekļa ekvivalenta ppm un koriģēta atbilstīgi CH4 apjomam atšķaidīšanas gaisā;

Rf CH4 ir FID reakcijas koeficients attiecībā pret metānu, kas definēts 5.2.3.4.1. punktā.

6.1.1.4.3.   Oglekļa monoksīds (CO)

Oglekļa monoksīda masu transportlīdzekļa izplūdes gāzu emisiju sastāvā testa laikā aprēķina, izmantojot šādu formulu:

2.36. vienādojums

Formula

kur:

| | COm ir testa daļas laikā emitētā oglekļa monoksīda masa, kas izteikta mg/km; |
| --- | --- |

COm ir testa daļas laikā emitētā oglekļa monoksīda masa, kas izteikta mg/km;

| | S ir 6.1.1.3. punktā definētais attālums; |
| --- | --- |

S ir 6.1.1.3. punktā definētais attālums;

| | V ir 6.1.1.4.1. punktā definētais kopējais tilpums; |
| --- | --- |

V ir 6.1.1.4.1. punktā definētais kopējais tilpums;

| | dCO ir oglekļa monoksīda blīvums, mg/m3 pie standarttemperatūras un spiediena (273,2 K un 101,3 kPa); |
| --- | --- |

dCO ir oglekļa monoksīda blīvums, Formula mg/m3 pie standarttemperatūras un spiediena (273,2 K un 101,3 kPa);

| | COc ir atšķaidīto gāzu koncentrācija, izteikta oglekļa monoksīda miljondaļās (ppm) un koriģēta, lai ņemtu vērā atšķaidīšanas gaisu, izmantojot šādu vienādojumu: |
| --- | --- |

COc ir atšķaidīto gāzu koncentrācija, izteikta oglekļa monoksīda miljondaļās (ppm) un koriģēta, lai ņemtu vērā atšķaidīšanas gaisu, izmantojot šādu vienādojumu:

2.37. vienādojums

Formula

kur:

| | COe ir oglekļa monoksīda koncentrācija, izteikta miljondaļās (ppm), maisā(-os) A savākto atšķaidīto gāzu paraugā; |
| --- | --- |

COe ir oglekļa monoksīda koncentrācija, izteikta miljondaļās (ppm), maisā(-os) A savākto atšķaidīto gāzu paraugā;

| | COd ir oglekļa monoksīda koncentrācija, izteikta miljondaļās (ppm), maisā(-os) B savāktā atšķaidīšanas gaisa paraugā; |
| --- | --- |

COd ir oglekļa monoksīda koncentrācija, izteikta miljondaļās (ppm), maisā(-os) B savāktā atšķaidīšanas gaisa paraugā;

| | DF ir 6.1.1.4.7. punktā definētais koeficients. |
| --- | --- |

DF ir 6.1.1.4.7. punktā definētais koeficients.

6.1.1.4.4.   Slāpekļa oksīdi (NOX)

Slāpekļa oksīdu masu transportlīdzekļa izplūdes gāzu emisiju sastāvā testa laikā aprēķina, izmantojot šādu formulu:

2.38. vienādojums

Formula

kur:

| | NOxm ir testa daļā emitētā slāpekļa oksīdu masa, izteikta mg/km; |
| --- | --- |

NOxm ir testa daļā emitētā slāpekļa oksīdu masa, izteikta mg/km;

| | S ir 6.1.1.3. punktā definētais attālums; |
| --- | --- |

S ir 6.1.1.3. punktā definētais attālums;

| | V ir 6.1.1.4.1. punktā definētais kopējais tilpums; |
| --- | --- |

V ir 6.1.1.4.1. punktā definētais kopējais tilpums;

| | dNO2 ir slāpekļa oksīdu blīvums izplūdes gāzēs, pieņemot, ka tie būs slāpekļa oksīda veidā, mg/m3 pie standarttemperatūras un spiediena (273,2 K un 101,3 kPa); |
| --- | --- |

dNO2 ir slāpekļa oksīdu blīvums izplūdes gāzēs, pieņemot, ka tie būs slāpekļa oksīda veidā, Formula mg/m3 pie standarttemperatūras un spiediena (273,2 K un 101,3 kPa);

| | NOxc ir atšķaidīto gāzu koncentrācija, izteikta miljondaļās (ppm) un koriģēta, lai ņemtu vērā atšķaidīšanas gaisu, izmantojot šādu vienādojumu:

  2.39. vienādojums




  kur: | NOxe ir slāpekļa oksīdu koncentrācija, izteikta miljondaļās (ppm) no slāpekļa oksīdiem, maisā(-os) A savākto atšķaidīto gāzu paraugā; |
| --- | --- | --- |

NOxc ir atšķaidīto gāzu koncentrācija, izteikta miljondaļās (ppm) un koriģēta, lai ņemtu vērā atšķaidīšanas gaisu, izmantojot šādu vienādojumu:

2.39. vienādojums

Formula

kur:

NOxe ir slāpekļa oksīdu koncentrācija, izteikta miljondaļās (ppm) no slāpekļa oksīdiem, maisā(-os) A savākto atšķaidīto gāzu paraugā;

| | NOxd ir slāpekļa oksīdu koncentrācija, izteikta miljondaļās (ppm) no slāpekļa oksīdiem, maisā(-os) B savāktā atšķaidīšanas gaisa paraugā; |
| --- | --- |

NOxd ir slāpekļa oksīdu koncentrācija, izteikta miljondaļās (ppm) no slāpekļa oksīdiem, maisā(-os) B savāktā atšķaidīšanas gaisa paraugā;

| | DF ir 6.1.1.4.7. punktā definētais koeficients; |
| --- | --- |

DF ir 6.1.1.4.7. punktā definētais koeficients;

| | Kh ir mitruma korekcijas koeficients, kas aprēķināts, izmantojot šādu formulu:

  2.40. vienādojums




  kur:
  H ir absolūtais mitrums, kas izteikts ūdens gramos kilogramā sausa gaisa:

  2.41. vienādojums




  kur: | U ir mitrums procentos; |
| --- | --- | --- |

Kh ir mitruma korekcijas koeficients, kas aprēķināts, izmantojot šādu formulu:

2.40. vienādojums

Formula

kur:

H ir absolūtais mitrums, kas izteikts ūdens gramos kilogramā sausa gaisa:

2.41. vienādojums

Formula

kur:

U ir mitrums procentos;

| | Pd ir piesātinātais ūdens spiediens testa temperatūrā, izteikts kPa; |
| --- | --- |

Pd ir piesātinātais ūdens spiediens testa temperatūrā, izteikts kPa;

| | Pa ir atmosfēras spiediens, izteikts kPa. |
| --- | --- |

Pa ir atmosfēras spiediens, izteikts kPa.

6.1.1.4.5.   Cieto daļiņu masa

Cieto daļiņu emisiju Mp (mg/km) aprēķina, izmantojot šādu vienādojumu:

2.42. vienādojums

Formula

kur izplūdes gāzes izplūst no tuneļa;

2.43. vienādojums

Formula

ja izplūdes gāzes atgriežas tunelī;

kur:

| V
  mix | = | atšķaidīto izplūdes gāzu tilpums V standartapstākļos; |
| --- | --- | --- |
| V
  ep | = | caur cieto daļiņu filtru plūstošās izplūdes gāzes tilpums standartapstākļos; |
| Pe | = | filtra(-u) savākto cieto daļiņu masa; |
| S | = | 6.1.1.3. punktā definētais attālums; |
| Mp | = | cieto daļiņu emisija, izteikta mg/km. |

V
  mix

=

atšķaidīto izplūdes gāzu tilpums V standartapstākļos;

V
  ep

=

caur cieto daļiņu filtru plūstošās izplūdes gāzes tilpums standartapstākļos;

Pe

=

filtra(-u) savākto cieto daļiņu masa;

S

=

6.1.1.3. punktā definētais attālums;

Mp

=

cieto daļiņu emisija, izteikta mg/km.

Ja veikta korekcija cieto daļiņu fona līmenim no atšķaidīšanas sistēmas, to nosaka saskaņā ar 5.2.1.5. punktu. Tādā gadījumā cieto daļiņu masu (mg/km) aprēķina šādi:

2.44. vienādojums

Formula

kur izplūdes gāzes izplūst no tuneļa;

2.45. vienādojums

Formula

ja izplūdes gāzes atgriežas tunelī;

kur:

| Vap | = | caur cieto daļiņu fona filtru plūstošā tuneļa gaisa tilpums standartapstākļos; |
| --- | --- | --- |
| Pa | = | fona filtra savākto cieto daļiņu masa; |
| DF | = | atšķaidījuma koefcients, kas noteikts 6.1.1.4.7. punktā. |

Vap

=

caur cieto daļiņu fona filtru plūstošā tuneļa gaisa tilpums standartapstākļos;

Pa

=

fona filtra savākto cieto daļiņu masa;

DF

=

atšķaidījuma koefcients, kas noteikts 6.1.1.4.7. punktā.

Ja fona korekcijas piemērošanas rezultātā cieto daļiņu masas skaitlis (mg/km) ir negatīvs, uzskata, ka rezultāts ir nulle mg/km cieto daļiņu masas.

6.1.1.4.6.   Oglekļa dioksīds (CO2)

Oglekļa dioksīda masu transportlīdzekļa izplūdes gāzu emisiju sastāvā testa laikā aprēķina, izmantojot šādu formulu:

2.46. vienādojums

Formula

kur:

| | CO2 m ir testa daļas laikā emitētā oglekļa dioksīda masa, izteikta g/km; |
| --- | --- |

CO2 m ir testa daļas laikā emitētā oglekļa dioksīda masa, izteikta g/km;

| | S ir 6.1.1.3. punktā definētais attālums; |
| --- | --- |

S ir 6.1.1.3. punktā definētais attālums;

| | V ir 6.1.1.4.1. punktā definētais kopējais tilpums; |
| --- | --- |

V ir 6.1.1.4.1. punktā definētais kopējais tilpums;

| | dCO2 ir oglekļa monoksīda blīvums, g/m3 pie standarttemperatūras un spiediena (273,2 K un 101,3 kPa); |
| --- | --- |

dCO2 ir oglekļa monoksīda blīvums, Formula g/m3 pie standarttemperatūras un spiediena (273,2 K un 101,3 kPa);

| | CO2c ir atšķaidīto gāzu koncentrācija, izteikta miljondaļās (ppm) no oglekļa dioksīda ekvivalenta un koriģēta, lai ņemtu vērā atšķaidīšanas gaisu, izmantojot šādu vienādojumu: |
| --- | --- |

CO2c ir atšķaidīto gāzu koncentrācija, izteikta miljondaļās (ppm) no oglekļa dioksīda ekvivalenta un koriģēta, lai ņemtu vērā atšķaidīšanas gaisu, izmantojot šādu vienādojumu:

2.47. vienādojums

Formula

kur:

| | CO2e ir oglekļa dioksīda koncentrācija, izteikta procentos no maisā(-os) A savākto atšķaidīto gāzu parauga; |
| --- | --- |

CO2e ir oglekļa dioksīda koncentrācija, izteikta procentos no maisā(-os) A savākto atšķaidīto gāzu parauga;

| | CO2d ir oglekļa dioksīda koncentrācija, izteikta procentos no maisā(-os) B savāktā atšķaidīšanas gaisa parauga; |
| --- | --- |

CO2d ir oglekļa dioksīda koncentrācija, izteikta procentos no maisā(-os) B savāktā atšķaidīšanas gaisa parauga;

| | DF ir 6.1.1.4.7. punktā definētais koeficients. |
| --- | --- |

DF ir 6.1.1.4.7. punktā definētais koeficients.

6.1.1.4.7.   Atšķaidījuma koeficients (DF)

Atšķaidījuma koeficientu aprēķina šādi.

| | Katrai standartdegvielai, izņemot ūdeņradi:

  2.48. vienādojums |
| --- | --- |

Katrai standartdegvielai, izņemot ūdeņradi:

2.48. vienādojums

Formula

| | Degvielai ar sastāvu CxHyOz ir šāda vispārīgā formula:

  2.49. vienādojums |
| --- | --- |

Degvielai ar sastāvu CxHyOz ir šāda vispārīgā formula:

2.49. vienādojums

Formula

| | Attiecībā uz H2NG formula ir šāda:

  2.50. vienādojums |
| --- | --- |

Attiecībā uz H2NG formula ir šāda:

2.50. vienādojums

Formula

| | Ūdeņradim atšķaidījuma koeficientu aprēķina šādi.

  2.51. vienādojums |
| --- | --- |

Ūdeņradim atšķaidījuma koeficientu aprēķina šādi.

2.51. vienādojums

Formula

| | Standartdegvielām, kas ietvertas X pielikumā, ir šādas “X” vērtības.

  1.8.   tabula


  Koeficients “X” formulās, lai aprēķinātu DF







  Degviela | X |
| --- | --- | --- |
| benzīns (E5) | 13,4 |
| dīzeļdegviela (B5) | 13,5 |
| LPG | 11,9 |
| dabasgāze/biometāns | 9,5 |
| etanols (E85) | 12,5 |
| ūdeņradis | 35,03 |

Standartdegvielām, kas ietvertas X pielikumā, ir šādas “X” vērtības.

1.8.   tabula

Koeficients “X” formulās, lai aprēķinātu DF

Degviela

X

benzīns (E5)

13,4

dīzeļdegviela (B5)

13,5

LPG

11,9

dabasgāze/biometāns

9,5

etanols (E85)

12,5

ūdeņradis

35,03

Šajos vienādojumos:

| CCO2 | = | CO2 koncentrācija atšķaidītā izplūdes gāzē paraugu ņemšanas maisā, izteikta procentos no tilpuma; |
| --- | --- | --- |
| CHC | = | HC koncentrācija atšķaidītā izplūdes gāzē paraugu ņemšanas maisā, izteikta ppm oglekļa ekvivalenta; |
| CCO | = | CO koncentrācija atšķaidītā izplūdes gāzē parauga maisā, izteikta ppm; |
| CH2O | = | H2O koncentrācija atšķaidītā izplūdes gāzē paraugu ņemšanas maisā, izteikta procentos no tilpuma; |
| CH2O-DA | = | H2O koncentrācija gaisā, ko izmanto atšķaidīšanai, izteikta procentos no tilpuma; |
| CH2 | = | ūdeņraža koncentrācija atšķaidītā izplūdes gāzē parauga maisā, izteikta ppm; |
| A | = | dabasgāzes/biometāna daudzums H2NG maisījumā, izteikts procentos no tilpuma. |

CCO2

=

CO2 koncentrācija atšķaidītā izplūdes gāzē paraugu ņemšanas maisā, izteikta procentos no tilpuma;

CHC

=

HC koncentrācija atšķaidītā izplūdes gāzē paraugu ņemšanas maisā, izteikta ppm oglekļa ekvivalenta;

CCO

=

CO koncentrācija atšķaidītā izplūdes gāzē parauga maisā, izteikta ppm;

CH2O

=

H2O koncentrācija atšķaidītā izplūdes gāzē paraugu ņemšanas maisā, izteikta procentos no tilpuma;

CH2O-DA

=

H2O koncentrācija gaisā, ko izmanto atšķaidīšanai, izteikta procentos no tilpuma;

CH2

=

ūdeņraža koncentrācija atšķaidītā izplūdes gāzē parauga maisā, izteikta ppm;

A

=

dabasgāzes/biometāna daudzums H2NG maisījumā, izteikts procentos no tilpuma.

6.1.1.5.   I tipa testa rezultātu izsvēršana

6.1.1.5.1.   Ar atkārtotiem mērījumiem (sk. 5.1.1.2. punktu) piesārņotāju (mg/km) un CO2 emisiju rezultātiem, kas iegūti, izmantojot 6.1.1. punktā aprakstīto aprēķina metodi, un degvielas/elektroenerģijas patēriņam un braukšanas attālumam elektriskā režīmā, kas noteikts saskaņā ar VII pielikumu, nosaka vidējo aritmētisko rezultātu katrai cikla daļai.

6.1.1.5.1.1.   Rezultātu izsvēršana no ANO EEK Noteikumu Nr. 40 un Noteikumu Nr. 47 testa cikliem

ANO EEK Noteikumu Nr. 40 un Noteikumu Nr. 47 testa ciklu aukstā posma (vidējo) rezultātu apzīmē kā R1; ANO EEK Noteikumu Nr. 40 un Noteikumu Nr. 47 testa ciklu siltā posma (vidējo) rezultātu apzīmē kā R2. Izmantojot šos piesārņotāju (mg/km) un CO2 (g/km) emisiju rezultātus, atkarībā no transportlīdzekļa kategorijas, kas definēta 6.3. punktā, aprēķina galīgo rezultātu R, izmantojot šādus vienādojumus:

2.52. vienādojums

Formula

kur:

| w1 | = | svēruma koeficients aukstajam posmam; |
| --- | --- | --- |
| w2 | = | svēruma koeficients siltajam posmam. |

w1

=

svēruma koeficients aukstajam posmam;

w2

=

svēruma koeficients siltajam posmam.

6.1.1.5.1.2.   WMTC rezultātu izsvēršana

1. daļas (vidējo) rezultātu vai 1. daļas samazināto transportlīdzekļa ātrumu apzīmē kā R1, 2. daļas (vidējo) rezultātu vai 2. daļas samazināto transportlīdzekļa ātrumu apzīmē kā R2, un 3. daļas (vidējo) rezultātu vai 3. daļas samazināto transportlīdzekļa ātrumu apzīmē kā R3. Izmantojot šos emisiju (mg/km) un degvielas patēriņa (litri/100 km) rezultātus, atkarībā no transportlīdzekļa kategorijas, kas definēta 6.1.1.6.2. punktā, aprēķina galīgo rezultātu R, izmantojot šādus vienādojumus:

2.53. vienādojums

Formula

kur:

| w1 | = | svēruma koeficients aukstajam posmam; |
| --- | --- | --- |
| w2 | = | svēruma koeficients siltajam posmam. |

w1

=

svēruma koeficients aukstajam posmam;

w2

=

svēruma koeficients siltajam posmam.

2.54. vienādojums

Formula

kur:

| wn | = | svēruma koeficienta posms n (n = 1, 2 vai 3). |
| --- | --- | --- |

wn

=

svēruma koeficienta posms n (n = 1, 2 vai 3).

6.1.1.6.2.   Katram piesārņotāju emisijas komponentam izmanto 1.9. tabulā (Euro 4) un 1.10. tabulā (Euro 5) norādītās oglekļa dioksīda emisiju svērtās vērtības.

1.9.   tabula

I tipa testa cikli (piemērojami arī VII un VIII tipa testiem) Euro 4 atbilstīgiem L kategorijas transportlīdzekļiem, piemērojamie svēruma vienādojumi un svēruma koeficienti

| Transportlīdzekļa kategorija | Transportlīdzekļa kategorijas nosaukums | Testa cikls | Vienādojuma Nr. | Svēruma koeficienti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| L1e-A | Pašgājējs divritenis | ECE R47 | 2.52. | w1 = 0,30
  w2 = 0,70 |
| L1e-B | Divu riteņu mopēds |
| L2e | Trīs riteņu mopēds |
| L6e-A | Vieglais ceļu kvadricikls |
| L6e-B | Vieglais kvadrimobilis |
| L3e
  L4e | Divu riteņu motocikls ar blakusvāģi vai bez tā
  v
  max
   < 130 km/h | WMTC, 2. posms | 2.53. | w1 = 0,30
  w2 = 0,70 |
| L5e-A | Tricikls
  v
  max
   < 130 km/h |
| L7e-A | Smagais ceļu kvadricikls
  v
  max
   < 130 km/h |
| L3e
  L4e | Divu riteņu motocikls ar blakusvāģi vai bez tā
  v
  max
   ≥ 130 km/h | WMTC, 2. posms | 2.54. | w1 = 0,25
  w2 = 0,50
  w3 = 0,25 |
| L5e-A | Tricikls
  v
  max
   ≥ 130 km/h |
| L7e-A | Smagais ceļu kvadricikls
  v
  max
   ≥ 130 km/h |
| L5e-B | Komercijas tricikls | ECE R40 | 2.52. | w1 = 0,30
  w2 = 0,70 |
| L7e-B | Apvidus transportlīdzekļi |
| L7e-C | Smagais kvadrimobilis |

Transportlīdzekļa kategorija

Transportlīdzekļa kategorijas nosaukums

Testa cikls

Vienādojuma Nr.

Svēruma koeficienti

L1e-A

Pašgājējs divritenis

ECE R47

2.52.

w1 = 0,30

w2 = 0,70

L1e-B

Divu riteņu mopēds

L2e

Trīs riteņu mopēds

L6e-A

Vieglais ceļu kvadricikls

L6e-B

Vieglais kvadrimobilis

L3e

L4e

Divu riteņu motocikls ar blakusvāģi vai bez tā

v
  max
   < 130 km/h

WMTC, 2. posms

2.53.

w1 = 0,30

w2 = 0,70

L5e-A

Tricikls

v
  max
   < 130 km/h

L7e-A

Smagais ceļu kvadricikls

v
  max
   < 130 km/h

L3e

L4e

Divu riteņu motocikls ar blakusvāģi vai bez tā

v
  max
   ≥ 130 km/h

WMTC, 2. posms

2.54.

w1 = 0,25

w2 = 0,50

w3 = 0,25

L5e-A

Tricikls

v
  max
   ≥ 130 km/h

L7e-A

Smagais ceļu kvadricikls

v
  max
   ≥ 130 km/h

L5e-B

Komercijas tricikls

ECE R40

2.52.

w1 = 0,30

w2 = 0,70

L7e-B

Apvidus transportlīdzekļi

L7e-C

Smagais kvadrimobilis

1.10.   tabula

I tipa testa cikli (piemērojami arī VII un VIII tipa testiem) Euro 5 atbilstīgiem L kategorijas transportlīdzekļiem, piemērojamie svēruma vienādojumi un svēruma koeficienti

| Transportlīdzekļa kategorija | Transportlīdzekļa kategorijas nosaukums | Testa cikls | Vienādojuma Nr. | Svēruma koeficienti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| L1e-A | Pašgājējs divritenis | WMTC 3. posms | 2.53. | w1 = 0,50
  w2 = 0,50 |
| L1e-B | Divu riteņu mopēds |
| L2e | Trīs riteņu mopēds |
| L6e-A | Vieglais ceļu kvadricikls |
| L6e-B | Vieglais kvadrimobilis |
| L3e
  L4e | Divu riteņu motocikls ar blakusvāģi vai bez tā
  v
  max
   < 130 km/h | 2.53. | w1 = 0,50
  w2 = 0,50 |
| L5e-A | Tricikls
  v
  max
   < 130 km/h |
| L7e-A | Smagais ceļu kvadricikls
  v
  max
   < 130 km/h |
| L3e
  L4e | Divu riteņu motocikls ar blakusvāģi vai bez tā
  v
  max
   ≥ 130 km/h | 2.54. | w1 = 0,25
  w2 = 0,50
  w3 = 0,25 |
| L5e-A | Tricikls
  v
  max
   ≥ 130 km/h |
| L7e-A | Smagais ceļu kvadricikls
  v
  max
   ≥ 130 km/h |
| L5e-B | Komercijas tricikls | 2.53. | w1 = 0,30
  w2 = 0,70 |
| L7e-B | Apvidus transportlīdzekļi |
| L7e-C | Smagais kvadrimobilis |

Transportlīdzekļa kategorija

Transportlīdzekļa kategorijas nosaukums

Testa cikls

Vienādojuma Nr.

Svēruma koeficienti

L1e-A

Pašgājējs divritenis

WMTC 3. posms

2.53.

w1 = 0,50

w2 = 0,50

L1e-B

Divu riteņu mopēds

L2e

Trīs riteņu mopēds

L6e-A

Vieglais ceļu kvadricikls

L6e-B

Vieglais kvadrimobilis

L3e

L4e

Divu riteņu motocikls ar blakusvāģi vai bez tā

v
  max
   < 130 km/h

2.53.

w1 = 0,50

w2 = 0,50

L5e-A

Tricikls

v
  max
   < 130 km/h

L7e-A

Smagais ceļu kvadricikls

v
  max
   < 130 km/h

L3e

L4e

Divu riteņu motocikls ar blakusvāģi vai bez tā

v
  max
   ≥ 130 km/h

2.54.

w1 = 0,25

w2 = 0,50

w3 = 0,25

L5e-A

Tricikls

v
  max
   ≥ 130 km/h

L7e-A

Smagais ceļu kvadricikls

v
  max
   ≥ 130 km/h

L5e-B

Komercijas tricikls

2.53.

w1 = 0,30

w2 = 0,70

L7e-B

Apvidus transportlīdzekļi

L7e-C

Smagais kvadrimobilis

7.   Reģistrējamie dati

Attiecībā uz katru testu reģistrē šādu informāciju:

| a) | testa numurs; |
| --- | --- |

a)

testa numurs;

| b) | transportlīdzekļa, sistēmas vai komponenta identifikācija; |
| --- | --- |

b)

transportlīdzekļa, sistēmas vai komponenta identifikācija;

| c) | datums un diennakts laiks katrai testa grafika daļai; |
| --- | --- |

c)

datums un diennakts laiks katrai testa grafika daļai;

| d) | instrumenta operators; |
| --- | --- |

d)

instrumenta operators;

| e) | vadītājs vai operators; |
| --- | --- |

e)

vadītājs vai operators;

| f) | testa transportlīdzeklis — marka, transportlīdzekļa identifikācijas numurs, modeļa gads, piedziņas sistēmas/transmisijas veids, odometra rādījums, sākot iepriekšēju sagatavošanu, motora darba tilpums, motora saime, emisiju kontroles sistēma, ieteicamais motora ātrums tukšgaitā, degvielas tvertnes nominālā ietilpība, inerciālā slodze, standartmasa, kas reģistrēta pie 0 kilometriem, un spiediens piedziņas riteņu riepās; |
| --- | --- |

f)

testa transportlīdzeklis — marka, transportlīdzekļa identifikācijas numurs, modeļa gads, piedziņas sistēmas/transmisijas veids, odometra rādījums, sākot iepriekšēju sagatavošanu, motora darba tilpums, motora saime, emisiju kontroles sistēma, ieteicamais motora ātrums tukšgaitā, degvielas tvertnes nominālā ietilpība, inerciālā slodze, standartmasa, kas reģistrēta pie 0 kilometriem, un spiediens piedziņas riteņu riepās;

| g) | dinamometra sērijas numurs — kā alternatīvu dinamometra sērijas numura reģistrēšanai var izmantot atsauci uz transportlīdzekļa testa telpas numuru ar administrācijas iepriekšēju apstiprinājumu, ja vien reģistrētajos testa telpas datos ir norādīta attiecīgā instrumentu informācija; |
| --- | --- |

g)

dinamometra sērijas numurs — kā alternatīvu dinamometra sērijas numura reģistrēšanai var izmantot atsauci uz transportlīdzekļa testa telpas numuru ar administrācijas iepriekšēju apstiprinājumu, ja vien reģistrētajos testa telpas datos ir norādīta attiecīgā instrumentu informācija;

| h) | visa attiecīgā informācija par instrumntiem, piemēram, noregulējums, pastiprinājums, sērijas numurs, detektora numurs, diapazons. Kā alternatīvu var izmantot atsauci uz transportlīdzekļa testa telpu ar administrācijas iepriekšēju apstiprinājumu, ja vien reģistrētajos testa telpas kalibrēšanas datos ir norādīta attiecīgā instrumentu informācija; |
| --- | --- |

h)

visa attiecīgā informācija par instrumntiem, piemēram, noregulējums, pastiprinājums, sērijas numurs, detektora numurs, diapazons. Kā alternatīvu var izmantot atsauci uz transportlīdzekļa testa telpu ar administrācijas iepriekšēju apstiprinājumu, ja vien reģistrētajos testa telpas kalibrēšanas datos ir norādīta attiecīgā instrumentu informācija;

| i) | reģistrācijas ierīces diagrammas — norāda nulles punktu, kalibrēšanas pārbaudi, izplūdes gāzes un atšķaidīšanas gaisa paraugu pēdas; |
| --- | --- |

i)

reģistrācijas ierīces diagrammas — norāda nulles punktu, kalibrēšanas pārbaudi, izplūdes gāzes un atšķaidīšanas gaisa paraugu pēdas;

| j) | barometriskais spiediens, apkārtējā temperatūra un testa spiediens testa telpā;

  7. piezīme. Var izmantot galveno laboratorijas barometru, ar nosacījumu, ka tiek pierādīts, ka individuālais barometriskais spiediens testa telpā ir ±0,1 procenta robežās no barometriskā spiediena galvenā barometra atrašanās vietā; |
| --- | --- |

j)

barometriskais spiediens, apkārtējā temperatūra un testa spiediens testa telpā;

7. piezīme. Var izmantot galveno laboratorijas barometru, ar nosacījumu, ka tiek pierādīts, ka individuālais barometriskais spiediens testa telpā ir ±0,1 procenta robežās no barometriskā spiediena galvenā barometra atrašanās vietā;

| k) | CVS mērīšanas ierīcē ieplūstošā izplūdes gāzu un atšķaidīšanas gaisa maisījuma spiediens, spiediena palielinājums visā ierīcē un temperatūra ieplūdes vietā. Temperatūru reģistrē nepārtraukti vai digitāli, lai noteiktu temperatūras svārstības; |
| --- | --- |

k)

CVS mērīšanas ierīcē ieplūstošā izplūdes gāzu un atšķaidīšanas gaisa maisījuma spiediens, spiediena palielinājums visā ierīcē un temperatūra ieplūdes vietā. Temperatūru reģistrē nepārtraukti vai digitāli, lai noteiktu temperatūras svārstības;

| l) | pozitīvā darba tilpuma sūkņa apgriezienu skaits, kas veikts katrā testa posmā, kamēr tiek vāki izplūdes gāzu paraugi. Kritiskās plūsmas paraugu ņemšanas Venturi caurules izmērīto standarta kubikmetru skaits katrā testa posmā ir ekvivalentā vērtība CFV–CVS vajadzībām; |
| --- | --- |

l)

pozitīvā darba tilpuma sūkņa apgriezienu skaits, kas veikts katrā testa posmā, kamēr tiek vāki izplūdes gāzu paraugi. Kritiskās plūsmas paraugu ņemšanas Venturi caurules izmērīto standarta kubikmetru skaits katrā testa posmā ir ekvivalentā vērtība CFV–CVS vajadzībām;

| m) | atšķaidīšanas gaisa mitrums.

  8. piezīme. Ja iepriekšējas sagatavošanas slejas neizmanto, šo mērījumu var dzēst. Ja iepriekšējas sagatavošanas slejas izmanto, un atšķaidīšanas gaisu ņem no testa telpas, šim mērījumam var izmantot apkārtējo mitrumu; |
| --- | --- |

m)

atšķaidīšanas gaisa mitrums.

8. piezīme. Ja iepriekšējas sagatavošanas slejas neizmanto, šo mērījumu var dzēst. Ja iepriekšējas sagatavošanas slejas izmanto, un atšķaidīšanas gaisu ņem no testa telpas, šim mērījumam var izmantot apkārtējo mitrumu;

| n) | braukšanas attālums katrai testa daļai, aprēķināts no izmērītā ruļļa vai vārpstas apgriezienu skaita; |
| --- | --- |

n)

braukšanas attālums katrai testa daļai, aprēķināts no izmērītā ruļļa vai vārpstas apgriezienu skaita;

| o) | ruļļa faktiskā ātruma shēma testam; |
| --- | --- |

o)

ruļļa faktiskā ātruma shēma testam;

| p) | pārnesumu izmantošanas shēma testam; |
| --- | --- |

p)

pārnesumu izmantošanas shēma testam;

| q) | I tipa testa emisiju rezultāti katrai testa daļai un kopējie svērtie testa rezultāti; |
| --- | --- |

q)

I tipa testa emisiju rezultāti katrai testa daļai un kopējie svērtie testa rezultāti;

| r) | I tipa testu emisiju vērtības sekundi pa sekundei, ja to uzskata par nepieciešamu; |
| --- | --- |

r)

I tipa testu emisiju vērtības sekundi pa sekundei, ja to uzskata par nepieciešamu;

| s) | II tipa testa emisiju rezultāti (sk. III pielikumu). |
| --- | --- |

s)

II tipa testa emisiju rezultāti (sk. III pielikumu).

papildinājums

II pielikumā izmantotie simboli

Ap1.1. tabula.

II pielikumā izmantotie simboli

| Simbols | Definīcija | Vienība |
| --- | --- | --- |
| a | Daudzfunkcionālās funkcijas koeficients | — |
| aT | Priekšējā riteņa rites pretestības spēks | N |
| b | Daudzfunkcionālās funkcijas koeficients | — |
| bT | Aerodinamiskās funkcijas koeficients | |
| c | Daudzfunkcionālās funkcijas koeficients | — |
| CCO | Oglekļa monoksīda koncentrācija | procenti tilp. |
| CCO
  corr | Koriģētā oglekļa monoksīda koncentrācija | procenti tilp. |
| CO2c | Oglekļa dioksīda koncentrācija atšķaidītajā gāzē, koriģēta, lai ņemtu vērā atšķaidīšanas gaisu | procenti |
| CO2d | Oglekļa dioksīda koncentrācija maisā B savāktā atšķaidīšanas gaisa paraugā | procenti |
| CO2e | Oglekļa dioksīda koncentrācija maisā A savāktā atšķaidīšanas gaisa paraugā | procenti |
| CO2m | Testa daļā emitētā oglekļa dioksīda masa | g/km |
| COc | Oglekļa monoksīda koncentrācija atšķaidītajā gāzē, koriģēta, lai ņemtu vērā atšķaidīšanas gaisu | ppm |
| COd | Oglekļa monoksīda koncentrācija maisā B savāktā atšķaidīšanas gaisa paraugā | ppm |
| COe | Oglekļa monoksīda koncentrācija maisā A savāktā atšķaidīšanas gaisa paraugā | ppm |
| COm | Testa daļā emitētā oglekļa monoksīda masa | mg/km |
| d0 | Apkārtējā gaisa relatīvais standartblīvums | — |
| dCO | Oglekļa monoksīda blīvums | mg/m3 |
| dCO2 | Oglekļa dioksīda blīvums | mg/m3 |
| DF | Atšķaidījuma koeficients | — |
| dHC | Ogļūdeņraža blīvums | mg/m3 |
| S / d | Cikla daļā nobrauktais attālums | km |
| dNOX | Slāpekļa oksīda blīvums | mg/m3 |
| dT | Relatīvais gaisa blīvums testa apstākļos | — |
| Δt | Ripināšanas laiks | s |
| Δtai | Ripināšanas laiks, kas izmērīts pirmajā testā uz ceļa | s |
| Δtbi | Ripināšanas laiks, kas izmērīts otrajā testā uz ceļa | s |
| ΔTE | Ripināšanas laiks, kas koriģēts attiecībā uz inerciālo masu | s |
| ΔtE | Vidējais ripināšanas laiks uz šasijas dinamometra pie atskaites ātruma | s |
| ΔTi | Vidējais ripināšanas laiks pie izvēles ātruma | s |
| Δti | Ripināšanas laiks pie atbilstošā ātruma | s |
| ΔTj | Vidējais ripināšanas laiks pie izvēles ātruma | s |
| ΔTroad | Ripināšanas laika mērķvērtība | s |
| | Vidējais ripināšanas laiks uz šasijas dinamometra bez absorbcijas | s |
| Δv | Ripināšanas ātruma intervāls (

  ) | km/h |
| ε | Šasijas dinamometra iestatījuma kļūda | procenti |
| F | Rites pretestības spēks | N |
| F* | Rites pretestības spēka mērķvērtība | N |
| F*(v0) | Rites pretestības spēka mērķvērtība pie atskaites ātruma uz šasijas dinamometra | N |
| F*(vi) | Rites pretestības spēka mērķvērtība pie izvēles ātruma uz šasijas dinamometra | N |
| f*0 | Koriģētā rites pretestība apkārtējās vides standartapstākļos | N |
| f*2 | Koriģētais aerodinamiskās pretestības koeficients apkārtējās vides standartapstākļos | |
| F*j | Rites pretestības spēka mērķvērtība pie izvēles ātruma | N |
| f0 | Rites pretestība | N |
| f2 | Aerodinamiskās pretestības koeficients | |
| FE | Šasijas dinamometram iestatītais rites pretestības spēks | N |
| FE(v0) | Iestatītais rites pretestības spēks pie atskaites ātruma uz šasijas dinamometra | N |
| FE(v2) | Iestatītais rites pretestības spēks pie izvēles ātruma uz šasijas dinamometra | N |
| Ff | Kopējais berzes zudums | N |
| Ff(v0) | Kopējais berzes zudums pie atskaites ātruma | N |
| Fj | Rites pretestības spēks | N |
| Fj(v0) | Ritošās pretestības spēks pie atskaites ātruma | N |
| F
  pau | Jaudas absorbcijas ierīces bremzēšanas spēks | N |
| F
  pau
  (v0) | Jaudas absorbcijas ierīces bremzēšanas spēks pie atskaites ātruma | N |
| F
  pau
  (vj) | Jaudas absorbcijas ierīces bremzēšanas spēks pie izvēles ātruma | N |
| FT | Rites pretestības spēks, kas aprēķināts pēc rites pretestības tabulas | N |
| H | Absolūtais mitrums | mg/km |
| HCc | Atšķaidīto gāzu koncentrācija, izteikta oglekļa ekvivalentā un koriģēta, lai ņemtu vērā atšķaidīšanas gaisu | ppm |
| HCd | Ogļūdeņražu koncentrācija, izteikta oglekļa ekvivalentā, maisā B savāktā atšķaidīšanas gaisa paraugā | ppm |
| HCe | Ogļūdeņražu koncentrācija, izteikta oglekļa ekvivalentā, maisā A savāktā atšķaidīšanas gaisa paraugā | ppm |
| HCm | Testa daļā emitētā ogļūdeņraža masa | mg/km |
| K0 | Temperatūras korekcijas koeficients ritošās daļas pretestībai | — |
| Kh | Mitruma korekcijas koeficients | — |
| L | Gāzveida emisiju robežvērtības | mg/km |
| m | L kategorijas testa transportlīdzekļa masa | kg |
| ma | L kategorijas testa transportlīdzekļa faktiskā masa | kg |
| mfi | Spararata ekvivalentā inerciālā masa | kg |
| mi | Ekvivalentā inerciālā masa | kg |
| mk | (L kategorijas transportlīdzekļa) masa braukšanas kārtībā | kg |
| mr | Visu riteņu ekvivalentā inerciālā masa | kg |
| m
  ri | Visu pakaļējo riteņu un L kategorijas transportlīdzekļa daļu, kas griežas ar riteni, ekvivalentā inerciālā masa | kg |
| m
  ref | L kategorijas transportlīdzekļa masa darba kārtībā plus vadītāja svars (75 kg) | kg |
| m
  rf | Priekšējā riteņa rotējošā masa | kg |
| m
  rid | Braucēja masa | kg |
| n | Motora apgriezienu skaits | min–1 |
| n | Vērtību skaits attiecībā uz emisiju vai testu | — |
| N | Sūkņa P apgriezienu skaits | — |
| ng | Pārnesumu skaits kustībai uz priekšu | — |
| n
  idle | Apgriezienu skaits tukšgaitā | min–1 |
| n_max_acc
  (1) | Ātrums pārnesumu pārslēgšanai no 1. uz 2. pārnesumu paātrinājuma posmos | min–1 |
| n_max_acc
  (i) | Ātrums pārnesumu pārslēgšanai no i pārnesuma uz (i+1) pārnesumu paātrinājuma posmos, i > 1 | min–1 |
| n_min_acc
  (i) | Minimālais motora apgriezienu skaits kruīza režīmam vai palēninājumam i pārnesumā | min–1 |
| NOXc | Slāpekļa oksīda koncentrācija atšķaidītajās gāzēs, koriģēta, lai ņemtu vērā atšķaidīšanas gaisu | ppm |
| NOXd | Slāpekļa oksīda koncentrācija maisā B savāktā atšķaidīšanas gaisa paraugā | ppm |
| NOXe | Slāpekļa oksīda koncentrācija maisā A savāktā atšķaidīšanas gaisa paraugā | ppm |
| NOXm | Testa daļā emitēto slāpekļa oksīdu masa | mg/km |
| P0 | Atmosfēras standartspiediens | kPa |
| Pa | Atmosfēras spiediens | kPa |
| Pd | Piesātinātais ūdens spiediens pie testa temperatūras | kPa |
| Pi | Vidējais pazeminātais spiediens testa daļas laikā sūkņa P daļā | kPa |
| Pn | Motora nominālā jauda | kW |
| PT | Vidējais atmosfēras spiediens testa laikā | kPa |
| ρ0 | Apkārtējā gaisa relatīvā standarta tilpummasa | kg/m3 |
| r(i) | Pārnesumskaitlis i pārnesumā | — |
| R | Piesārņotāju emisiju, oglekļa dioksīda emisiju vai degvielas patēriņa testa galīgais rezultāts | mg/km,
  g/km, 1/100 km |
| R1 | Piesārņotāju emisiju, oglekļa dioksīda emisiju vai degvielas patēriņa testa rezultāti 1. cikla daļai ar auksto iedarbināšanu | mg/km,
  g/km, 1/100 km |
| R2 | Piesārņotāju emisiju, oglekļa dioksīda emisiju vai degvielas patēriņa testa rezultāti 2. cikla daļai siltos apstākļos | mg/km,
  g/km, 1/100 km |
| R3 | Piesārņotāju emisiju, oglekļa dioksīda emisiju vai degvielas patēriņa testa rezultāti 1. cikla daļai siltos apstākļos | mg/km,
  g/km, 1/100 km |
| Ri1 | Pirmā I tipa testa rezultāti attiecībā uz piesārņotāju emisijām | mg/km |
| Ri2 | Otrā I tipa testa rezultāti attiecībā uz piesārņotāju emisijām | mg/km |
| Ri3 | Trešā I tipa testa rezultāti attiecībā uz piesārņotāju emisijām | mg/km |
| s | Nominālais motora apgriezienu skaits | mini–1 |
| TC | Dzeses šķidruma temperatūra | K |
| TO | Motoreļļas temperatūra | K |
| TP | Aizdedzes sveču ligzdas/blīves temperatūra | K |
| T0 | Apkārtējā standarttemperatūra | K |
| Tp | Atšķaidīto gāzu temperatūra testa daļā, ko mēra sūkņa P ieplūdes daļā | K |
| TT | Vidējā apkārtējā temperatūra testa laikā | K |
| U | Mitrums | procenti |
| v | Izvēles ātrums | |
| V | Kopējais atšķaidītās gāzes tilpums | m3 |
| v
  max | Testa transportlīdzekļa maksimālais projektētais ātrums (L kategorijas transportlīdzeklis) | km/h |
| v0 | Transportlīdzekļa atskaites ātrums | km/h |
| V0 | Sūkņa P vienā apgriezienā izspiestās gāzes tilpums | m3/apgr. |
| v1 | Transportlīdzekļa ātrums, pie kura sākas ripināšanas laika mērījums | km/h |
| v2 | Transportlīdzekļa ātrums, pie kura beidzas ripināšanas laika mērījums | km/h |
| vi | Transportlīdzekļa izvēles ātrums, kas izvēlēts ripināšanas laika mērījumam | km/h |
| w1 | 1. cikla daļas ar auksto iedarbināšanu svēruma koeficients | — |
| w1hot | 1. cikla daļas siltos apstākļos svēruma koeficients | — |
| w2 | 2. cikla daļas siltos apstākļos svēruma koeficients | — |
| w3 | 3. cikla daļas siltos apstākļos svēruma koeficients | — |

Simbols

Definīcija

Vienība

a

Daudzfunkcionālās funkcijas koeficients

—

aT

Priekšējā riteņa rites pretestības spēks

N

b

Daudzfunkcionālās funkcijas koeficients

—

bT

Aerodinamiskās funkcijas koeficients

Formula

c

Daudzfunkcionālās funkcijas koeficients

—

CCO

Oglekļa monoksīda koncentrācija

procenti tilp.

CCO
  corr

Koriģētā oglekļa monoksīda koncentrācija

procenti tilp.

CO2c

Oglekļa dioksīda koncentrācija atšķaidītajā gāzē, koriģēta, lai ņemtu vērā atšķaidīšanas gaisu

procenti

CO2d

Oglekļa dioksīda koncentrācija maisā B savāktā atšķaidīšanas gaisa paraugā

procenti

CO2e

Oglekļa dioksīda koncentrācija maisā A savāktā atšķaidīšanas gaisa paraugā

procenti

CO2m

Testa daļā emitētā oglekļa dioksīda masa

g/km

COc

Oglekļa monoksīda koncentrācija atšķaidītajā gāzē, koriģēta, lai ņemtu vērā atšķaidīšanas gaisu

ppm

COd

Oglekļa monoksīda koncentrācija maisā B savāktā atšķaidīšanas gaisa paraugā

ppm

COe

Oglekļa monoksīda koncentrācija maisā A savāktā atšķaidīšanas gaisa paraugā

ppm

COm

Testa daļā emitētā oglekļa monoksīda masa

mg/km

d0

Apkārtējā gaisa relatīvais standartblīvums

—

dCO

Oglekļa monoksīda blīvums

mg/m3

dCO2

Oglekļa dioksīda blīvums

mg/m3

DF

Atšķaidījuma koeficients

—

dHC

Ogļūdeņraža blīvums

mg/m3

S / d

Cikla daļā nobrauktais attālums

km

dNOX

Slāpekļa oksīda blīvums

mg/m3

dT

Relatīvais gaisa blīvums testa apstākļos

—

Δt

Ripināšanas laiks

s

Δtai

Ripināšanas laiks, kas izmērīts pirmajā testā uz ceļa

s

Δtbi

Ripināšanas laiks, kas izmērīts otrajā testā uz ceļa

s

ΔTE

Ripināšanas laiks, kas koriģēts attiecībā uz inerciālo masu

s

ΔtE

Vidējais ripināšanas laiks uz šasijas dinamometra pie atskaites ātruma

s

ΔTi

Vidējais ripināšanas laiks pie izvēles ātruma

s

Δti

Ripināšanas laiks pie atbilstošā ātruma

s

ΔTj

Vidējais ripināšanas laiks pie izvēles ātruma

s

ΔTroad

Ripināšanas laika mērķvērtība

s

Formula

Vidējais ripināšanas laiks uz šasijas dinamometra bez absorbcijas

s

Δv

Formula

km/h

ε

Šasijas dinamometra iestatījuma kļūda

procenti

F

Rites pretestības spēks

N

F*

Rites pretestības spēka mērķvērtība

N

F*(v0)

Rites pretestības spēka mērķvērtība pie atskaites ātruma uz šasijas dinamometra

N

F*(vi)

Rites pretestības spēka mērķvērtība pie izvēles ātruma uz šasijas dinamometra

N

f*0

Koriģētā rites pretestība apkārtējās vides standartapstākļos

N

f*2

Koriģētais aerodinamiskās pretestības koeficients apkārtējās vides standartapstākļos

Formula

F*j

Rites pretestības spēka mērķvērtība pie izvēles ātruma

N

f0

Rites pretestība

N

f2

Aerodinamiskās pretestības koeficients

Formula

FE

Šasijas dinamometram iestatītais rites pretestības spēks

N

FE(v0)

Iestatītais rites pretestības spēks pie atskaites ātruma uz šasijas dinamometra

N

FE(v2)

Iestatītais rites pretestības spēks pie izvēles ātruma uz šasijas dinamometra

N

Ff

Kopējais berzes zudums

N

Ff(v0)

Kopējais berzes zudums pie atskaites ātruma

N

Fj

Rites pretestības spēks

N

Fj(v0)

Ritošās pretestības spēks pie atskaites ātruma

N

F
  pau

Jaudas absorbcijas ierīces bremzēšanas spēks

N

F
  pau
  (v0)

Jaudas absorbcijas ierīces bremzēšanas spēks pie atskaites ātruma

N

F
  pau
  (vj)

Jaudas absorbcijas ierīces bremzēšanas spēks pie izvēles ātruma

N

FT

Rites pretestības spēks, kas aprēķināts pēc rites pretestības tabulas

N

H

Absolūtais mitrums

mg/km

HCc

Atšķaidīto gāzu koncentrācija, izteikta oglekļa ekvivalentā un koriģēta, lai ņemtu vērā atšķaidīšanas gaisu

ppm

HCd

Ogļūdeņražu koncentrācija, izteikta oglekļa ekvivalentā, maisā B savāktā atšķaidīšanas gaisa paraugā

ppm

HCe

Ogļūdeņražu koncentrācija, izteikta oglekļa ekvivalentā, maisā A savāktā atšķaidīšanas gaisa paraugā

ppm

HCm

Testa daļā emitētā ogļūdeņraža masa

mg/km

K0

Temperatūras korekcijas koeficients ritošās daļas pretestībai

—

Kh

Mitruma korekcijas koeficients

—

L

Gāzveida emisiju robežvērtības

mg/km

m

L kategorijas testa transportlīdzekļa masa

kg

ma

L kategorijas testa transportlīdzekļa faktiskā masa

kg

mfi

Spararata ekvivalentā inerciālā masa

kg

mi

Ekvivalentā inerciālā masa

kg

mk

(L kategorijas transportlīdzekļa) masa braukšanas kārtībā

kg

mr

Visu riteņu ekvivalentā inerciālā masa

kg

m
  ri

Visu pakaļējo riteņu un L kategorijas transportlīdzekļa daļu, kas griežas ar riteni, ekvivalentā inerciālā masa

kg

m
  ref

L kategorijas transportlīdzekļa masa darba kārtībā plus vadītāja svars (75 kg)

kg

m
  rf

Priekšējā riteņa rotējošā masa

kg

m
  rid

Braucēja masa

kg

n

Motora apgriezienu skaits

min–1

n

Vērtību skaits attiecībā uz emisiju vai testu

—

N

Sūkņa P apgriezienu skaits

—

ng

Pārnesumu skaits kustībai uz priekšu

—

n
  idle

Apgriezienu skaits tukšgaitā

min–1

n_max_acc
  (1)

Ātrums pārnesumu pārslēgšanai no 1. uz 2. pārnesumu paātrinājuma posmos

min–1

n_max_acc
  (i)

Ātrums pārnesumu pārslēgšanai no i pārnesuma uz (i+1) pārnesumu paātrinājuma posmos, i > 1

min–1

n_min_acc
  (i)

Minimālais motora apgriezienu skaits kruīza režīmam vai palēninājumam i pārnesumā

min–1

NOXc

Slāpekļa oksīda koncentrācija atšķaidītajās gāzēs, koriģēta, lai ņemtu vērā atšķaidīšanas gaisu

ppm

NOXd

Slāpekļa oksīda koncentrācija maisā B savāktā atšķaidīšanas gaisa paraugā

ppm

NOXe

Slāpekļa oksīda koncentrācija maisā A savāktā atšķaidīšanas gaisa paraugā

ppm

NOXm

Testa daļā emitēto slāpekļa oksīdu masa

mg/km

P0

Atmosfēras standartspiediens

kPa

Pa

Atmosfēras spiediens

kPa

Pd

Piesātinātais ūdens spiediens pie testa temperatūras

kPa

Pi

Vidējais pazeminātais spiediens testa daļas laikā sūkņa P daļā

kPa

Pn

Motora nominālā jauda

kW

PT

Vidējais atmosfēras spiediens testa laikā

kPa

ρ0

Apkārtējā gaisa relatīvā standarta tilpummasa

kg/m3

r(i)

Pārnesumskaitlis i pārnesumā

—

R

Piesārņotāju emisiju, oglekļa dioksīda emisiju vai degvielas patēriņa testa galīgais rezultāts

mg/km,

g/km, 1/100 km

R1

Piesārņotāju emisiju, oglekļa dioksīda emisiju vai degvielas patēriņa testa rezultāti 1. cikla daļai ar auksto iedarbināšanu

mg/km,

g/km, 1/100 km

R2

Piesārņotāju emisiju, oglekļa dioksīda emisiju vai degvielas patēriņa testa rezultāti 2. cikla daļai siltos apstākļos

mg/km,

g/km, 1/100 km

R3

Piesārņotāju emisiju, oglekļa dioksīda emisiju vai degvielas patēriņa testa rezultāti 1. cikla daļai siltos apstākļos

mg/km,

g/km, 1/100 km

Ri1

Pirmā I tipa testa rezultāti attiecībā uz piesārņotāju emisijām

mg/km

Ri2

Otrā I tipa testa rezultāti attiecībā uz piesārņotāju emisijām

mg/km

Ri3

Trešā I tipa testa rezultāti attiecībā uz piesārņotāju emisijām

mg/km

s

Nominālais motora apgriezienu skaits

mini–1

TC

Dzeses šķidruma temperatūra

K

TO

Motoreļļas temperatūra

K

TP

Aizdedzes sveču ligzdas/blīves temperatūra

K

T0

Apkārtējā standarttemperatūra

K

Tp

Atšķaidīto gāzu temperatūra testa daļā, ko mēra sūkņa P ieplūdes daļā

K

TT

Vidējā apkārtējā temperatūra testa laikā

K

U

Mitrums

procenti

v

Izvēles ātrums

V

Kopējais atšķaidītās gāzes tilpums

m3

v
  max

Testa transportlīdzekļa maksimālais projektētais ātrums (L kategorijas transportlīdzeklis)

km/h

v0

Transportlīdzekļa atskaites ātrums

km/h

V0

Sūkņa P vienā apgriezienā izspiestās gāzes tilpums

m3/apgr.

v1

Transportlīdzekļa ātrums, pie kura sākas ripināšanas laika mērījums

km/h

v2

Transportlīdzekļa ātrums, pie kura beidzas ripināšanas laika mērījums

km/h

vi

Transportlīdzekļa izvēles ātrums, kas izvēlēts ripināšanas laika mērījumam

km/h

w1

1. cikla daļas ar auksto iedarbināšanu svēruma koeficients

—

w1hot

1. cikla daļas siltos apstākļos svēruma koeficients

—

w2

2. cikla daļas siltos apstākļos svēruma koeficients

—

w3

3. cikla daļas siltos apstākļos svēruma koeficients

—

2. papildinājums

Standartdegvielas

1.   Standartdegvielu specifikācijas transportlīdzekļu testēšanai vides testos, jo īpaši izplūdes gāzu un iztvaikošanas emisiju testēšanai

| 1.1. | Turpmāk redzamajās tabulās ir norādīti tehniskie dati par standartdegvielām, kas izmantojamas ekoloģisko raksturlielumu testēšanai. Šajā papildinājumā norādītās degvielas specifikācijas atbilst standartdegvielas specifikācijām, kas noteiktas ANO EEK Noteikumu Nr. 84 4. pārskatītā izdevuma 10. pielikumā.










  Veids: benzīns (E5) |
| --- | --- |
| Parametrs | Vienība | Robežvērtības (1) | Testa metode |
| Minimālā | Maksimālā |
| Pētnieciskās metodes oktānskaitlis, RON | | 95,0 | — | EN 25164 / prEN ISO 5164 |
| Motora oktānskaitlis, MON | | 85,0 | — | EN 25163 / prEN ISO 5163 |
| Blīvums 15 °C temperatūrā | kg/m3 | 743 | 756 | EN ISO 3675 / EN ISO 12185 |
| Tvaika spiediens | kPa | 56,0 | 60,0 | prEN ISO 13016-1 (DVPE) |
| Ūdens saturs | % v/v | | 0,015 | ASTM E 1064 |
| Destilācija: | | | | |
| — | iztvaicējot pie 70 °C |

1.1.

Turpmāk redzamajās tabulās ir norādīti tehniskie dati par standartdegvielām, kas izmantojamas ekoloģisko raksturlielumu testēšanai. Šajā papildinājumā norādītās degvielas specifikācijas atbilst standartdegvielas specifikācijām, kas noteiktas ANO EEK Noteikumu Nr. 84 4. pārskatītā izdevuma 10. pielikumā.

Veids: benzīns (E5)

Parametrs

Vienība

Robežvērtības (1)

Testa metode

Minimālā

Maksimālā

Pētnieciskās metodes oktānskaitlis, RON

95,0

—

EN 25164 / prEN ISO 5164

Motora oktānskaitlis, MON

85,0

—

EN 25163 / prEN ISO 5163

Blīvums 15 °C temperatūrā

kg/m3

743

756

EN ISO 3675 / EN ISO 12185

Tvaika spiediens

kPa

56,0

60,0

prEN ISO 13016-1 (DVPE)

Ūdens saturs

% v/v

0,015

ASTM E 1064

Destilācija:

—

iztvaicējot pie 70 °C

% v/v

24,0

44,0

EN ISO 3405

| — | iztvaicējot pie 100 °C |
| --- | --- |

—

iztvaicējot pie 100 °C

% v/v

48,0

60,0

EN ISO 3405

| — | iztvaicējot pie 150 °C |
| --- | --- |

—

iztvaicējot pie 150 °C

% v/v

82,0

90,0

EN ISO 3405

| — | galējā viršanas temperatūra |
| --- | --- |

—

galējā viršanas temperatūra

°C

190

210

EN ISO 3405

Atlikumi

% v/v

—

2,0

EN ISO 3405

Ogļūdeņražu analīze:

| — | olefīni |
| --- | --- |

—

olefīni

% v/v

3,0

13,0

ASTM D 1319

| — | aromātiskie ogļūdeņraži |
| --- | --- |

—

aromātiskie ogļūdeņraži

% v/v

29,0

35,0

ASTM D 1319

| — | benzols |
| --- | --- |

—

benzols

% v/v

—

1,0

EN 12177

| — | piesātinātie ogļūdeņraži |
| --- | --- |

—

piesātinātie ogļūdeņraži

% v/v

Ziņojums

ASTM 1319

Oglekļa/ūdeņraža attiecība

Ziņojums

Oglekļa/skābekļa attiecība

Ziņojums

Indukcijas periods (2)

minūtes

480

—

EN ISO 7536

Skābekļa saturs (4)

% m/m

Ziņojums

EN 1601

Sveķu saturs

mg/ml

—

0,04

EN ISO 6246

Sēra saturs (3)

mg/kg

—

10

EN ISO 20846 / EN ISO 20884

Vara korozija

—

1. klase

EN ISO 2160

Svina saturs

mg/l

—

5

EN 237

Fosfora saturs

mg/l

—

1,3

ASTM D 3231

Etanols (5)

% v/v

4,7

5,3

EN 1601 / EN 13132

| Veids: etanols (E85) |
| --- |
| Parametrs | Vienība | Robežvērtības (6) | Testa metode (7) |
| Minimālā | Maksimālā |
| Pētnieciskās metodes oktānskaitlis, RON | | 95,0 | — | EN ISO 5164 |
| Motora oktānskaitlis, MON | | 85,0 | — | EN ISO 5163 |
| Blīvums 15 °C temperatūrā | kg/m3 | Ziņojums | ISO 3675 |
| Tvaika spiediens | kPa | 40,0 | 60,0 | prEN ISO 13016-1 (DVPE) |
| Sēra saturs (8)
   (9) | mg/kg | — | 10 | EN ISO 20846
  EN ISO 20884 |
| Izturība pret oksidāciju | minūtes | 360 | | EN ISO 7536 |
| Sveķu saturs (nosaka ar šķīdinātāju) | mg/(100 ml) | — | 5 | EN ISO 6246 |
| Izskats
  Nosaka apkārtējā temperatūrā vai 15 °C, izvēloties augstāko no šīm temperatūrām | | Skaidrs un nesaduļķots, bez saskatāmiem suspendētiem vai nogulšņu sārņiem | Vizuāla pārbaude |
| Etanols un augstākie spirti (12) | % V/V | 83 | 85 | EN 1601
  EN 13132
  EN 14517 |
| Augstākie spirti (C3-C8) | % V/V | — | 2,0 | |
| Metanols | % V/V | | 0,5 | |
| Benzīns (10) | % V/V | Bilance | EN 228 |
| Fosfors | mg/l | 0,3 (11) | ASTM D 3231 |
| Ūdens saturs | % V/V | | 0,3 | ASTM E 1064 |
| Neorganisko hlorīdu saturs | mg/l | | 1 | ISO 6227 |
| pHe | | 6,5 | 9,0 | ASTM D 6423 |
| Vara sloksnes korozija (3 h pie 50 °C) | Novērtējums | 1. klase | | EN ISO 2160 |
| Skābums (kā etiķskābe CH3COOH) | % m/m(mg/l) | — | 0,005
  (40) | ASTM D 1613 |
| Oglekļa/ūdeņraža attiecība | | Ziņojums | |
| Oglekļa/skābekļa attiecība | | Ziņojums | |

Veids: etanols (E85)

Parametrs

Vienība

Robežvērtības (6)

Testa metode (7)

Minimālā

Maksimālā

Pētnieciskās metodes oktānskaitlis, RON

95,0

—

EN ISO 5164

Motora oktānskaitlis, MON

85,0

—

EN ISO 5163

Blīvums 15 °C temperatūrā

kg/m3

Ziņojums

ISO 3675

Tvaika spiediens

kPa

40,0

60,0

prEN ISO 13016-1 (DVPE)

Sēra saturs (8)
   (9)

mg/kg

—

10

EN ISO 20846

EN ISO 20884

Izturība pret oksidāciju

minūtes

360

EN ISO 7536

Sveķu saturs (nosaka ar šķīdinātāju)

mg/(100 ml)

—

5

EN ISO 6246

Izskats

Nosaka apkārtējā temperatūrā vai 15 °C, izvēloties augstāko no šīm temperatūrām

Skaidrs un nesaduļķots, bez saskatāmiem suspendētiem vai nogulšņu sārņiem

Vizuāla pārbaude

Etanols un augstākie spirti (12)

% V/V

83

85

EN 1601

EN 13132

EN 14517

Augstākie spirti (C3-C8)

% V/V

—

2,0

Metanols

% V/V

0,5

Benzīns (10)

% V/V

Bilance

EN 228

Fosfors

mg/l

0,3 (11)

ASTM D 3231

Ūdens saturs

% V/V

0,3

ASTM E 1064

Neorganisko hlorīdu saturs

mg/l

1

ISO 6227

pHe

6,5

9,0

ASTM D 6423

Vara sloksnes korozija (3 h pie 50 °C)

Novērtējums

1. klase

EN ISO 2160

Skābums (kā etiķskābe CH3COOH)

% m/m(mg/l)

—

0,005

(40)

ASTM D 1613

Oglekļa/ūdeņraža attiecība

Ziņojums

Oglekļa/skābekļa attiecība

Ziņojums

| Veids: dīzeļdegviela (B5) |
| --- |
| Parametrs | Vienība | Robežvērtības (13) | Testa metode |
| Minimālā | Maksimālā |
| Cetānskaitlis (14) | | 52,0 | 54,0 | EN ISO 5165 |
| Blīvums 15 °C temperatūrā | kg/m3 | 833 | 837 | EN ISO 3675 |
| Destilācija: | | | | |
| — | 50 % punkts |

Veids: dīzeļdegviela (B5)

Parametrs

Vienība

Robežvērtības (13)

Testa metode

Minimālā

Maksimālā

Cetānskaitlis (14)

52,0

54,0

EN ISO 5165

Blīvums 15 °C temperatūrā

kg/m3

833

837

EN ISO 3675

Destilācija:

—

50 % punkts

°C

245

—

EN ISO 3405

| — | 95 % punkts |
| --- | --- |

—

95 % punkts

°C

345

350

EN ISO 3405

| — | Galējā viršanas temperatūra |
| --- | --- |

—

Galējā viršanas temperatūra

°C

—

370

EN ISO 3405

Uzliesmošanas punkts

°C

55

—

EN 22719

CFPP (saķepšanas temperatūra uz auksta filtra)

°C

—

–5

EN 116

Viskozitāte 40 °C temperatūrā

mm2/s

2,3

3,3

EN ISO 3104

Policikliskie aromātiskie ogļūdeņraži

% m/m

2,0

6,0

EN 12916

Sēra saturs (15)

mg/kg

—

10

EN ISO 20846 / EN ISO 20884

Vara korozija

—

1. klase

EN ISO 2160

Konradsona oglekļa piemaisījums (10 % DR)

% m/m

—

0,2

EN ISO 10370

Pelnu saturs

% m/m

—

0,01

EN ISO 6245

Ūdens saturs

% m/m

—

0,02

EN ISO 12937

(Stipras skābes) neitralizācijas skaitlis

mg KOH/g

—

0,02

ASTM D 974

Oksidācijas stabilitāte (16)

mg/ml

—

0,025

EN ISO 12205

Eļļotspēja (HFRR nolietojuma izpētes diametrs pie 60 °C)

μm

—

400

EN ISO 12156

Noturība pret oksidēšanos 110 °C temperatūrā (16)
   (18)

h

20,0

EN 14112

FAME
   (17)

% v/v

4,5

5,5

EN 14078

| Veids: sašķidrināta naftas gāze (LPG) |
| --- |
| Parametrs | Vienība | A degviela | B degviela | Testa metode |
| Sastāvs: | | | | ISO 7941 |
| C3 saturs | procenti tilpuma | 30 ± 2 | 85 ± 2 | |
| C4 saturs | procenti tilpuma | Atlikums (19) | Atlikums (20) | |
| < C3, > C4 | procenti tilpuma | maks. 2 | maks. 2 | |
| Olefīni | procenti tilpuma | maks. 12 | maks. 15 | |
| Iztvaicēšanas atlikums | mg/kg | maks. 50 | maks. 50 | ISO 13757 vai EN 15470 |
| Ūdens 0 °C temperatūrā | | Nav | Nav | EN 15469 |
| Kopējais sēra saturs | mg/kg | maks. 50 | maks. 50 | EN 24260 vai
  ASTM 6667 |
| Sērūdeņradis | | nav | nav | ISO 8819 |
| Vara sloksnes korozija | Novērtējums | 1. klase | 1. klase | ISO 6251 (20) |
| Smaka | | raksturīga | raksturīga | |
| Motora oktānskaitlis | | Vismaz 89 | Vismaz 89 | EN 589 B pielikums |

Veids: sašķidrināta naftas gāze (LPG)

Parametrs

Vienība

A degviela

B degviela

Testa metode

Sastāvs:

ISO 7941

C3 saturs

procenti tilpuma

30 ± 2

85 ± 2

C4 saturs

procenti tilpuma

Atlikums (19)

Atlikums (20)

< C3, > C4

procenti tilpuma

maks. 2

maks. 2

Olefīni

procenti tilpuma

maks. 12

maks. 15

Iztvaicēšanas atlikums

mg/kg

maks. 50

maks. 50

ISO 13757 vai EN 15470

Ūdens 0 °C temperatūrā

Nav

Nav

EN 15469

Kopējais sēra saturs

mg/kg

maks. 50

maks. 50

EN 24260 vai

ASTM 6667

Sērūdeņradis

nav

nav

ISO 8819

Vara sloksnes korozija

Novērtējums

1. klase

1. klase

ISO 6251 (20)

Smaka

raksturīga

raksturīga

Motora oktānskaitlis

Vismaz 89

Vismaz 89

EN 589 B pielikums

| Veids: dabasgāze (NG)/biometāns
   (21) |
| --- |
| Parametrs | Vienība | Robežvērtības (23) | Testa metode |
| Minimālā | Maksimālā |
| Standartdegviela G20 |
| Metāns | procenti molu | 100 | 99 | 100 |
| Atlikums (22) | procenti molu | — | — | 1 |
| N2 | procenti molu | | | |
| Sēra saturs (22) | mg/m3 | — | — | 10 |
| Wobbe indekss (24) (neto) | MJ/m3 | 48,2 | 47,2 | 49,2 |
| Standartdegviela G25 |
| Metāns | procenti molu | 86 | 84 | 88 |
| Atlikums (22) | procenti molu | — | — | 1 |
| N2 | procenti molu | 14 | 12 | 16 |
| Sēra saturs (23) | mg/m3 | — | — | 10 |
| Wobbe indekss (neto) (24) | MJ/m3 | 39,4 | 38,2 | 40,6 |

Veids: dabasgāze (NG)/biometāns
   (21)

Parametrs

Vienība

Robežvērtības (23)

Testa metode

Minimālā

Maksimālā

Standartdegviela G20

Metāns

procenti molu

100

99

100

Atlikums (22)

procenti molu

—

—

1

N2

procenti molu

Sēra saturs (22)

mg/m3

—

—

10

Wobbe indekss (24) (neto)

MJ/m3

48,2

47,2

49,2

Standartdegviela G25

Metāns

procenti molu

86

84

88

Atlikums (22)

procenti molu

—

—

1

N2

procenti molu

14

12

16

Sēra saturs (23)

mg/m3

—

—

10

Wobbe indekss (neto) (24)

MJ/m3

39,4

38,2

40,6

| Veids: ūdeņradis iekšdedzes motoriem |
| --- |
| Parametrs | Vienība | Robežvērtības | Testa metode |
| Minimālā | Maksimālā |
| Ūdeņraža tīrība | procenti molu | 98 | 100 | ISO 14687 |
| Ogļūdeņraži kopā | μmol/mol | 0 | 100 | ISO 14687 |
| Ūdens (25) | μmol/mol | 0 | (26) | ISO 14687 |
| Skābeklis | μmol/mol | 0 | (26) | ISO 14687 |
| Argons | μmol/mol | 0 | (26) | ISO 14687 |
| Slāpeklis | μmol/mol | 0 | (26) | ISO 14687 |
| CO | μmol/mol | 0 | 1 | ISO 14687 |
| Sērs | μmol/mol | 0 | 2 | ISO 14687 |
| Permanentās cietās daļiņas (27) | | | | ISO 14687 |

Veids: ūdeņradis iekšdedzes motoriem

Parametrs

Vienība

Robežvērtības

Testa metode

Minimālā

Maksimālā

Ūdeņraža tīrība

procenti molu

98

100

ISO 14687

Ogļūdeņraži kopā

μmol/mol

0

100

ISO 14687

Ūdens (25)

μmol/mol

0

(26)

ISO 14687

Skābeklis

μmol/mol

0

(26)

ISO 14687

Argons

μmol/mol

0

(26)

ISO 14687

Slāpeklis

μmol/mol

0

(26)

ISO 14687

CO

μmol/mol

0

1

ISO 14687

Sērs

μmol/mol

0

2

ISO 14687

Permanentās cietās daļiņas (27)

ISO 14687

| Veids: ūdeņradis ūdeņraža kurināmā elementu transportlīdzekļiem |
| --- |
| Parametrs | Vienība | Robežvērtības | Testa metode |
| Minimālā | Maksimālā |
| Ūdeņraža degviela (28) | procenti molu | 99,99 | 100 | ISO 14687-2 |
| Gāzes kopā (29) | μmol/mol | 0 | 100 | |
| Ogļūdeņraži kopā | μmol/mol | 0 | 2 | ISO 14687-2 |
| Ūdens | μmol/mol | 0 | 5 | ISO 14687-2 |
| Skābeklis | μmol/mol | 0 | 5 | ISO 14687-2 |
| Hēlijs (He), slāpeklis (N2), argons (Ar) | μmol/mol | 0 | 100 | ISO 14687-2 |
| CO2 | μmol/mol | 0 | 2 | ISO 14687-2 |
| CO | μmol/mol | 0 | 0,2 | ISO 14687-2 |
| Sēra savienojumi kopā | μmol/mol | 0 | 0,004 | ISO 14687-2 |
| Formaldehīds (HCHO) | μmol/mol | 0 | 0,01 | ISO 14687-2 |
| Skudrskābe (HCOOH) | μmol/mol | 0 | 0,2 | ISO 14687-2 |
| Amonjaks (NH3) | μmol/mol | 0 | 0,1 | ISO 14687-2 |
| Halogēnsavienojumi kopā | μmol/mol | 0 | 0,05 | ISO 14687-2 |
| Cieto daļiņu izmērs | μm | 0 | 10 | ISO 14687-2 |
| Cieto daļiņu koncentrācija | μg/l | 0 | 1 | ISO 14687-2 |

Veids: ūdeņradis ūdeņraža kurināmā elementu transportlīdzekļiem

Parametrs

Vienība

Robežvērtības

Testa metode

Minimālā

Maksimālā

Ūdeņraža degviela (28)

procenti molu

99,99

100

ISO 14687-2

Gāzes kopā (29)

μmol/mol

0

100

Ogļūdeņraži kopā

μmol/mol

0

2

ISO 14687-2

Ūdens

μmol/mol

0

5

ISO 14687-2

Skābeklis

μmol/mol

0

5

ISO 14687-2

Hēlijs (He), slāpeklis (N2), argons (Ar)

μmol/mol

0

100

ISO 14687-2

CO2

μmol/mol

0

2

ISO 14687-2

CO

μmol/mol

0

0,2

ISO 14687-2

Sēra savienojumi kopā

μmol/mol

0

0,004

ISO 14687-2

Formaldehīds (HCHO)

μmol/mol

0

0,01

ISO 14687-2

Skudrskābe (HCOOH)

μmol/mol

0

0,2

ISO 14687-2

Amonjaks (NH3)

μmol/mol

0

0,1

ISO 14687-2

Halogēnsavienojumi kopā

μmol/mol

0

0,05

ISO 14687-2

Cieto daļiņu izmērs

μm

0

10

ISO 14687-2

Cieto daļiņu koncentrācija

μg/l

0

1

ISO 14687-2

---

(1)  Specifikācijās norādītas “faktiskās vērtības”. Robežvērtību noteikšanai piemēroti standarta ISO 4259: 2006 “Naftas produkti. Datu precizitātes noteikšana un lietošana testēšanas metodēs” noteikumi, un minimālās vērtības noteikšanai ir ņemta vērā minimālā starpība 2R virs nulles; nosakot minimālo un maksimālo vērtību, minimālā atšķirība ir vismaz 4R (R = reproducējamība).

Neskarot šo noteikumu, kas vajadzīgs tehniskiem mērķiem, degvielas ražotājam tomēr jācenšas sasniegt nulles vērtību gadījumos, kad noteiktā maksimālā vērtība ir 2R, un vidējo vērtību gadījumos, kad ir dotas maksimālās un minimālās robežvērtības. Vajadzības gadījumā jautājumu par to, vai degviela atbilst specifikācijās noteiktajām prasībām, noskaidro, piemērojot standarta ISO 4259: 2006 noteikumus.

(2)  Degvielā var būt oksidēšanās inhibitori un metālu deaktivatori, kurus naftas pārstrādes rūpnīcās parasti izmanto benzīna ražošanā, taču tajā nedrīkst būt detergentu/disperģējošu piedevu un šķīdinātāju.

(3)  Ziņojumā norāda faktisko sēra saturu degvielā, kuru izmanto I tipa testa veikšanai.

(4)  Etanols, kas atbilst standarta prEN 15376 specifikācijai, ir vienīgais skābekli saturošais organiskais savienojums, ko apzināti pievieno standartdegvielai.

(5)  Šai standartdegvielai nedrīkst apzināti pievienot savienojumus, kas satur fosforu, dzelzi, mangānu vai svinu.

(6)  Specifikācijās norādītas “faktiskās vērtības”. Robežvērtību noteikšanai piemēroti standarta ISO 4259: 2006 “Naftas produkti. Datu precizitātes noteikšana un lietošana testēšanas metodēs” noteikumi, un minimālās vērtības noteikšanai ir ņemta vērā minimālā starpība 2R virs nulles; nosakot minimālo un maksimālo vērtību, minimālā atšķirība ir vismaz 4R (R = reproducējamība).

Neskarot šo noteikumu, kas vajadzīgs tehniskiem mērķiem, degvielas ražotājam tomēr jācenšas sasniegt nulles vērtību gadījumos, kad noteiktā maksimālā vērtība ir 2R, un vidējo vērtību gadījumos, kad ir dotas maksimālās un minimālās robežvērtības. Vajadzības gadījumā jautājumu par to, vai degviela atbilst specifikācijās noteiktajām prasībām, noskaidro, piemērojot standarta ISO 4259: 2006 noteikumus.

(7)  Domstarpību gadījumā izmanto procedūras domstarpību atrisināšanai un rezultātu interpretācijai, pamatojoties uz testa metodes precīziju, kā aprakstīts EN ISO 4259: 2006.

(8)  Valsts līmeņa domstarpību gadījumā par sēra saturu atsaucas vai nu uz EN ISO 20846: 2011, vai arī uz EN ISO 20884: 2011, līdzīgi kā EN 228 valsts pielikumā.

(9)  Ziņojumā norāda faktisko sēra saturu degvielā, kuru izmanto I tipa testa veikšanai.

(10)  Bezsvina benzīna saturu var noteikt, no 100 atskaitot procentos izteiktā ūdens un spirta satura summu.

(11)  Šai standartdegvielai nedrīkst apzināti pievienot savienojumus, kas satur fosforu, dzelzi, mangānu vai svinu.

(12)  Etanols, kas atbilst EN 15376 specifikācijai, ir vienīgais skābekli saturošais organiskais savienojums, ko apzināti pievieno šai standartdegvielai.

(13)  Specifikācijās norādītas “faktiskās vērtības”. Robežvērtību noteikšanai piemēroti standarta ISO 4259: 2006 “Naftas produkti. Datu precizitātes noteikšana un lietošana testēšanas metodēs” noteikumi, un minimālās vērtības noteikšanai ir ņemta vērā minimālā starpība 2R virs nulles; nosakot minimālo un maksimālo vērtību, minimālā atšķirība ir vismaz 4R (R = reproducējamība).

Neskarot šo noteikumu, kas vajadzīgs tehniskiem mērķiem, degvielas ražotājam tomēr jācenšas sasniegt nulles vērtību gadījumos, kad noteiktā maksimālā vērtība ir 2R, un vidējo vērtību gadījumos, kad ir dotas maksimālās un minimālās robežvērtības. Vajadzības gadījumā jautājumu par to, vai degviela atbilst specifikācijās noteiktajām prasībām, noskaidro, piemērojot standarta ISO 4259: 2006 noteikumus.

(14)  Cetānskaitļa diapazons neatbilst 4R minimālā diapazona prasībām. Tomēr var izmantot ISO 4259: 2006 nosacījumus, lai atrisinātu domstarpības starp degvielas piegādātāju un degvielas lietotāju, ja nepieciešamās precizitātes iegūšanai ir veikti atkārtoti mērījumi pietiekamā skaitā, nevis atsevišķas noteikšanas.

(15)  Ziņojumā norāda faktisko sēra saturu degvielā, kuru izmanto I tipa testa veikšanai.

(16)  Lai gan oksidācijas stabilitāte tiek kontrolēta, visticamāk, ka glabāšanas laiks būs ierobežots. Ir jākonsultējas ar piegādātājiem par glabāšanas nosacījumiem un glabāšanas laiku.

(17)  FAME saturam jāatbilst NE 14214 specifikācijām.

(18)  Oksidācijas stabilitāti var pierādīt, izmantojot NE ISO 12205: 1995 vai NE 14112: 1996. Šo prasību pārskata, pamatojoties uz CEN/TC19 novērtējumiem par oksidatīvās stabilitātes rādītājiem un testēšanas robežvērtībām.

(19)  Atlikumu nolasa šādi: Formula.

(20)  Ar šo metodi korozīvo vielu klātbūtnes noteikšana var būt neprecīza, ja paraugs satur korozijas inhibitorus vai citas ķīmiskas vielas, kas samazina parauga korozīvo iedarbību uz vara sloksni. Tāpēc tāda šādu savienojumu pievienošana, kuras vienīgais mērķis ir ietekmēt testa meodi, ir aizliegta.

(21)  “Biodegviela” ir transportā izmantojamā šķidrā vai gāzveida degviela, ko iegūst no biomasas.

(22)  Inertās sastāvdaļas (kas nav N2) + C2 + C2+.

(23)  Šo lielumu nosaka pie 293,2 K (20 °C) un 101,3 kPa.

(24)  Šo lielumu nosaka pie 273,2 K (0 °C) un 101,3 kPa.

(25)  Nekondensē.

(26)  Ūdenim, skābeklim, slāpeklim un argonam kopā — 1 900 μmol/mol.

(27)  Ūdeņradis nesatur putekļus, smiltis, netīrumus, sveķus, eļļas vai citas vielas tādā daudzumā, kas var bojāt degvielas uzpildīšanas aprīkojumu vai uzpildāmo transportlīdzekli.

(28)  Ūdeņraža degvielas indeksu nosaka, atņemot tabulā uzskaitītās ūdeņradi nesaturošas gāzveida sastāvdaļas (gāzes kopā), kas izteiktas molu procentos, no 100 molu procentiem. Tas ir mazāks nekā visu ūdeņradi nesaturošu gāzveida sastāvdaļu maksimāli pieļaujamo robežvērtību summa, kas norādīta tabulā.

(29)  “Gāzes kopā” vērtību nosaka, summējot ūdeņradi nesaturošas gāzveida sastāvdaļas, kas uzskaitītas tabulā, izņemot cietās daļiņās.

3. papildinājums

Šasijas dinamometra sistēma

1.   Specifikācija

1.1.   Vispārīgas prasības

| 1.1.1. | Dinamometrs ir aprīkots tā, lai varētu imitēt ceļa slodzi vienā no šādām klasifikācijām:






  a) | dinamometrs ar fiksētu slodzes līkni, t. i., dinamometrs, kura fiziskie raksturlielumi nodrošina fiksētu slodzes grafika formu; |
| --- | --- | --- |

1.1.1.

Dinamometrs ir aprīkots tā, lai varētu imitēt ceļa slodzi vienā no šādām klasifikācijām:

a)

dinamometrs ar fiksētu slodzes līkni, t. i., dinamometrs, kura fiziskie raksturlielumi nodrošina fiksētu slodzes grafika formu;

| b) | dinamometrs ar pielāgojumu slodzes līkni, t. i., dinamometrs ar vismaz diviem ceļa slodzes parametriem, kura slodzes līknes formu var pielāgot. |
| --- | --- |

b)

dinamometrs ar pielāgojumu slodzes līkni, t. i., dinamometrs ar vismaz diviem ceļa slodzes parametriem, kura slodzes līknes formu var pielāgot.

| 1.1.2. | Pierāda, ka dinamometri ar elektrisko inerces imitatoru ir līdzvērtīgi mehāniskajām inerces sistēmām. Veidi, kā nosaka līdzvērtīgumu, ir izklāstīti 4. punktā. |
| --- | --- |

1.1.2.

Pierāda, ka dinamometri ar elektrisko inerces imitatoru ir līdzvērtīgi mehāniskajām inerces sistēmām. Veidi, kā nosaka līdzvērtīgumu, ir izklāstīti 4. punktā.

| 1.1.3. | Ja ātrumā no 10 līdz 120 km/h kopējo pretestību kustībai uz ceļa nevar reproducēt uz šasijas dinamometra, ieteicams izmantot šasijas dinamometru, kuram ir 1.2. punktā aprakstītās īpašības. |
| --- | --- |

1.1.3.

Ja ātrumā no 10 līdz 120 km/h kopējo pretestību kustībai uz ceļa nevar reproducēt uz šasijas dinamometra, ieteicams izmantot šasijas dinamometru, kuram ir 1.2. punktā aprakstītās īpašības.

| 1.1.3.1. | Bremžu un šasijas dinamometra absorbētā slodze (iekšējā berzes ietekme) pie ātruma no 0 līdz 120 km/h ir šāda:

  Ap3.1. vienādojums


  (nav negatīvs),
  kur:







  F | = | kopējā šasijas dinamometra absorbētā slodze (N); |
| --- | --- | --- | --- |
| a | = | vērtība, kas līdzvērtīga rites pretestībai (N); |
| b | = | vērtība, kas līdzvērtīga gaisa pretestības koeficientam (N/(km/h)2); |
| v | = | ātrums (km/h); |
| F80 | = | slodze pie 80 km/h (N). Alternatīvi transportlīdzekļiem, kas nevar sasniegt 80 km/h, nosaka slodzi pie transportlīdzekļa atsauces ātruma vērtības vj, kas norādīta 8. Papildinājuma Ap8.1. tabulā. |

1.1.3.1.

Bremžu un šasijas dinamometra absorbētā slodze (iekšējā berzes ietekme) pie ātruma no 0 līdz 120 km/h ir šāda:

Ap3.1. vienādojums

Formula (nav negatīvs),

kur:

F

=

kopējā šasijas dinamometra absorbētā slodze (N);

a

=

vērtība, kas līdzvērtīga rites pretestībai (N);

b

=

vērtība, kas līdzvērtīga gaisa pretestības koeficientam (N/(km/h)2);

v

=

ātrums (km/h);

F80

=

slodze pie 80 km/h (N). Alternatīvi transportlīdzekļiem, kas nevar sasniegt 80 km/h, nosaka slodzi pie transportlīdzekļa atsauces ātruma vērtības vj, kas norādīta 8. Papildinājuma Ap8.1. tabulā.

1.2.   Īpašas prasības

| 1.2.1. | Dinamometra iestatījumu nedrīkst ietekmēt laika ritums. Tas nedrīkst radīt jūtamas vibrācijas transportlīdzeklī, kas varētu kaitēt tā normālai darbībai. |
| --- | --- |

1.2.1.

Dinamometra iestatījumu nedrīkst ietekmēt laika ritums. Tas nedrīkst radīt jūtamas vibrācijas transportlīdzeklī, kas varētu kaitēt tā normālai darbībai.

| 1.2.2. | Šasijas dinamometram var būt viens vai divi ruļļi, ja testē trīs riteņu transportlīdzekļus ar diviem priekšējiem riteņiem un kvadriciklus. Tādā gadījumā priekšējais rullis tieši vai netieši darbina inerciālās masas un jaudas patēriņa ierīci. |
| --- | --- |

1.2.2.

Šasijas dinamometram var būt viens vai divi ruļļi, ja testē trīs riteņu transportlīdzekļus ar diviem priekšējiem riteņiem un kvadriciklus. Tādā gadījumā priekšējais rullis tieši vai netieši darbina inerciālās masas un jaudas patēriņa ierīci.

| 1.2.3. | Ir iespējams izmērīt un nolasīt uzrādītās slodzes mērījumu ar precizitāti līdz ± 5 procentiem. |
| --- | --- |

1.2.3.

Ir iespējams izmērīt un nolasīt uzrādītās slodzes mērījumu ar precizitāti līdz ± 5 procentiem.

| 1.2.4. | Ja dinamometrs ir ar fiksētu slodzes līkni, precizitāte slodzes iestatījumam pie 80 km/h vai slodzes iestatījumam pie transportlīdzekļa atskaites ātrumiem (attiecīgi 30 km/h un 15 km/h), kas minēti 1.1.3.1. punktā attiecībā uz transportlīdzekļiem, kas nevar sasniegt 80 km/h, ir ± 5 procenti. Tāda dinamometra gadījumā, kam ir noregulējama slodzes līkne, dinamometra slodzes atbilstība ceļa slodzei ir ar precizitāti ± 5 procenti attiecībā uz transportlīdzekļa ātrumiem > 20 km/h un ± 10 procenti attiecībā uz transportlīdzekļa ātrumiem ≤ 20 km/h. Zem šā transportlīdzekļa ātruma dinamometra slodzes patēriņam jābūt pozitīvam. |
| --- | --- |

1.2.4.

Ja dinamometrs ir ar fiksētu slodzes līkni, precizitāte slodzes iestatījumam pie 80 km/h vai slodzes iestatījumam pie transportlīdzekļa atskaites ātrumiem (attiecīgi 30 km/h un 15 km/h), kas minēti 1.1.3.1. punktā attiecībā uz transportlīdzekļiem, kas nevar sasniegt 80 km/h, ir ± 5 procenti. Tāda dinamometra gadījumā, kam ir noregulējama slodzes līkne, dinamometra slodzes atbilstība ceļa slodzei ir ar precizitāti ± 5 procenti attiecībā uz transportlīdzekļa ātrumiem > 20 km/h un ± 10 procenti attiecībā uz transportlīdzekļa ātrumiem ≤ 20 km/h. Zem šā transportlīdzekļa ātruma dinamometra slodzes patēriņam jābūt pozitīvam.

| 1.2.5. | Rotējošo daļu (attiecīgos gadījumos ieskaitot imitēto inerci) kopējā inerce ir zināma un ir ± 10 kg robežās no testa inerces klases. |
| --- | --- |

1.2.5.

Rotējošo daļu (attiecīgos gadījumos ieskaitot imitēto inerci) kopējā inerce ir zināma un ir ± 10 kg robežās no testa inerces klases.

| 1.2.6. | Transportlīdzekļa ātrumu mēra ar ruļļa rotācijas ātrumu (divruļļu dinamometra gadījumā — priekšējais rullis). To mēra ar precizitāti ± 1 km/h pie transportlīdzekļa ātruma virs 10 km/h. Transportlīdzekļa reāli veikto attālumu izmēra ar ruļļa rotācijas kustību (divruļļu dinamometra gadījumā — priekšējā ruļļa kustību). |
| --- | --- |

1.2.6.

Transportlīdzekļa ātrumu mēra ar ruļļa rotācijas ātrumu (divruļļu dinamometra gadījumā — priekšējais rullis). To mēra ar precizitāti ± 1 km/h pie transportlīdzekļa ātruma virs 10 km/h. Transportlīdzekļa reāli veikto attālumu izmēra ar ruļļa rotācijas kustību (divruļļu dinamometra gadījumā — priekšējā ruļļa kustību).

2.   Dinamometra kalibrēšanas procedūra

2.1.   Ievads

Šajā papildinājumā ir aprakstīta metode, kas izmantojama, lai noteiktu slodzi, ko absorbē dinamometra bremze. Absorbētā slodze sastāv no slodzes, kas tiek absorbēta ar berzi un slodzes, ko absorbē jaudas absorbēšanas ierīce. Dinamometru iedarbina ārpus testa ātrumu diapazona. Tad ierīci, ko izmanto dinamometra palaišanai, atvieno; piedziņas ruļļa rotācijas ātrums samazinās. Ruļļu kinētisko enerģiju izkliedē spēka absorbcijas ierīce un berzes ietekme. Šajā metodē neņem vērā pārmaiņas ruļļa iekšējā berzes ietekmē, ko rada ruļļi ar vai bez transportlīdzekļa. Neņem vērā aizmugurējā ruļļa berzes ietekmi, ja tas ir brīvs.

2.2.   Slodzes indikatora kalibrēšana pie 80 km/h, kā minēts 1.1.3.1. punktā, attiecībā uz transportlīdzekļiem, kuri nevar sasniegt 80 km/h.

Slodzes indikatora kalibrēšanai 80 km/h vai piemērojamā slodzes indikatora noteikšanai attiecībā uz transportlīdzekļiem, kas nevar sasniegt 80 km/h, kurš minēts 1.1.3.1. punktā, izmanto turpmāk izklāstīto procedūru kā absorbētās slodzes funkciju (sk. arī Ap3.1. attēlu).

2.2.1.   Izmēra rotācijas ātrumu rullim, ja tas vēl nav izdarīts. Var izmantot seglu iekārtu, apgriezienu mērītāju vai kādu citu metodi.

2.2.2.   Novieto transportlīdzekli uz dinamometra vai izmanto citu dinamometra iedarbināšanas metodi.

2.2.3.   Izmanto spararatu vai jebkuru citu inerces imitēšanas sistēmu attiecīgajai inerces klasei.

Ap3.1. attēls.

šasijas dinamometra absorbētā jauda

Image

Paskaidrojums:

| | | |
| --- | --- | --- |

Formula

Formula

Formula

2.2.4.   Darbina dinamometru līdz transportlīdzekļa ātrumam 80 km/h vai līdz transportlīdzekļa atskaites ātrumam, kā minēts 1.1.3.1. punktā attiecībā uz transportlīdzekļiem, kas nevar sasniegt 80 km/h.

2.2.5.   Atzīmē norādīto slodzi Fi (N).

2.2.6.   Darbina dinamometru līdz ātrumam 90 km/h vai līdz attiecīgajam transportlīdzekļa atskaites ātrumam, kā minēts 1.1.3.1. punktā, plus 5 km/h attiecībā uz transportlīdzekļiem, kas nevar sasniegt 80 km/h.

2.2.7.   Atvieno ierīci, kas iedarbina dinamometru.

2.2.8.   Reģistrē laiku, kas nepieciešams, lai dinamometrs no transportlīdzekļa ātruma 85 km/h nonāktu līdz ātrumam 75 km/h vai — attiecībā uz Ap8.1. tabulā minētajiem transportlīdzekļiem, kas nevar sasniegt 80 km/h un — reģistrē laiku starp vj + 5 km/h līdz vj – 5 km/h.

2.2.9.   Noregulē slodzes absorbcijas ierīci citā līmenī.

2.2.10.   Prasības, kas minētas 2.2.4.–2.2.9. punktā, atkārto pietiekami bieži, lai ietvertu izmantoto slodžu diapazonu.

2.2.11.   Aprēķina absorbēto slodzi, izmantojot šādu formulu:

Ap3.2. vienādojums

Formula

kur:

| F | = | absorbētā slodze (N); |
| --- | --- | --- |
| mi | = | ekvivalentā inerce, izteikta kg (neiekļaujot brīvā aizmugurējā ruļļa inerces ietekmi); |
| Δv | = | transportlīdzekļa ātruma novirze, izteikta m/s (10 km/h = 2,775 m/s); |
| Δt | = | laiks, ko patērē rullis, lai samazinātu ātrumu no 85 km/h uz 75 km/h vai — attiecībā uz transportlīdzekļiem, kas nevar sasniegt 80 km/h — attiecīgi no 35 km/h uz 25 km/h vai no 20 km/h uz 10 km/h, kā minēts 7. papildinājuma Ap7.1. tabulā. |

F

=

absorbētā slodze (N);

mi

=

ekvivalentā inerce, izteikta kg (neiekļaujot brīvā aizmugurējā ruļļa inerces ietekmi);

Δv

=

transportlīdzekļa ātruma novirze, izteikta m/s (10 km/h = 2,775 m/s);

Δt

=

laiks, ko patērē rullis, lai samazinātu ātrumu no 85 km/h uz 75 km/h vai — attiecībā uz transportlīdzekļiem, kas nevar sasniegt 80 km/h — attiecīgi no 35 km/h uz 25 km/h vai no 20 km/h uz 10 km/h, kā minēts 7. papildinājuma Ap7.1. tabulā.

2.2.12.   Ap3.2. attēlā parādīta uzrādītā slodze pie 80 km/h attiecībā pret slodzi, kas absorbēta pie ātruma 80 km/h.

Ap3.2. attēls

Slodze, kas norādīta pie 80 km/h, attiecībā pret slodzi, kas absorbēta pie ātruma 80 km/h

Image

2.2.13.   Prasības, kas aprakstītas 2.2.3.–2.2.12. punktā, atkārto visām izmantojamajām inerces klasēm.

2.3.   Slodzes indikatora kalibrēšana pie citiem ātrumiem

Procedūras, kas aprakstītas 2.2. punktā, atkārto tik bieži, cik nepieciešams izvēlētajiem transportlīdzekļa ātrumiem.

2.4.   Spēka vai griezes momenta kalibrēšana

Šo pašu procedūru izmanto spēka vai griezes momenta kalibrēšanai.

3.   Slodzes līknes verifikācija

3.1.   Procedūra

Dinamometra slodzes absorbēšanas līkni ar atskaites iestatījumu pie ātruma 80 km/h vai — attiecībā uz transportlīdzekļiem, kas nevar sasniegt 80 km/h — pie attiecīgajiem transportlīdzekļa atskaites ātrumiem, kas minēti 1.1.3.1. punktā, verificē, kā izklāstīts turpmāk.

| 3.1.1. | Novieto transportlīdzekli uz dinamometra vai izmanto citu dinamometra iedarbināšanas metodi. |
| --- | --- |

3.1.1.

Novieto transportlīdzekli uz dinamometra vai izmanto citu dinamometra iedarbināšanas metodi.

| 3.1.2. | Noregulē dinamometru līdz absorbētajai slodzei (F80) pie 80 km/h vai — attiecībā uz transportlīdzekļiem, kas nevar sasniegt 80 km/h — absorbētajai slodzei Fvj pie transportlīdzekļa attiecīgās ātruma mērķvērtības vj, kas minēta 1.1.3.1. punktā. |
| --- | --- |

3.1.2.

Noregulē dinamometru līdz absorbētajai slodzei (F80) pie 80 km/h vai — attiecībā uz transportlīdzekļiem, kas nevar sasniegt 80 km/h — absorbētajai slodzei Fvj pie transportlīdzekļa attiecīgās ātruma mērķvērtības vj, kas minēta 1.1.3.1. punktā.

| 3.1.3. | Reģistrē slodzi, kas absorbēta pie 120, 100, 80, 60, 40 un 20 km/h, vai — attiecībā uz transportlīdzekļiem, kas nevar sasniegt 80 km/h — slodzi, kas absorbēta pie transportlīdzekļa ātruma mērķvērtībām mērķa vj, kas minētas 1.1.3.1. punktā. |
| --- | --- |

3.1.3.

Reģistrē slodzi, kas absorbēta pie 120, 100, 80, 60, 40 un 20 km/h, vai — attiecībā uz transportlīdzekļiem, kas nevar sasniegt 80 km/h — slodzi, kas absorbēta pie transportlīdzekļa ātruma mērķvērtībām mērķa vj, kas minētas 1.1.3.1. punktā.

| 3.1.4. | Uzzīmē līkni F(v) un pārbauda, vai tā atbilst 1.1.3.1. punkta prasībām. |
| --- | --- |

3.1.4.

Uzzīmē līkni F(v) un pārbauda, vai tā atbilst 1.1.3.1. punkta prasībām.

| 3.1.5. | Atkārto 3.1.1.–3.1.4. punktā noteikto procedūru attiecībā uz citām vērtībām F80 un citām inerces vērtībām. |
| --- | --- |

3.1.5.

Atkārto 3.1.1.–3.1.4. punktā noteikto procedūru attiecībā uz citām vērtībām F80 un citām inerces vērtībām.

4.   Imitētās inerces verifikācija

4.1.   Mērķis

Šajā papildinājumā izklāstītā metode ļauj pārbaudīt, vai dinamometra imitētā kopējā inerce ekspluatācijas cikla braukšanas posmā ir izmantota apmierinoši. Šasijas dinamometra izgatavotājs norāda metodi, saskaņā ar kuru pārbaudīt 4.3. punktā noteiktās specifikācijas.

4.2.   Princips

4.2.1.   Darba vienādojumu sagatavošana

Tā kā dinamometra ruļļu rotēšanas ātrums ir mainīgs, spēku uz ruļļa(-u) virsmas var izteikt ar šādu formulu:

Ap3.3. vienādojums

Formula

kur:

| | F ir spēks uz ruļļa(-u) virsmas, izteikts N; |
| --- | --- |

F ir spēks uz ruļļa(-u) virsmas, izteikts N;

| | I ir dinamometra kopējā inerce (transportlīdzekļa ekvivalentā inerce); |
| --- | --- |

I ir dinamometra kopējā inerce (transportlīdzekļa ekvivalentā inerce);

| | IM ir dinamometra mehānisko masu inerce; |
| --- | --- |

IM ir dinamometra mehānisko masu inerce;

| | γ ir ruļļa virsmas tangenciālais paātrinājums; |
| --- | --- |

γ ir ruļļa virsmas tangenciālais paātrinājums;

| | F1 ir inerces spēks. |
| --- | --- |

F1 ir inerces spēks.

Piezīme. Šīs formulas paskaidrojums ar atsauci uz dinamometriem ar mehāniski imitētu inerci ir pievienots atsevišķi.

Tādējādi kopējo inerci izsaka šādi:

Ap3.4. vienādojums

Formula

kur:

| | Im var aprēķināt vai izmērīt ar parastajām metodēm; |
| --- | --- |

Im var aprēķināt vai izmērīt ar parastajām metodēm;

| | F1 var izmērīt uz dinamometra; |
| --- | --- |

F1 var izmērīt uz dinamometra;

| | γ var aprēķināt no rullīšu perifērā ātruma. |
| --- | --- |

γ var aprēķināt no rullīšu perifērā ātruma.

Kopējo inerci (I) nosaka paātrinājuma vai palēninājuma testa laikā ar vērtībām, kas nav zemākas par tām, kuras iegūtas darbības ciklā.

4.2.2.   Specifikācija kopējās inerces aprēķinam

Testa un aprēķina metodes ļauj noteikt kopējo inerci (I) ar relatīvo kļūdu (ΔI/I), kas mazāka par ± 2 procentiem.

4.3.   Specifikācija

4.3.1.   Kopējās imitētās inerces (I) masa paliek tāda pati kā teorētiskā ekvivalentās inerces vērtība (sk. 5. papildinājumu) šādās robežās:

| 4.3.1.1. | ± 5 procenti no teorētiskās vērtības katrai momentānajai vērtībai; |
| --- | --- |

4.3.1.1.

± 5 procenti no teorētiskās vērtības katrai momentānajai vērtībai;

| 4.3.1.2. | ± 2 procenti no teorētiskās vērtības vidējai vērtībai, kas aprēķināta katram cikla posmam.
  Attiecībā uz 4.3.1.1. punktā minēto vērtību tiek pieļauta novirze līdz ± 50 procentiem uz vienu sekundi palaišanas laikā un — transportlīdzekļiem ar manuālo pārnesumkārbu — uz divām sekundēm pārnesumu maiņas laikā. |
| --- | --- |

4.3.1.2.

± 2 procenti no teorētiskās vērtības vidējai vērtībai, kas aprēķināta katram cikla posmam.

Attiecībā uz 4.3.1.1. punktā minēto vērtību tiek pieļauta novirze līdz ± 50 procentiem uz vienu sekundi palaišanas laikā un — transportlīdzekļiem ar manuālo pārnesumkārbu — uz divām sekundēm pārnesumu maiņas laikā.

4.4.   Verifikācijas procedūra

4.4.1.   Verifikāciju veic katrā testā visos testa ciklos, kas noteikti II pielikuma 6. papildinājumā.

4.4.2.   Tomēr, ja 4.3. punkta prasības ir izpildītas ar momentānajiem paātrinājumiem, kas ir vismaz trīs reizes lielāki vai mazāki par teorētiskā cikla rezultātos iegūtajām vērtībām, 4.4.1. punktā aprakstītā verifikācija nav nepieciešama.

4. papildinājums

Izplūdes gāzu atšķaidīšanas sistēma

1.   Sistēmas specifikācija

1.1.   Sistēmas pārskats

Izmanto pilnas plūsmas izplūdes gāzu atšķaidīšanas sistēmu. Šim nolūkam nepieciešams, lai transportlīdzekļa izplūdes gāzes pastāvīgi atšķaidītu ar apkārtējo gaisu kontrolētos apstākļos. Izmēra izplūdes gāzu un atšķaidīšanas gaisa sajaukuma kopējo tilpumu, un analizēšanai ievāc pastāvīgi proporcionālu tā paraugu. Piesārņotāju daudzumu nosaka no parauga koncentrācijām, kas koriģētas saistībā ar piesārņotāju saturu apkārtējā gaisā un kopējo plūsmu visā testa laikā. Izplūdes gāzu atšķaidīšanas sistēma sastāv no pārvada caurules, sajaukšanas kameras un atšķaidīšanas tuneļa, atšķaidīšanas gaisa kondicionētāja, iesūkšanas ierīces un plūsmas mērīšanas ierīces. Paraugu ņemšanas zondes ievieto atšķaidīšanas tunelī, kā norādīts 3., 4. un 5. papildinājumā. Šajā punktā minētā sajaukšanas kamera ir trauks, kura piemēri ir redzami Ap4.1. un Ap4.2. attēlā un kurā transportlīdzekļa izplūdes gāzes un atšķaidīšanas gaisu sajauc, lai pie šīs kameras izejas tas būtu viendabīgs maisījums.

1.2.   Vispārīgas prasības

1.2.1.   Transportlīdzekļa izplūdes gāzes atšķaida ar pietiekamu daudzumu apkārtējā gaisa, lai novērstu jebkādu ūdens kondensāciju parauga ņemšanas un mērīšanas sistēmā jebkādos apstākļos, kas varētu būt vērojami testa laikā.

1.2.2.   Gaisa un izplūdes gāzu sajaukums ir viendabīgs tajā vietā, kur atrodas paraugu ņemšanas zonde (sk. 1.3.3. punktu). Paraugu ņemšanas zonde paņem reprezentatīvu atšķaidītu izplūdes gāzu paraugu.

1.2.3.   Sistēma ir tāda, lai ļautu izmērīt atšķaidīto izplūdes gāzu kopējo tilpumu.

1.2.4.   Paraugu ņemšanas sistēma ir gāzu necaurlaidīga. Mainīgas atšķaidīšanas paraugu ņemšanas sistēmas konstrukcijai un materiāliem ir jābūt tādiem, lai nemainītu piesārņojošo vielu koncentrāciju atšķaidītajās izplūdes gāzēs. Ja kāda sastāvdaļa sistēmā (siltummainis, ciklona atdalītājs, gaisa kompresors u. c.) maina kādas piesārņojošas gāzveida vielas koncentrāciju atšķaidītajās gāzēs un problēmu nevar novērst, paraugu ņemšanu šai piesārņojošai vielai veic pirms šīs sastāvdaļas.

1.2.5.   Visām atšķaidīšanas sistēmas detaļām, kas saskaras ar neatšķaidītām un atšķaidītām izplūdes gāzēm, jābūt konstruētām tā, lai maksimāli samazinātu cieto daļiņu vai daļiņu nogulsnēšanos vai pārveidošanu. Visas detaļas ir izgatavotas no elektrību vadošiem materiāliem, kas nereaģē ar izplūdes gāzu sastāvdaļām, un tās ir elektriski iezemētas, lai novērstu elektrostatiskos efektus.

1.2.6.   Ja testējamais transportlīdzeklis ir aprīkots ar izplūdes cauruli, kas sastāv no vairākiem atzariem, savienojošajām caurulēm jābūt savienotām, cik vien iespējams tuvu transportlīdzeklim, nelabvēlīgi neietekmējot tā darbību.

1.2.7.   Mainīgas atšķaidīšanas sistēma ir konstruēta tā, lai paraugam ņemamās izplūdes gāzes varētu iegūt, ievērojami nemainot pretspiedienu pie izpūtēja izejas.

1.2.8.   Savienojuma caurule starp transportlīdzekli un atšķaidīšanas sistēmu ir konstruēta tā, lai, cik vien iespējams, samazinātu siltuma zudumu.

1.3.   Īpašas prasības

1.3.1.   Savienojums ar transportlīdzekļa izplūdes sistēmu

Savienotājcaurule starp transportlīdzekļa izplūdes izejām un atšķaidīšanas sistēmu ir pēc iespējas īsāka un atbilst šādām prasībām:

| a) | caurule ir īsāka par 3,6 m vai par 6,1 m, ja tā ir siltumizolēta. Tās iekšējais diametrs nepārsniedz 105 mm; |
| --- | --- |

a)

caurule ir īsāka par 3,6 m vai par 6,1 m, ja tā ir siltumizolēta. Tās iekšējais diametrs nepārsniedz 105 mm;

| b) | tā nerada statisko spiedienu testa transportlīdzekļa izplūdes caurulēs, kas par vairāk nekā ± 0,75 kPa pie 50 km/h vai vairāk nekā ± 1,25 kPa visa testa laikā atšķiras no statiskā spiediena, kurš reģistrēts, kad transportlīdzekļa izplūdes caurulēm nekas nav pievienots. Spiedienu mēra izplūdes izejā vai pagarinājumā ar tādu pašu diametru iespējami tuvu izplūdes caurules galam. Ja izgatavotājs rakstiskā pieprasījumā tehniskajam dienestam pamato mazākas pielaides nepieciešamību, var izmantot paraugu ņemšanas sistēmas, kas var uzturēt statisko spiedienu ± 0,25 kPa robežās; |
| --- | --- |

b)

tā nerada statisko spiedienu testa transportlīdzekļa izplūdes caurulēs, kas par vairāk nekā ± 0,75 kPa pie 50 km/h vai vairāk nekā ± 1,25 kPa visa testa laikā atšķiras no statiskā spiediena, kurš reģistrēts, kad transportlīdzekļa izplūdes caurulēm nekas nav pievienots. Spiedienu mēra izplūdes izejā vai pagarinājumā ar tādu pašu diametru iespējami tuvu izplūdes caurules galam. Ja izgatavotājs rakstiskā pieprasījumā tehniskajam dienestam pamato mazākas pielaides nepieciešamību, var izmantot paraugu ņemšanas sistēmas, kas var uzturēt statisko spiedienu ± 0,25 kPa robežās;

| c) | tā nemaina izplūdes gāzes īpašības; |
| --- | --- |

c)

tā nemaina izplūdes gāzes īpašības;

| d) | izmantotie no elastomēriem izgatavotie savienotāji ir cik vien iespējams termiski stabili, un tiem ir minimāla saskare ar izplūdes gāzēm. |
| --- | --- |

d)

izmantotie no elastomēriem izgatavotie savienotāji ir cik vien iespējams termiski stabili, un tiem ir minimāla saskare ar izplūdes gāzēm.

1.3.2.   Atšķaidīšanas gaisa kondicionēšana

Atšķaidīšanas gaisu, ko izmanto izplūdes gāzu primārai atšķaidīšanai CVS tunelī, laiž caur līdzekli, kas filtra materiālā spēj samazināt visbiežāk sastopamā izmēra daļiņu skaitu par ≥ 99,95 procentiem, vai vismaz caur H13 klases filtru atbilstoši standartam EN 1822:1998. Tā ir augstas efektivitātes cieto daļiņu gaisa filtru (HEPA) specifikācija. Atšķaidīšanas gaisu pirms tā nonākšanas HEPA filtrā var arī attīrīt ar kokogli. Ieteicams pirms HEPA filtra un attiecīgā gadījumā pēc kokogles skrubja ievietot rupjo daļiņu filtru. Pēc transportlīdzekļa izgatavotāja pieprasījuma saskaņā ar labu inženierijas praksi var ņemt atšķaidīšanas gaisa paraugus, lai noteiktu, vai tunelis ietekmē cieto daļiņu fona masas līmeņus, ko pēc tam var atskaitīt no atšķaidītajās izplūdes gāzēs izmērītajiem lielumiem.

1.3.3.   Atšķaidīšanas tunelis

Nodrošina transportlīdzekļa izplūdes gāzu un atšķaidīšanas gaisa sajaukšanos. Var izmantot sajaukšanas sprauslu. Lai samazinātu ietekmi uz apstākļiem izplūdes izejā un lai ierobežotu spiediena samazināšanos atšķaidīšanai izmantotā gaisa kondicionēšanas ierīcē, ja tāda ir, spiediens sajaukuma kamerā no atmosfēras spiediena nedrīkst atšķirties par vairāk nekā ± 0,25 kPa. Maisījuma viendabīgums jebkurā šķērsgriezumā paraugu ņemšanas zondes atrašanās vietā nedrīkst par vairāk nekā ± 2 procentiem atšķirties no vidējām vērtībām, kas iegūtas vismaz piecos punktos ar vienādu atstatumu gāzu plūsmas diametrā. Cieto daļiņu un daļiņu emisijas paraugu ņemšanai izmanto atšķaidīšanas tuneli, kas:

| a) | ir sazemēta taisna caurule no materiāla, kurš vada elektrību; |
| --- | --- |

a)

ir sazemēta taisna caurule no materiāla, kurš vada elektrību;

| b) | ir ar pietiekami mazu diametru, lai radītu turbulentu plūsmu (Reinoldsa skaitlis ≥ 4 000), un pietiekami garš, lai notiktu pilnīga izplūdes gāzu un atšķaidīšanas gaisa sajaukšanās; |
| --- | --- |

b)

ir ar pietiekami mazu diametru, lai radītu turbulentu plūsmu (Reinoldsa skaitlis ≥ 4 000), un pietiekami garš, lai notiktu pilnīga izplūdes gāzu un atšķaidīšanas gaisa sajaukšanās;

| c) | ir ar vismaz 200 mm diametru; |
| --- | --- |

c)

ir ar vismaz 200 mm diametru;

| d) | var būt izolēts. |
| --- | --- |

d)

var būt izolēts.

1.3.4.   Iesūkšanas ierīce

Šai ierīcei var būt virkne fiksētu ātrumu, lai nodrošinātu pietiekamu plūsmu ūdens kondensēšanās novēršanai. Šādu rezultātu parasti sasniedz, ja plūsma ir:

| a) | divreiz lielāka par maksimālo izplūdes gāzes plūsmu, ko rada ar braukšanas cikla paātrinājumiem, vai |
| --- | --- |

a)

divreiz lielāka par maksimālo izplūdes gāzes plūsmu, ko rada ar braukšanas cikla paātrinājumiem, vai

| b) | pietiekama, lai nodrošinātu, ka CO2 koncentrācija atšķaidītu izplūdes gāzu paraugu ņemšanas maisā ir mazāka par 3 procentiem pēc tilpuma benzīnam un dīzeļdegvielai, mazāka par 2,2 procentiem pēc tilpuma LPG un mazāka par 1,5 procentiem pēc tilpuma dabasgāzei/biometānam. |
| --- | --- |

b)

pietiekama, lai nodrošinātu, ka CO2 koncentrācija atšķaidītu izplūdes gāzu paraugu ņemšanas maisā ir mazāka par 3 procentiem pēc tilpuma benzīnam un dīzeļdegvielai, mazāka par 2,2 procentiem pēc tilpuma LPG un mazāka par 1,5 procentiem pēc tilpuma dabasgāzei/biometānam.

1.3.5.   Tilpuma mērīšana primārajā atšķaidīšanas sistēmā

Metodei, ko izmanto, lai izmērītu kopējo atšķaidītas izplūdes gāzes tilpumu nemainīga tilpuma paraugu ņemšanā, jābūt tādai, ka mērījums jebkādos darbības apstākļos būtu ar ± 2 procentu precizitāti. Ja ierīce nevar kompensēt temperatūras pārmaiņas izplūdes gāzes un atšķaidīta gaisa maisījumā mērījuma punktā, ir jāizmanto siltummainis, lai uzturētu temperatūru ± 6 K robežās no noteiktās darbības temperatūras. Ja vajadzīgs, var izmantot kādu tilpuma mērīšanas ierīces aizsardzību, piemēram, ciklona atdalītāju, pamatplūsmas filtru utt. Temperatūras sensoru uzstāda uzreiz pirms tilpuma mērīšanas ierīces. Šim sensoram jābūt ar precizitāti ± 1 K un ar reakcijas laiku 0,1 s pie 62 procentu dotās temperatūras izmaiņām (vērtība mērīta silīcija eļļā). Spiediena atšķirības attiecībā pret atmosfēras spiedienu mēra pirms un vajadzības gadījumā pēc tilpuma mērīšanas ierīces. Spiediena mērījumiem testa laikā jābūt ar precizitāti ± 0,4 kPa.

1.4.   Ieteicamo sistēmu apraksts

Turpmāk Ap4.1. un Ap4.2. attēlā ir ietverti divu šā pielikuma prasībām atbilstošu ieteicamo izplūdes gāzu atšķaidīšanas sistēmu veidu shematiski zīmējumi. Tā kā precīzus rezultātus var panākt ar dažādām konfigurācijām, pilnīga atbilstība šiem attēliem nav būtiska. Lai nodrošinātu papildu informāciju un koordinētu sastāvdaļu sistēmu darbību, var izmantot papildu sastāvdaļas, tādas kā instrumenti, vārsti, solenoīdi un pārslēgi.

1.4.1.   Pilnas plūsmas atšķaidīšanas sistēma ar pozitīva darba tilpuma sūkni

Ap4.1. attēls

Atšķaidīšanas sistēma ar pozitīva darba tilpuma sūkni

Image

Pilnas plūsmas atšķaidīšanas ierīce ar pozitīva darba tilpuma sūkni (PDP) atbilst šā pielikuma prasībām, veicot gāzes plūsmas mērījumu pie pastāvīgas temperatūras un spiediena caur sūkni. Kopējo tilpumu mēra, skaitot kalibrēta pozitīva darba tilpuma sūkņa izdarītos apgriezienus. Proporcionālu paraugu iegūst, ņemot paraugu ar sūkni, plūsmas mērītāju un plūsmas kontroles vārstu pie pastāvīga plūsmas ātruma. Savākšanas aprīkojums sastāv no:

| 1.4.1.1. | atšķaidīšanai izmantotā gaisa filtra (Ap4.1. attēlā norādīts kā DAF), kuru vajadzības gadījumā var iepriekš uzsildīt. Šis filtrs sastāv no šādiem secīgiem filtriem: fakultatīva aktivētās kokogles filtra (ieejas pusē) un augstas efektivitātes cieto daļiņu gaisa filtra (HEPA) (izejas pusē). Ieteicams pirms HEPA filtra un pēc kokogles filtra, ja to izmanto, ievietot vēl vienu rupju daļiņu filtru. Kokogles filtra uzdevums ir samazināt un stabilizēt ogļūdeņraža koncentrāciju apkārtējās vides emisijā atšķaidīšanas gaisā; |
| --- | --- |

1.4.1.1.

atšķaidīšanai izmantotā gaisa filtra (Ap4.1. attēlā norādīts kā DAF), kuru vajadzības gadījumā var iepriekš uzsildīt. Šis filtrs sastāv no šādiem secīgiem filtriem: fakultatīva aktivētās kokogles filtra (ieejas pusē) un augstas efektivitātes cieto daļiņu gaisa filtra (HEPA) (izejas pusē). Ieteicams pirms HEPA filtra un pēc kokogles filtra, ja to izmanto, ievietot vēl vienu rupju daļiņu filtru. Kokogles filtra uzdevums ir samazināt un stabilizēt ogļūdeņraža koncentrāciju apkārtējās vides emisijā atšķaidīšanas gaisā;

| 1.4.1.2. | pārvada caurules (TT), pa ko transportlīdzekļa izplūdes gāzes nonāk atšķaidīšanas tunelī (DT), kurā tās viendabīgā masā tiek sajauktas ar atšķaidīšanas gaisu; |
| --- | --- |

1.4.1.2.

pārvada caurules (TT), pa ko transportlīdzekļa izplūdes gāzes nonāk atšķaidīšanas tunelī (DT), kurā tās viendabīgā masā tiek sajauktas ar atšķaidīšanas gaisu;

| 1.4.1.3. | pozitīva darba tilpuma sūkņa (PDP), kas virza gaisa/izplūdes gāzes maisījuma nemainīga tilpuma plūsmu. Plūsmas ātruma noteikšanai izmanto PDP apgriezienus kopā ar attiecīgiem temperatūras un spiediena mērījumiem; |
| --- | --- |

1.4.1.3.

pozitīva darba tilpuma sūkņa (PDP), kas virza gaisa/izplūdes gāzes maisījuma nemainīga tilpuma plūsmu. Plūsmas ātruma noteikšanai izmanto PDP apgriezienus kopā ar attiecīgiem temperatūras un spiediena mērījumiem;

| 1.4.1.4. | siltummaiņa (HE), kurš ir pietiekami jaudīgs, lai nodrošinātu, ka visā testa laikā gaisa/izplūdes gāzes maisījuma temperatūra punktā tieši pirms pozitīva darba tilpuma sūkņa ir 6 K robežās no vidējās darba temperatūras testa laikā. Šī ierīce nedrīkst ietekmēt piesārņotāju koncentrāciju atšķaidītajās gāzēs, kas vēlāk tiks ņemtas analīzēm; |
| --- | --- |

1.4.1.4.

siltummaiņa (HE), kurš ir pietiekami jaudīgs, lai nodrošinātu, ka visā testa laikā gaisa/izplūdes gāzes maisījuma temperatūra punktā tieši pirms pozitīva darba tilpuma sūkņa ir 6 K robežās no vidējās darba temperatūras testa laikā. Šī ierīce nedrīkst ietekmēt piesārņotāju koncentrāciju atšķaidītajās gāzēs, kas vēlāk tiks ņemtas analīzēm;

| 1.4.1.5. | sajaukšanas kameras (MC), kurā izplūdes gāze un gaiss tiek sajaukti par viendabīgu masu un kura var atrasties tuvu transportlīdzeklim, lai pārvada caurules (TT) garums būtu pēc iespējas mazāks. |
| --- | --- |

1.4.1.5.

sajaukšanas kameras (MC), kurā izplūdes gāze un gaiss tiek sajaukti par viendabīgu masu un kura var atrasties tuvu transportlīdzeklim, lai pārvada caurules (TT) garums būtu pēc iespējas mazāks.

1.4.2.   Pilnas plūsmas atšķaidīšanas sistēma ar kritiskās plūsmas Venturi cauruli

Ap4.2. attēls

Atšķaidīšanas sistēma ar kritiskās plūsmas Venturi cauruli

Image

Kritiskās plūsmas Venturi caurules (CFV) izmantošana pilnas plūsmas atšķaidīšanas sistēmā ir balstīta uz plūsmas mehānikas principiem kritiskajai plūsmai. Mainīgo atšķaidīšanas un izplūdes gāzes maisījuma plūsmas ātrumu uztur kā skaņas ātrumu, kas ir tieši proporcionāls gāzes temperatūras kvadrātsaknei. Plūsmu nepārtraukti pārrauga, aprēķina un saskaņo visā testa laikā. Papildu kritiskās plūsmas paraugu ņemšanas Venturi caurules izmantošana nodrošina atšķaidīšanas tunelī paņemto gāzes paraugu proporcionalitāti. Tā kā abās Venturi ieplūdes spiediens un temperatūra ir vienāda, paraugu ņemšanai novirzītās gāzes plūsmas tilpums ir proporcionāls radītās atšķaidītas izplūdes gāzes maisījuma kopējam tilpumam, un tādējādi šā pielikuma prasības ir izpildītas. Savākšanas aprīkojums sastāv no:

| 1.4.2.1. | atšķaidīšanai izmantotā gaisa filtra (DAF), kuru vajadzības gadījumā var iepriekš uzsildīt. Šis filtrs sastāv no šādiem secīgiem filtriem: fakultatīva aktivētās kokogles filtra (ieejas pusē) un augstas efektivitātes cieto daļiņu gaisa filtra (HEPA) (izejas pusē). Ieteicams pirms HEPA filtra un pēc kokogles filtra, ja to izmanto, ievietot vēl vienu rupju daļiņu filtru. Kokogles filtra uzdevums ir samazināt un stabilizēt ogļūdeņraža koncentrāciju apkārtējās vides emisijā atšķaidīšanas gaisā; |
| --- | --- |

1.4.2.1.

atšķaidīšanai izmantotā gaisa filtra (DAF), kuru vajadzības gadījumā var iepriekš uzsildīt. Šis filtrs sastāv no šādiem secīgiem filtriem: fakultatīva aktivētās kokogles filtra (ieejas pusē) un augstas efektivitātes cieto daļiņu gaisa filtra (HEPA) (izejas pusē). Ieteicams pirms HEPA filtra un pēc kokogles filtra, ja to izmanto, ievietot vēl vienu rupju daļiņu filtru. Kokogles filtra uzdevums ir samazināt un stabilizēt ogļūdeņraža koncentrāciju apkārtējās vides emisijā atšķaidīšanas gaisā;

| 1.4.2.2. | sajaukšanas kameras (MC), kurā izplūdes gāze un gaiss tiek sajaukti par viendabīgu masu un kura var atrasties tuvu transportlīdzeklim, lai pārvada caurules (TT) garums būtu pēc iespējas mazāks; |
| --- | --- |

1.4.2.2.

sajaukšanas kameras (MC), kurā izplūdes gāze un gaiss tiek sajaukti par viendabīgu masu un kura var atrasties tuvu transportlīdzeklim, lai pārvada caurules (TT) garums būtu pēc iespējas mazāks;

| 1.4.2.3. | atšķaidīšanas tuneļa (DT), no kura ņem cieto daļiņu paraugus; |
| --- | --- |

1.4.2.3.

atšķaidīšanas tuneļa (DT), no kura ņem cieto daļiņu paraugus;

| 1.4.2.4. | var izmantot kādu mērīšanas sistēmas aizsardzību, piemēram, ciklona atdalītāju, pamatplūsmas filtru utt.; |
| --- | --- |

1.4.2.4.

var izmantot kādu mērīšanas sistēmas aizsardzību, piemēram, ciklona atdalītāju, pamatplūsmas filtru utt.;

| 1.4.2.5. | kritiskās plūsmas mērīšanas Venturi caurules (CFV) atšķaidītās izplūdes gāzes plūsmas tilpuma mērīšanai; |
| --- | --- |

1.4.2.5.

kritiskās plūsmas mērīšanas Venturi caurules (CFV) atšķaidītās izplūdes gāzes plūsmas tilpuma mērīšanai;

| 1.4.2.6. | ventilatora (BL) ar pietiekamu tilpumu kopējā atšķaidītas izplūdes gāzes tilpuma apstrādei. |
| --- | --- |

1.4.2.6.

ventilatora (BL) ar pietiekamu tilpumu kopējā atšķaidītas izplūdes gāzes tilpuma apstrādei.

2.   CVS kalibrēšanas procedūra

2.1.   Vispārīgas prasības

CVS sistēmu kalibrē, izmantojot precīzu plūsmas mērierīci un ierobežošanas ierīci. Plūsmu caur sistēmu mēra ar dažādiem spiediena rādījumiem un sistēmas kontroles parametriem, kas izmērīti un attiecas uz plūsmām. Plūsmas mērītājs ir dinamisks un piemērots lielam plūsmas ātrumam, kas sastopams CVS testos. Ierīcei ir jābūt ar apstiprinātu precizitāti saskaņā ar apstiprinātu valsts vai starptautisku standartu.

2.1.1.   Var izmantot dažāda veida plūsmas mērītājus, piemēram, kalibrētu Venturi cauruli, kalibrētu lamināru plūsmas mērītāju, kalibrētu turbīnveida skaitītāju, ja tās ir dinamiskas mērījumu sistēmas un atbilst šā papildinājuma 1.3.5. punkta prasībām.

2.1.2.   Nākamajos punktos dota informācija par PDP un CFV vienību kalibrēšanas metodēm, izmantojot lamināras plūsmas mērierīci, kurai ir nepieciešamā precizitāte, kopā ar kalibrēšanas derīguma termiņa statistisko pārbaudi.

2.2.   Pozitīva darba tilpuma sūkņa (PDP) kalibrēšana

2.2.1.   Turpmāk izklāstītajā kalibrēšanas procedūrā sniegta informācija par aprīkojumu, testa konfigurāciju un dažādajiem parametriem, kurus mēra, lai noteiktu CVS sūkņa plūsmas ātrumu. Visus ar sūkni saistītos parametrus mēra vienlaikus ar parametriem, kas saistīti ar plūsmas mērītāju, kurš virknes slēgumā ir savienots ar sūkni. Aprēķināto plūsmas ātrumu (m3/min pie sūkņa ieplūdes, absolūtais spiediens un temperatūra) var atzīmēt attiecībā pret korelācijas funkciju, kas ir īpašas sūkņa parametru kombinācijas vērtība. Tad nosaka lineāro vienādojumu, kas attiecas uz sūkņa plūsmu un korelācijas funkciju. Ja CVS ir vairāki ātrumi, kalibrēšanu veic visos izmantotajos diapazonos.

2.2.2.   Šī kalibrēšanas procedūra ir balstīta uz sūkņa un plūsmas mērītāja to parametru absolūto vērtību mērījumu, kas attiecas uz plūsmas ātrumu katrā punktā. Ir jāievēro trīs nosacījumi, lai nodrošinātu kalibrēšanas līknes precizitāti un integritāti:

| 2.2.2.1. | sūkņa spiedienu mēra sūkņa nozarojumos, nevis ārējās sūkņa ieplūdes un izplūdes caurulēs. Spiediena krāni, kas piestiprināti sūkņa galvenās plāksnes augšējā centrā un apakšējā centrā, ir pakļauti faktiskajiem sūkņa dobuma spiedieniem un tāpēc atspoguļo absolūtās spiediena atšķirības; |
| --- | --- |

2.2.2.1.

sūkņa spiedienu mēra sūkņa nozarojumos, nevis ārējās sūkņa ieplūdes un izplūdes caurulēs. Spiediena krāni, kas piestiprināti sūkņa galvenās plāksnes augšējā centrā un apakšējā centrā, ir pakļauti faktiskajiem sūkņa dobuma spiedieniem un tāpēc atspoguļo absolūtās spiediena atšķirības;

| 2.2.2.2. | kalibrēšanas laikā saglabā temperatūras stabilitāti. Laminārais plūsmas mērītājs ir jutīgs pret ieplūdes temperatūras svārstībām, kas rada datu punktu izkliedēšanu. Pakāpeniskas ± 1 K izmaiņas temperatūrā ir pieņemamas, ja tās notiek vairāku minūšu periodā; |
| --- | --- |

2.2.2.2.

kalibrēšanas laikā saglabā temperatūras stabilitāti. Laminārais plūsmas mērītājs ir jutīgs pret ieplūdes temperatūras svārstībām, kas rada datu punktu izkliedēšanu. Pakāpeniskas ± 1 K izmaiņas temperatūrā ir pieņemamas, ja tās notiek vairāku minūšu periodā;

| 2.2.2.3. | visiem savienojumiem starp plūsmas mērītāju un CVS sūkni jābūt bez noplūdes. |
| --- | --- |

2.2.2.3.

visiem savienojumiem starp plūsmas mērītāju un CVS sūkni jābūt bez noplūdes.

2.2.3.   Izplūdes emisijas testa laikā šo pašu sūkņa parametru mērījums ļauj lietotājam ar kalibrēšanas vienādojumu aprēķināt plūsmas ātrumu.

2.2.4.   Šā pielikuma Ap4.3. attēlā norādīts viens iespējamais testa aprīkojums. Ir iespējamas izmaiņas, ja tehniskais dienests tās apstiprina kā tikpat precīzas. Ja izmanto Ap4.3. attēlā norādīto konfigurāciju, šādiem datiem ir jābūt norādītās precizitātes robežās:

| | barometriskais spiediens (koriģēts) (Pb) ± 0,03 kPa; |
| --- | --- |

barometriskais spiediens (koriģēts) (Pb) ± 0,03 kPa;

| | apkārtējā temperatūra (T) ± 0,2 K; |
| --- | --- |

apkārtējā temperatūra (T) ± 0,2 K;

| | gaisa temperatūra LFE (ETI) ± 0,15 K; |
| --- | --- |

gaisa temperatūra LFE (ETI) ± 0,15 K;

| | retinājuma spiediens augšpus LFE (EPI) ± 0,01 kPa; |
| --- | --- |

retinājuma spiediens augšpus LFE (EPI) ± 0,01 kPa;

| | spiediena kritums LFE matricā (EDP) ± 0,0015 kPa; |
| --- | --- |

spiediena kritums LFE matricā (EDP) ± 0,0015 kPa;

| | gaisa temperatūra pie CVS sūkņa ieplūdes (PTI) ± 0,2 K; |
| --- | --- |

gaisa temperatūra pie CVS sūkņa ieplūdes (PTI) ± 0,2 K;

| | gaisa temperatūra pie CVS sūkņa izplūdes (PTO) ± 0,2 K; |
| --- | --- |

gaisa temperatūra pie CVS sūkņa izplūdes (PTO) ± 0,2 K;

| | retinājuma spiediens pie CVS sūkņa ieplūdes (PPI) ± 0,22 kPa; |
| --- | --- |

retinājuma spiediens pie CVS sūkņa ieplūdes (PPI) ± 0,22 kPa;

| | hidrostatiskais spiediens pie CVS sūkņa izplūdes (PPO) ± 0,22 kPa; |
| --- | --- |

hidrostatiskais spiediens pie CVS sūkņa izplūdes (PPO) ± 0,22 kPa;

| | sūkņa apgriezieni testa laikā (n) ± 1 min–1; |
| --- | --- |

sūkņa apgriezieni testa laikā (n) ± 1 min–1;

| | testa laiks (vismaz 250 s) (t) ± 0,1 s. |
| --- | --- |

testa laiks (vismaz 250 s) (t) ± 0,1 s.

Ap4.3. attēls

PDP kalibrēšanas konfigurācija

Image

2.2.5.   Pēc tam, kad sistēma ir pievienota, kā norādīts Ap4.3. attēlā, iestata mainīgo ierobežotāju atvērtā pozīcijā un pirms kalibrēšanas sākšanas 20 minūtes darbina CVS sūkni.

2.2.6.   Atiestata ierobežojošo vārstu vairāk ierobežojošā stāvoklī sūkņa ieplūdes pazemināšanās solī (apmēram 1 kPa), kas ļaus iegūt vismaz sešus datu punktus kopējai kalibrēšanai. Ļauj sistēmai stabilizēties trīs minūtes un atkārto datu ieguvi.

2.2.7.   Gaisa plūsmas ātrumu (Qs) katrā pārbaudes punktā aprēķina standarta m3/min no plūsmas mērītāja datiem, izmantojot izgatavotāja noteikto metodi.

2.2.8.   Gaisa plūsmas ātrumu tad pārveido sūkņa plūsmā (V0) m3/apgr. pie absolūtas sūkņa ieplūdes temperatūras un spiediena.

Ap4.1. vienādojums

Formula

kur:

V0= sūkņa plūsmas ātrums pie Tp un Pp (m3/apgr.);

Qs= gaisa plūsma pie 101,33 kPa un 273,2 Κ (m3/min);

Tp= sūkņa ieplūdes temperatūra (K);

Pp= absolūtais spiediens sūkņa ieplūdes caurulē (kPa);

n= sūkņa apgriezieni (min–1).

2.2.9.   Lai kompensētu sūkņa ātruma spiediena izmaiņu mijiedarbību sūknī un sūkņa kļūdas koeficientu, korelācijas funkciju (x0) starp sūkņa ātrumu (n), spiediena atšķirību sūkņa ieplūdē un sūkņa izplūdē un absolūto sūkņa izplūdes spiedienu aprēķina šādi:

Ap4.2. vienādojums

Formula

kur:

x0= korelācijas funkcija;

ΔPp= diferenciālais spiediens no sūkņa ieplūdes uz sūkņa izplūdi (kPa);

Pe= absolūtais izplūdes spiediens (PPO + Pb)(kPa).

| 2.2.9.1. | Izmanto lineāro mazāko kvadrātu metodi, lai iegūtu kalibrēšanas vienādojumus ar šādām formulām:

  Ap4.3. vienādojums







  D0, M, A un B ir līknes ordinātas vērtības. |
| --- | --- |

2.2.9.1.

Izmanto lineāro mazāko kvadrātu metodi, lai iegūtu kalibrēšanas vienādojumus ar šādām formulām:

Ap4.3. vienādojums

Formula

Formula

D0, M, A un B ir līknes ordinātas vērtības.

2.2.10.   CVS sistēmu ar vairākiem ātrumiem kalibrē katrā izmantotajā ātrumā. Diapazoniem izveidotajām kalibrēšanas līknēm ir jābūt apmēram paralēlām, un ordinātas vērtības (D0) palielinās, kad samazinās sūkņa plūsmas ātrums.

2.2.11.   Ja kalibrēšana ir veikta uzmanīgi, vienādojuma aprēķinātās vērtības būs 0,5 procentu robežās no izmērītās vērtības V0. M vērtības atšķirsies katram sūknim. Kalibrēšanu veic sūkņa ieslēgšanas laikā un pēc galvenās apkopes.

2.3.   Kritiskās plūsmas Venturi (CFV) kalibrēšana

2.3.1.   CFV kalibrēšana ir balstīta uz plūsmas vienādojumu kritiskās plūsmas Venturi:

Ap4.4. vienādojums

Formula

kur:

Qs= plūsma;

Kv= kalibrēšanas koeficients;

P= absolūtais spiediens (kPa);

T= absolūtā temperatūra (K).

Gāzes plūsma ir ieplūdes spiediena un temperatūras funkcija. Turpmāk 2.3.2.–2.3.7. punktā aprakstītajā kalibrēšanas procesā nosaka kalibrēšanas koeficienta vērtību pie izmērītām spiediena, temperatūras un gaisa plūsmas vērtībām.

2.3.2.   CFV elektronisko daļu kalibrēšanā ir jāievēro izgatavotāja ieteiktā procedūra.

2.3.3.   Ir nepieciešami kritiskās plūsmas Venturi plūsmas kalibrēšanas mērījumi, un šādiem datiem jābūt minētās precizitātes robežās:

| | barometriskais spiediens (koriģēts) (Pb) ± 0,03 kPa; |
| --- | --- |

barometriskais spiediens (koriģēts) (Pb) ± 0,03 kPa;

| | LFE gaisa temperatūra, plūsmas mērītājs (ETI) ± 0,15 K; |
| --- | --- |

LFE gaisa temperatūra, plūsmas mērītājs (ETI) ± 0,15 K;

| | retinājuma spiediens augšpus LFE (EPI) ± 0,01 kPa; |
| --- | --- |

retinājuma spiediens augšpus LFE (EPI) ± 0,01 kPa;

| | spiediens kritums (EDP) LFE matricā ± 0,0015 kPa; |
| --- | --- |

spiediens kritums (EDP) LFE matricā ± 0,0015 kPa;

| | gaisa plūsma (Qs) ± 0,5 procenti; |
| --- | --- |

gaisa plūsma (Qs) ± 0,5 procenti;

| | Spiediena kritums pie ieplūdes CFV (PPI) ± 0,02 kPa; |
| --- | --- |

Spiediena kritums pie ieplūdes CFV (PPI) ± 0,02 kPa;

| | temperatūra pie Venturi caurules ieplūdes (Tv) ± 0,2 K. |
| --- | --- |

temperatūra pie Venturi caurules ieplūdes (Tv) ± 0,2 K.

2.3.4.   Iekārtu uzstāda, kā norādīts Ap4.4. attēlā, un pārbauda, vai nav noplūdes. Jebkura noplūde starp plūsmas mērierīci un kritiskās plūsmas Venturi būtiski ietekmē kalibrēšanas precizitāti.

Ap4.4. attēls

CFV kalibrēšanas konfigurācija

Image

2.3.5.   Mainīgās plūsmas ierobežotāju iestata atvērtā pozīcijā, ieslēdz gaisa kompresoru, un stabilizē sistēmu. Reģistrē datus no visiem instrumentiem.

2.3.6.   Plūsmas ierobežotāja iestatījuma pozīcijas maina, un veic vismaz astoņus nolasījumus Venturi kritiskās plūsmas diapazonā.

2.3.7.   Kalibrēšanas laikā reģistrētos datus izmanto šādos aprēķinos. Gaisa plūsmas ātrumu (Qs) katrā testa punktā aprēķina no plūsmas mērītāja datiem, izmantojot izgatavotāja noteikto metodi. Aprēķina kalibrēšanas koeficienta (Kv) vērtības katram testa punktam:

Ap4.5. vienādojums

Formula

kur:

Qs= plūsmas ātrums, izteikts m3/min pie 273,2 K un 101,3 kPa;

Tv= temperatūra Venturi ieplūdes caurulē (K);

Pv= absolūtais spiediens Venturi ieplūdes caurulē (kPa).

Atzīmē Kv kā Venturi ieplūdes spiediena funkciju. Attiecībā uz skaņas plūsmu Kv būs relatīvi pastāvīga vērtība. Kad spiediens samazinās (vakuums palielinās), Venturi atveras un Kv samazinās. Iegūto Kv izmaiņas nav pieļaujamas. Aprēķina vidējo Kv un standarta novirzi vismaz astoņiem punktiem un kritiskajai joslai. Ja standarta novirze pārsniedz 0,3 procentus no vidējā Kv, veic koriģēšanu.

3.   Sistēmas pārbaudes procedūra

3.1.   Vispārīgas prasības

CVS paraugu ņemšanas sistēmas un analīzes sistēmas precizitāti nosaka, ievadot sistēmā zināmu gāzveida piesārņotāju masu, kamēr tā darbojas tāpat kā parasta testa laikā, un tad analizējot un aprēķinot piesārņotāju masu saskaņā ar formulu 4. punktā, izņemot to, ka pieņem, ka propāna blīvums ir 1,967 grami litrā standartapstākļos. Turpmāk 3.2. un 3.3. punktā aprakstītās divas metodes sniedz pietiekamu precizitāti. Maksimālā pieļaujamā novirze starp izplūdušās gāzes daudzumu un izmērītās gāzes daudzumu ir 5 procenti.

3.2.   CFO metode

3.2.1.   Tīras gāzes vienmērības plūsmas mērīšana (CO vai C3H8), izmantojot kritiskās plūsmas sprauslas ierīci

3.2.2.   Zināmu daudzumu tīras gāzes (CO vai C3H8) ievada CVS sistēmā caur kalibrētu kritisko sprauslu. Ja ieplūdes spiediens ir pietiekami liels, plūsmas ātrums (q), ko noregulē, izmantojot kritiskās plūsmas sprauslu, ir neatkarīgs no sprauslas izplūdes spiediena (kritiskā plūsma). Ja rodas novirze virs 5 procentiem, nosaka nepareizās darbības cēloni un to izlabo. CVS sistēmu darbina tāpat kā izplūdes emisijas testā apmēram 5–10 minūtes. Paraugu ņemšanas maisā ievākto gāzi analizē ar parasto aprīkojumu, un rezultātus salīdzina ar to gāzes paraugu koncentrāciju, kas noteikta iepriekš.

3.3.   Gravimetriskā metode

3.3.1.   Tīras gāzes (CO vai C3H8) ierobežota daudzuma mērīšana, izmantojot gravimetrisku tehniku

3.3.2.   Lai pārbaudītu CVS sistēmu, var izmantot šādu gravimetrisku procedūru. Ar precizitāti ± 0,01 g nosaka ar oglekļa monoksīdu vai propānu piepildīta maza cilindra svaru. Apmēram 5–10 minūtes CVS sistēmu darbina tāpat kā parastā izplūdes emisijas testā, kamēr CO vai propānu ievada sistēmā. Ievadītās tīras gāzes daudzumu nosaka, izmantojot diferenciālo svēršanu. Tad maisā uzkrāto gāzi analizē ar aprīkojumu, ko parasti izmanto izplūdes gāzu analīzei. Rezultātus salīdzina ar koncentrāciju, kas aprēķināta iepriekš.

5. papildinājums

Ekvivalentās inerces masas un rites pretestības klasificēšana

| 1. | Šasijas dinamometru var iestatīt, izmantojot rites pretestības tabulu tā vietā, lai izmantotu rites pretestības spēku, kas iegūts ar 7. vai 8. papildinājumā izklāstītajām ripināšanas metodēm. Ar šo tabulas metodi šasijas dinamometru iestata, izmantojot standartmasu, neņemot vērā konkrētas L kategorijas transportlīdzekļa īpašības. |
| --- | --- |

1.

Šasijas dinamometru var iestatīt, izmantojot rites pretestības tabulu tā vietā, lai izmantotu rites pretestības spēku, kas iegūts ar 7. vai 8. papildinājumā izklāstītajām ripināšanas metodēm. Ar šo tabulas metodi šasijas dinamometru iestata, izmantojot standartmasu, neņemot vērā konkrētas L kategorijas transportlīdzekļa īpašības.

| 2. | Spararata ekvivalentā inerciālā masa mref atbilst 4.5.6.1.2. punktā norādītajai ekvivalentajai inerciālajai masai. Šasijas dinamometru iestata, izmantojot priekšējā riteņa “a” ritošās daļas pretestību un aerodinamiskās pretestības koeficientu “b”, kas norādīts turpmāk tabulā.

  Ap5.1. tabula


  Ekvivalentās inerces masas un rites pretestības klasifikācija, ko izmanto L kategorijas transportlīdzekļiem









  Standartmasa mref

  (kg) | Ekvivalentā inerciālā masa mi

  (kg) | Priekšējā riteņa rites pretestība “a”
  (N) | Aerodinamiskās pretestības koeficients “b” |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | 20 | 1,8 | 0,0203 |
| | 30 | 2,6 | 0,0205 |
| | 40 | 3,5 | 0,0206 |
| | 50 | 4,4 | 0,0208 |
| | 60 | 5,3 | 0,0209 |
| | 70 | 6,8 | 0,0211 |
| | 80 | 7,0 | 0,0212 |
| | 90 | 7,9 | 0,0214 |
| | 100 | 8,8 | 0,0215 |
| | 110 | 9,7 | 0,0217 |
| | 120 | 10,6 | 0,0218 |
| | 130 | 11,4 | 0,0220 |
| | 140 | 12,3 | 0,0221 |
| | 150 | 13,2 | 0,0223 |
| | 160 | 14,1 | 0,0224 |
| | 170 | 15,0 | 0,0226 |
| | 180 | 15,8 | 0,0227 |
| | 190 | 16,7 | 0,0229 |
| | 200 | 17,6 | 0,0230 |
| | 210 | 18,5 | 0,0232 |
| | 220 | 19,4 | 0,0233 |
| | 230 | 20,2 | 0,0235 |
| | 240 | 21,1 | 0,0236 |
| | 250 | 22,0 | 0,0238 |
| | 260 | 22,9 | 0,0239 |
| | 270 | 23,8 | 0,0241 |
| | 280 | 24,6 | 0,0242 |
| | 290 | 25,5 | 0,0244 |
| | 300 | 26,4 | 0,0245 |
| | 310 | 27,3 | 0,0247 |
| | 320 | 28,2 | 0,0248 |
| | 330 | 29,0 | 0,0250 |
| | 340 | 29,9 | 0,0251 |
| | 350 | 30,8 | 0,0253 |
| | 360 | 31,7 | 0,0254 |
| | 370 | 32,6 | 0,0256 |
| | 380 | 33,4 | 0,0257 |
| | 390 | 34,3 | 0,0259 |
| | 400 | 35,2 | 0,0260 |
| | 410 | 36,1 | 0,0262 |
| | 420 | 37,0 | 0,0263 |
| | 430 | 37,8 | 0,0265 |
| | 440 | 38,7 | 0,0266 |
| | 450 | 39,6 | 0,0268 |
| | 460 | 40,5 | 0,0269 |
| | 470 | 41,4 | 0,0271 |
| | 480 | 42,2 | 0,0272 |
| | 490 | 43,1 | 0,0274 |
| | 500 | 44,0 | 0,0275 |
| Ik pa 10 kg | Ik pa 10 kg | (1) | (2) |

2.

Spararata ekvivalentā inerciālā masa mref atbilst 4.5.6.1.2. punktā norādītajai ekvivalentajai inerciālajai masai. Šasijas dinamometru iestata, izmantojot priekšējā riteņa “a” ritošās daļas pretestību un aerodinamiskās pretestības koeficientu “b”, kas norādīts turpmāk tabulā.

Ap5.1. tabula

Ekvivalentās inerces masas un rites pretestības klasifikācija, ko izmanto L kategorijas transportlīdzekļiem

Standartmasa mref

(kg)

Ekvivalentā inerciālā masa mi

(kg)

Priekšējā riteņa rites pretestība “a”

(N)

Aerodinamiskās pretestības koeficients “b”

Formula

Formula

20

1,8

0,0203

Formula

30

2,6

0,0205

Formula

40

3,5

0,0206

Formula

50

4,4

0,0208

Formula

60

5,3

0,0209

Formula

70

6,8

0,0211

Formula

80

7,0

0,0212

Formula

90

7,9

0,0214

Formula

100

8,8

0,0215

Formula

110

9,7

0,0217

Formula

120

10,6

0,0218

Formula

130

11,4

0,0220

Formula

140

12,3

0,0221

Formula

150

13,2

0,0223

Formula

160

14,1

0,0224

Formula

170

15,0

0,0226

Formula

180

15,8

0,0227

Formula

190

16,7

0,0229

Formula

200

17,6

0,0230

Formula

210

18,5

0,0232

Formula

220

19,4

0,0233

Formula

230

20,2

0,0235

Formula

240

21,1

0,0236

Formula

250

22,0

0,0238

Formula

260

22,9

0,0239

Formula

270

23,8

0,0241

Formula

280

24,6

0,0242

Formula

290

25,5

0,0244

Formula

300

26,4

0,0245

Formula

310

27,3

0,0247

Formula

320

28,2

0,0248

Formula

330

29,0

0,0250

Formula

340

29,9

0,0251

Formula

350

30,8

0,0253

Formula

360

31,7

0,0254

Formula

370

32,6

0,0256

Formula

380

33,4

0,0257

Formula

390

34,3

0,0259

Formula

400

35,2

0,0260

Formula

410

36,1

0,0262

Formula

420

37,0

0,0263

Formula

430

37,8

0,0265

Formula

440

38,7

0,0266

Formula

450

39,6

0,0268

Formula

460

40,5

0,0269

Formula

470

41,4

0,0271

Formula

480

42,2

0,0272

Formula

490

43,1

0,0274

Formula

500

44,0

0,0275

Ik pa 10 kg

Ik pa 10 kg

Formula

Formula

---

(1)  Vērtību noapaļo līdz vienam ciparam aiz komata.

(2)  Vērtību noapaļo līdz četriem cipariem aiz komata.

6. papildinājums

Braukšanas cikli I tipa testiem

1)   Uz ANO EEK Noteikumiem Nr. 47 (ECE R47) balstīts testa cikls

1.   ECE R47 testa cikla apraksts

ECE R47 testa cikls, kas izmantojams uz šasijas dinamometra, atbilst turpmāk diagrammā norādītajam.

Ap6.1.   attēls.

Uz ECE R47 balstīts testa cikls

Image

Uz ECE R47 balstītais testa cikls ilgst 896 sekundes un sastāv no astoņiem elementāriem cikliem, kuri jāizpilda bez pārtraukuma. Katrs cikls ietver septiņus braukšanas apstākļu posmus (tukšgaita, paātrinājums, vienmērīgs ātrums, palēninājums utt.), kā izklāstīts 2. un 3. punktā turpmāk. Nošķeltā transportlīdzekļa ātruma līkne, kas ierobežota līdz ne vairāk kā 25 km/h, ir piemērojama L1e-A un L1e-B kategorijas transportlīdzekļiem ar maksimālo projektēto ātrumu 25 km/h.

2.   Turpmāk norādīto elementāro ciklu raksturlīkni dinamometra ruļļa ātruma profila formā attiecībā pret testa laiku atkārto kopumā astoņas reizes. Aukstais posms nozīmē pirmās 448 s (četri cikli) pēc spēkiekārtas aukstās iedarbināšanas un motora uzsildīšanas. Siltais jeb karstais posms ir pēdējās 448 s (četri cikli), kad spēkiekārta turpina uzsilt un visbeidzot darbojas darba temperatūrā.

Ap6.1.   tabula

ECE R47 viena cikla raksturlīkne, transportlīdzekļa ātruma profils attiecībā pret testa laiku

| Darbības nr. | Darbība | Paātrinājums
  (m/s2) | Ruļļa ātrums
  (km/h) | Darbības ilgums
  (s) | Viena cikla kopējais ilgums
  (s) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Tukšgaita | — | — | 8 | |
| 2 | Paātrinājums | pilna jauda | 0-maks. | | 8 |
| 3 | Vienmērīgs ātrums | pilna jauda | maks. | 57 | |
| 4 | Palēninājums | –0,56 | maks. -20 | | 65 |
| 5 | Vienmērīgs ātrums | — | 20 | 36 | 101 |
| 6 | Palēninājums | –0,93 | 20-0 | 6 | 107 |
| 7 | Tukšgaita | — | — | 5 | 112 |

Darbības nr.

Darbība

Paātrinājums

(m/s2)

Ruļļa ātrums

(km/h)

Darbības ilgums

(s)

Viena cikla kopējais ilgums

(s)

1

Tukšgaita

—

—

8

2

Paātrinājums

pilna jauda

0-maks.

8

3

Vienmērīgs ātrums

pilna jauda

maks.

57

4

Palēninājums

–0,56

maks. -20

65

5

Vienmērīgs ātrums

—

20

36

101

6

Palēninājums

–0,93

20-0

6

107

7

Tukšgaita

—

—

5

112

3.   ECE R47 testa cikla pielaides

Testa cikla pielaides, kas norādītas Ap6.2. attēlā vienam ECE R47 elementārajam testa ciklam, ievēro principā visā testa ciklā.

Ap6.2.   attēls.

Uz ECE R47 balstītā testa cikla pielaides

Image

2)   Uz ANO EEK Noteikumiem Nr. 40 (ECE R40) balstīts braukšanas cikls

1.   Testa cikla apraksts

ECE R40 testa cikls, kas izmantojams uz šasijas dinamometra, atbilst turpmāk diagrammā norādītajam.

Ap6.3.   attēls.

Uz ECE R40 balstīts testa cikls

Image

Uz ECE R40 balstītais testa cikls ilgst 1 170 sekundes un sastāv no sešiem elementāriem ekspluatācijas pilsētā cikliem, kuri jāizpilda bez pārtraukuma. Katrs elementārais pilsētas režīma cikls ietver 15 braukšanas apstākļu posmus (tukšgaita, paātrinājums, vienmērīgs ātrums, palēninājums utt.), kā izklāstīts 2. un 3. punktā.

2.   Turpmāk norādīto cikla raksturlīknes dinamometra ruļļa ātruma profilu attiecībā pret testa laiku atkārto kopumā sešas reizes. Aukstais posms nozīmē pirmās 195 s (viens elementārais cikls pilsētā) pēc spēkiekārtas aukstās iedarbināšanas un uzsildīšanas. Siltais posms ir pēdējās 975 s (pieci elementārie cikli pilsētā), kad spēkiekārta turpina uzsilt un visbeidzot darbojas darba temperatūrā.

Ap6.2.   tabula.

ECE R40 elementārā pilsētas cikla raksturlīkne, transportlīdzekļa ātruma profils attiecībā pret testa laiku

| Nr | Darbības veids | Posms | Paātrinājums
  (m/s2) | Ātrums
  (km/h) | Ilgums katram(-ai) | Kumulatīvais laiks
  (s) | Pārnesums, kas jāizmanto manuālajai pārnesumkārbai |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| darbībai
  (s) | posmam
  (s) |
| 1 | Tukšgaita | 1 | 0 | 0 | 11 | 11 | 11 | 6 s PM + 5 s K (1) |
| 2 | Paātrinājums | 2 | 1,04 | 0-15 | 4 | 4 | 15 | Saskaņā ar izgatavotāja norādījumiem |
| 3 | Vienmērīgs ātrums | 3 | 0 | 15 | 8 | 8 | 23 |
| 4 | Palēninājums | 4 | –0,69 | 15-10 | 2 | 5 | 25 |
| 5 | Palēninājums, sajūgs izspiests | –0,92 | 10-0 | 3 | 28 | K (1) |
| 6 | Tukšgaita | 5 | 0 | 0 | 21 | 21 | 49 | 16 s PM + 5 s K (1) |
| 7 | Paātrinājums | 6 | 0,74 | 0-32 | 12 | 12 | 61 | Saskaņā ar izgatavotāja norādījumiem |
| 8 | Vienmērīgs ātrums | 7 | | 32 | 24 | 24 | 85 |
| 9 | Palēninājums | 8 | –0,75 | 32-10 | 8 | 11 | 93 |
| 10 | Palēninājums, sajūgs izspiests | –0,92 | 10-0 | 3 | 96 | K (1) |
| 11 | Tukšgaita | 9 | 0 | 0 | 21 | 21 | 117 | 16 s PM + 5 s K (1) |
| 12 | Paātrinājums | 10 | 0,53 | 0-50 | 26 | 26 | 143 | Saskaņā ar izgatavotāja norādījumiem |
| 13 | Vienmērīgs ātrums | 11 | 0 | 50 | 12 | 12 | 155 |
| 14 | Palēninājums | 12 | –0,52 | 50-35 | 8 | 8 | 163 |
| 15 | Vienmērīgs ātrums | 13 | 0 | 35 | 13 | 13 | 176 |
| 16 | Palēninājums | 14 | –0,68 | 35-10 | 9 | | 185 |
| 17 | Palēninājums, sajūgs atbrīvots | –0,92 | 10-0 | 3 | 188 | K (1) |
| 18 | Tukšgaita | 15 | 0 | 0 | 7 | 7 | 195 | 7 s PM (1) |

Nr

Darbības veids

Posms

Paātrinājums

(m/s2)

Ātrums

(km/h)

Ilgums katram(-ai)

Kumulatīvais laiks

(s)

Pārnesums, kas jāizmanto manuālajai pārnesumkārbai

darbībai

(s)

posmam

(s)

1

Tukšgaita

1

0

0

11

11

11

6 s PM + 5 s K (1)

2

Paātrinājums

2

1,04

0-15

4

4

15

Saskaņā ar izgatavotāja norādījumiem

3

Vienmērīgs ātrums

3

0

15

8

8

23

4

Palēninājums

4

–0,69

15-10

2

5

25

5

Palēninājums, sajūgs izspiests

–0,92

10-0

3

28

K (1)

6

Tukšgaita

5

0

0

21

21

49

16 s PM + 5 s K (1)

7

Paātrinājums

6

0,74

0-32

12

12

61

Saskaņā ar izgatavotāja norādījumiem

8

Vienmērīgs ātrums

7

32

24

24

85

9

Palēninājums

8

–0,75

32-10

8

11

93

10

Palēninājums, sajūgs izspiests

–0,92

10-0

3

96

K (1)

11

Tukšgaita

9

0

0

21

21

117

16 s PM + 5 s K (1)

12

Paātrinājums

10

0,53

0-50

26

26

143

Saskaņā ar izgatavotāja norādījumiem

13

Vienmērīgs ātrums

11

0

50

12

12

155

14

Palēninājums

12

–0,52

50-35

8

8

163

15

Vienmērīgs ātrums

13

0

35

13

13

176

16

Palēninājums

14

–0,68

35-10

9

185

17

Palēninājums, sajūgs atbrīvots

–0,92

10-0

3

188

K (1)

18

Tukšgaita

15

0

0

7

7

195

7 s PM (1)

3.   ECE R40 testa cikla pielaides

Testa cikla pielaides, kas norādītas Ap6.4. attēlā vienam ECE R40 elementārajam testa ciklam pilsētā, ievēro principā visā testa ciklā.

Ap6.4.   attēls.

Uz ECE R40 balstītā testa cikla pielaides

Image

4.   Vispārējās piemērojamās ECE R40 R47 testa ciklu pielaides

| 4.1. | Visos testa ciklos posmos ir pieļaujama pielaide 1 km/h virs vai zem teorētiskā ātruma. Ātruma pielaides, kas pārsniedz norādītās pielaides, ir pieņemamas posmu maiņas laikā, ja šīs pielaides katrā atsevišķajā gadījumā nekad nav ilgākas 0,5 sekundēm, neskarot 4.3. un 4.4. punkta noteikumus. Laika pielaide ir +0,5 sek. |
| --- | --- |

4.1.

Visos testa ciklos posmos ir pieļaujama pielaide 1 km/h virs vai zem teorētiskā ātruma. Ātruma pielaides, kas pārsniedz norādītās pielaides, ir pieņemamas posmu maiņas laikā, ja šīs pielaides katrā atsevišķajā gadījumā nekad nav ilgākas 0,5 sekundēm, neskarot 4.3. un 4.4. punkta noteikumus. Laika pielaide ir +0,5 sek.

| 4.2. | Attālumu, kas nobraukts cikla laikā, mēra ar precizitāti līdz (0/+2) procentiem. |
| --- | --- |

4.2.

Attālumu, kas nobraukts cikla laikā, mēra ar precizitāti līdz (0/+2) procentiem.

| 4.3. | Ja L kategorijas transportlīdzekļa paātrinājuma jauda nav pietiekama, lai izpildītu paātrinājuma posmus noteikto pielaižu robežās, vai ja noteikto transportlīdzekļa maksimālo ātrumu individuālos ciklos nevar sasniegt nepietiekamas spēkiekārtas jaudas dēļ, transportlīdzekli brauc ar pilnībā atvērtu droseļvārstu, līdz tiek sasniegts ciklam noteiktais ātrums, un ciklu turpina, kā paredzēts. |
| --- | --- |

4.3.

Ja L kategorijas transportlīdzekļa paātrinājuma jauda nav pietiekama, lai izpildītu paātrinājuma posmus noteikto pielaižu robežās, vai ja noteikto transportlīdzekļa maksimālo ātrumu individuālos ciklos nevar sasniegt nepietiekamas spēkiekārtas jaudas dēļ, transportlīdzekli brauc ar pilnībā atvērtu droseļvārstu, līdz tiek sasniegts ciklam noteiktais ātrums, un ciklu turpina, kā paredzēts.

| 4.4. | Ja palēninājuma periods ir īsāks par attiecīgajam posmam noteikto, teorētiskā cikla grafiku atjauno ar vienmērīga ātruma vai tukšgaitas periodu, kas saplūst ar nākamo vienmērīga ātruma vai tukšgaitas darbību. Šādos gadījumos 4.1. punktu nepiemēro. |
| --- | --- |

4.4.

Ja palēninājuma periods ir īsāks par attiecīgajam posmam noteikto, teorētiskā cikla grafiku atjauno ar vienmērīga ātruma vai tukšgaitas periodu, kas saplūst ar nākamo vienmērīga ātruma vai tukšgaitas darbību. Šādos gadījumos 4.1. punktu nepiemēro.

5.   Transportlīdzekļa izplūdes gāzu plūsmas paraugu ņemšana ECE R40 un R47 testa ciklos

5.1.   Paraugu ņemšanas ierīces pretspiediena pārbaude

Iepriekšējo testu laikā veic pārbaudi, lai pārliecinātos, ka paraugu ņemšanas ierīces radītais pretspiediens ir vienāds ar atmosfēras spiedienu ±1230 Pa robežās.

5.2.   Paraugu ņemšanu sāk pie t = 0 tieši pirms iekšdedzes motora palaišanas un iedarbināšanas, ja motors ir daļa no spēkiekārtas tipa.

5.3.   Iekšdedzes motoru iedarbina, izmantojot šim nolūkam paredzētas ierīces — gaisa padeves vārstu, startera vārstu u. c. — saskaņā ar izgatavotāja norādījumiem.

5.4.   Paraugu ņemšanas maisus hermētiski noslēdz, tiklīdz piepilde ir pabeigta.

5.5.   Testa cikla beigās atšķaidīto izplūdes gāzu maisījuma un atšķaidīšanas gaisa savākšanas sistēmu noslēdz un motora izdalītās gāzes izlaiž atmosfērā.

6.   Pārnesumu pārslēgšanas procedūra

| 6.1. | ECE R47 testu veic, izmantojot pārnesumu pārslēgšanas procedūru, kas izklāstīta ANO EEK Noteikumu Nr. 47 2.3. punktā. |
| --- | --- |

6.1.

ECE R47 testu veic, izmantojot pārnesumu pārslēgšanas procedūru, kas izklāstīta ANO EEK Noteikumu Nr. 47 2.3. punktā.

| 6.2. | ECE R40 testu veic, izmantojot pārnesumu pārslēgšanas procedūru, kas izklāstīta ANO EEK Noteikumu Nr. 40 2.3. punktā. |
| --- | --- |

6.2.

ECE R40 testu veic, izmantojot pārnesumu pārslēgšanas procedūru, kas izklāstīta ANO EEK Noteikumu Nr. 40 2.3. punktā.

3)   Pasaules saskaņotais motociklu testa cikls (WMTC), 2. posms

1.   Testa cikla apraksts

WMTC 2. posms, kas izmantojams uz šasijas dinamometra, atbilst turpmāk diagrammā norādītajam.

Ap6.5.   attēls.

WMTC 2. posms

Image

1.1.   WMTC 2. posms ietver tādu pašu transportlīdzekļa ātruma līkni kā WMTC 1. posmā, ar papildu norādījumiem par pārnesumu pārslēgšanu. WMTC 2. posms ilgst 1 800 sekundes un sastāv no trīs daļām, kas jāizpilda bez pārtraukuma. Raksturīgie braukšanas apstākļi (tukšgaita, paātrinājums, vienmērīgs ātrums, palēninājums utt.) ir izklāstīti turpmākajos punktos un tabulās.

2.   
  WMTC 2. posms, 1. cikla daļa

Ap6.6.   attēls.

WMTC 2. posms, 1. daļa

Image

2.1   WMTC 2. posms ietver tādu pašu transportlīdzekļa ātruma līkni kā WMTC 1. posmā, ar papildu norādījumiem par pārnesumu pārslēgšanu. Raksturīgais ruļļa ātrums attiecībā pret WMTC 2. posma 1. cikla daļas testa laiku norādīts turpmākajās tabulās.

| 2.2.1. | Ap6.3.   tabula.



  WMTC 2. posms, 1. cikla daļa, samazināts ātrums 1. un 2.1. transportlīdzekļu klasei, no 0 līdz 180 s











  laiks, s | ruļļa ātrums, km/h | posma indikatori |
| --- | --- | --- | --- |
| apstād. | paātr. | kruīzs | palēnin. |
| 0 | 0,0 | X | | | |
| 1 | 0,0 | X | | | |
| 2 | 0,0 | X | | | |
| 3 | 0,0 | X | | | |
| 4 | 0,0 | X | | | |
| 5 | 0,0 | X | | | |
| 6 | 0,0 | X | | | |
| 7 | 0,0 | X | | | |
| 8 | 0,0 | X | | | |
| 9 | 0,0 | X | | | |
| 10 | 0,0 | X | | | |
| 11 | 0,0 | X | | | |
| 12 | 0,0 | X | | | |
| 13 | 0,0 | X | | | |
| 14 | 0,0 | X | | | |
| 15 | 0,0 | X | | | |
| 16 | 0,0 | X | | | |
| 17 | 0,0 | X | | | |
| 18 | 0,0 | X | | | |
| 19 | 0,0 | X | | | |
| 20 | 0,0 | X | | | |
| 21 | 0,0 | X | | | |
| 22 | 1,0 | | X | | |
| 23 | 2,6 | | X | | |
| 24 | 4,8 | | X | | |
| 25 | 7,2 | | X | | |
| 26 | 9,6 | | X | | |
| 27 | 12,0 | | X | | |
| 28 | 14,3 | | X | | |
| 29 | 16,6 | | X | | |
| 30 | 18,9 | | X | | |
| 31 | 21,2 | | X | | |
| 32 | 23,5 | | X | | |
| 33 | 25,6 | | X | | |
| 34 | 27,1 | | X | | |
| 35 | 28,0 | | X | | |
| 36 | 28,7 | | X | | |
| 37 | 29,2 | | X | | |
| 38 | 29,8 | | X | | |
| 39 | 30,3 | | | X | |
| 40 | 29,6 | | | X | |
| 41 | 28,7 | | | X | |
| 42 | 27,9 | | | X | |
| 43 | 27,4 | | | X | |
| 44 | 27,3 | | | X | |
| 45 | 27,3 | | | X | |
| 46 | 27,4 | | | X | |
| 47 | 27,5 | | | X | |
| 48 | 27,6 | | | X | |
| 49 | 27,6 | | | X | |
| 50 | 27,6 | | | X | |
| 51 | 27,8 | | | X | |
| 52 | 28,1 | | | X | |
| 53 | 28,5 | | | X | |
| 54 | 28,9 | | | X | |
| 55 | 29,2 | | | X | |
| 56 | 29,4 | | | X | |
| 57 | 29,7 | | | X | |
| 58 | 30,0 | | | X | |
| 59 | 30,5 | | | X | |
| 60 | 30,6 | | | | X |
| 61 | 29,6 | | | | X |
| 62 | 26,9 | | | | X |
| 63 | 23,0 | | | | X |
| 64 | 18,6 | | | | X |
| 65 | 14,1 | | | | X |
| 66 | 9,3 | | | | X |
| 67 | 4,8 | | | | X |
| 68 | 1,9 | | | | X |
| 69 | 0,0 | X | | | |
| 70 | 0,0 | X | | | |
| 71 | 0,0 | X | | | |
| 72 | 0,0 | X | | | |
| 73 | 0,0 | X | | | |
| 74 | 1,7 | | X | | |
| 75 | 5,8 | | X | | |
| 76 | 11,8 | | X | | |
| 77 | 17,3 | | X | | |
| 78 | 22,0 | | X | | |
| 79 | 26,2 | | X | | |
| 80 | 29,4 | | X | | |
| 81 | 31,1 | | X | | |
| 82 | 32,9 | | X | | |
| 83 | 34,7 | | X | | |
| 84 | 34,8 | | X | | |
| 85 | 34,8 | | X | | |
| 86 | 34,9 | | X | | |
| 87 | 35,4 | | X | | |
| 88 | 36,2 | | X | | |
| 89 | 37,1 | | X | | |
| 90 | 38,0 | | X | | |
| 91 | 38,7 | | | X | |
| 92 | 38,9 | | | X | |
| 93 | 38,9 | | | X | |
| 94 | 38,8 | | | X | |
| 95 | 38,5 | | | X | |
| 96 | 38,1 | | | X | |
| 97 | 37,5 | | | X | |
| 98 | 37,0 | | | X | |
| 99 | 36,7 | | | X | |
| 100 | 36,5 | | | X | |
| 101 | 36,5 | | | X | |
| 102 | 36,6 | | | X | |
| 103 | 36,8 | | | X | |
| 104 | 37,0 | | | X | |
| 105 | 37,1 | | | X | |
| 106 | 37,3 | | | X | |
| 107 | 37,4 | | | X | |
| 108 | 37,5 | | | X | |
| 109 | 37,4 | | | X | |
| 110 | 36,9 | | | | X |
| 111 | 36,0 | | | | X |
| 112 | 34,8 | | | | X |
| 113 | 31,9 | | | | X |
| 114 | 29,0 | | | | X |
| 115 | 26,9 | | | | X |
| 116 | 24,7 | | | X | |
| 117 | 25,4 | | | X | |
| 118 | 26,4 | | | X | |
| 119 | 27,7 | | | X | |
| 120 | 29,4 | | | X | |
| | | | | | |
| 121 | 31,2 | | | X | |
| 122 | 33,0 | | | X | |
| 123 | 34,4 | | | X | |
| 124 | 35,2 | | | X | |
| 125 | 35,4 | | | | X |
| 126 | 35,2 | | | | X |
| 127 | 34,7 | | | | X |
| 128 | 33,9 | | | | X |
| 129 | 32,4 | | | | X |
| 130 | 29,8 | | | | X |
| 131 | 26,1 | | | | X |
| 132 | 22,1 | | | | X |
| 133 | 18,6 | | | | X |
| 134 | 16,8 | | X | | |
| 135 | 17,7 | | X | | |
| 136 | 21,1 | | X | | |
| 137 | 25,4 | | X | | |
| 138 | 29,2 | | X | | |
| 139 | 31,6 | | X | | |
| 140 | 32,1 | | | | X |
| 141 | 31,6 | | | | X |
| 142 | 30,7 | | | | X |
| 143 | 29,7 | | | | X |
| 144 | 28,1 | | | | X |
| 145 | 25,0 | | | | X |
| 146 | 20,3 | | | | X |
| 147 | 15,0 | | | | X |
| 148 | 9,7 | | | | X |
| 149 | 5,0 | | | | X |
| 150 | 1,6 | | | | X |
| 151 | 0,0 | X | | | |
| 152 | 0,0 | X | | | |
| 153 | 0,0 | X | | | |
| 154 | 0,0 | X | | | |
| 155 | 0,0 | X | | | |
| 156 | 0,0 | X | | | |
| 157 | 0,0 | X | | | |
| 158 | 0,0 | X | | | |
| 159 | 0,0 | X | | | |
| 160 | 0,0 | X | | | |
| 161 | 0,0 | X | | | |
| 162 | 0,0 | X | | | |
| 163 | 0,0 | X | | | |
| 164 | 0,0 | X | | | |
| 165 | 0,0 | X | | | |
| 166 | 0,0 | X | | | |
| 167 | 0,0 | X | | | |
| 168 | 0,0 | X | | | |
| 169 | 0,0 | X | | | |
| 170 | 0,0 | X | | | |
| 171 | 0,0 | X | | | |
| 172 | 0,0 | X | | | |
| 173 | 0,0 | X | | | |
| 174 | 0,0 | X | | | |
| 175 | 0,0 | X | | | |
| 176 | 0,0 | X | | | |
| 177 | 0,0 | X | | | |
| 178 | 0,0 | X | | | |
| 179 | 0,0 | X | | | |
| 180 | 0,0 | X | | | |
| | | | | | |

2.2.1.

Ap6.3.   tabula.

WMTC 2. posms, 1. cikla daļa, samazināts ātrums 1. un 2.1. transportlīdzekļu klasei, no 0 līdz 180 s

laiks, s

ruļļa ātrums, km/h

posma indikatori

apstād.

paātr.

kruīzs

palēnin.

0

0,0

X

1

0,0

X

2

0,0

X

3

0,0

X

4

0,0

X

5

0,0

X

6

0,0

X

7

0,0

X

8

0,0

X

9

0,0

X

10

0,0

X

11

0,0

X

12

0,0

X

13

0,0

X

14

0,0

X

15

0,0

X

16

0,0

X

17

0,0

X

18

0,0

X

19

0,0

X

20

0,0

X

21

0,0

X

22

1,0

X

23

2,6

X

24

4,8

X

25

7,2

X

26

9,6

X

27

12,0

X

28

14,3

X

29

16,6

X

30

18,9

X

31

21,2

X

32

23,5

X

33

25,6

X

34

27,1

X

35

28,0

X

36

28,7

X

37

29,2

X

38

29,8

X

39

30,3

X

40

29,6

X

41

28,7

X

42

27,9

X

43

27,4

X

44

27,3

X

45

27,3

X

46

27,4

X

47

27,5

X

48

27,6

X

49

27,6

X

50

27,6

X

51

27,8

X

52

28,1

X

53

28,5

X

54

28,9

X

55

29,2

X

56

29,4

X

57

29,7

X

58

30,0

X

59

30,5

X

60

30,6

X

61

29,6

X

62

26,9

X

63

23,0

X

64

18,6

X

65

14,1

X

66

9,3

X

67

4,8

X

68

1,9

X

69

0,0

X

70

0,0

X

71

0,0

X

72

0,0

X

73

0,0

X

74

1,7

X

75

5,8

X

76

11,8

X

77

17,3

X

78

22,0

X

79

26,2

X

80

29,4

X

81

31,1

X

82

32,9

X

83

34,7

X

84

34,8

X

85

34,8

X

86

34,9

X

87

35,4

X

88

36,2

X

89

37,1

X

90

38,0

X

91

38,7

X

92

38,9

X

93

38,9

X

94

38,8

X

95

38,5

X

96

38,1

X

97

37,5

X

98

37,0

X

99

36,7

X

100

36,5

X

101

36,5

X

102

36,6

X

103

36,8

X

104

37,0

X

105

37,1

X

106

37,3

X

107

37,4

X

108

37,5

X

109

37,4

X

110

36,9

X

111

36,0

X

112

34,8

X

113

31,9

X

114

29,0

X

115

26,9

X

116

24,7

X

117

25,4

X

118

26,4

X

119

27,7

X

120

29,4

X

121

31,2

X

122

33,0

X

123

34,4

X

124

35,2

X

125

35,4

X

126

35,2

X

127

34,7

X

128

33,9

X

129

32,4

X

130

29,8

X

131

26,1

X

132

22,1

X

133

18,6

X

134

16,8

X

135

17,7

X

136

21,1

X

137

25,4

X

138

29,2

X

139

31,6

X

140

32,1

X

141

31,6

X

142

30,7

X

143

29,7

X

144

28,1

X

145

25,0

X

146

20,3

X

147

15,0

X

148

9,7

X

149

5,0

X

150

1,6

X

151

0,0

X

152

0,0

X

153

0,0

X

154

0,0

X

155

0,0

X

156

0,0

X

157

0,0

X

158

0,0

X

159

0,0

X

160

0,0

X

161

0,0

X

162

0,0

X

163

0,0

X

164

0,0

X

165

0,0

X

166

0,0

X

167

0,0

X

168

0,0

X

169

0,0

X

170

0,0

X

171

0,0

X

172

0,0

X

173

0,0

X

174

0,0

X

175

0,0

X

176

0,0

X

177

0,0

X

178

0,0

X

179

0,0

X

180

0,0

X

| 2.2.2. | Ap6.4.   tabula.



  WMTC 2. posms, 1. cikla daļa, samazināts ātrums 1. un 2.1. transportlīdzekļu klasei, no 181 līdz 360 s











  laiks, s | ruļļa ātrums, km/h | posma indikatori |
| --- | --- | --- | --- |
| apstād. | paātr. | kruīzs | palēnin. |
| 181 | 0,0 | X | | | |
| 182 | 0,0 | X | | | |
| 183 | 0,0 | X | | | |
| 184 | 0,0 | X | | | |
| 185 | 0,4 | | X | | |
| 186 | 1,8 | | X | | |
| 187 | 5,4 | | X | | |
| 188 | 11,1 | | X | | |
| 189 | 16,7 | | X | | |
| 190 | 21,3 | | X | | |
| 191 | 24,8 | | X | | |
| 192 | 28,4 | | X | | |
| 193 | 31,8 | | X | | |
| 194 | 34,6 | | X | | |
| 195 | 36,3 | | X | | |
| 196 | 37,8 | | X | | |
| 197 | 39,6 | | X | | |
| 198 | 41,3 | | X | | |
| 199 | 43,3 | | X | | |
| 200 | 45,1 | | X | | |
| 201 | 47,5 | | X | | |
| 202 | 49,0 | | X | | |
| 203 | 50,0 | | | X | |
| 204 | 49,5 | | | X | |
| 205 | 48,8 | | | X | |
| 206 | 47,6 | | | X | |
| 207 | 46,5 | | | X | |
| 208 | 46,1 | | | X | |
| 209 | 46,1 | | | X | |
| 210 | 46,6 | | | X | |
| 211 | 46,9 | | | X | |
| 212 | 47,2 | | | X | |
| 213 | 47,8 | | | X | |
| 214 | 48,4 | | | X | |
| 215 | 48,9 | | | X | |
| 216 | 49,2 | | | X | |
| 217 | 49,6 | | | X | |
| 218 | 49,9 | | | X | |
| 219 | 50,0 | | | X | |
| 220 | 49,8 | | | X | |
| 221 | 49,5 | | | X | |
| 222 | 49,2 | | | X | |
| 223 | 49,3 | | | X | |
| 224 | 49,4 | | | X | |
| 225 | 49,4 | | | X | |
| 226 | 48,6 | | | X | |
| 227 | 47,8 | | | X | |
| 228 | 47,0 | | | X | |
| 229 | 46,9 | | | X | |
| 230 | 46,6 | | | X | |
| 231 | 46,6 | | | X | |
| 232 | 46,6 | | | X | |
| 233 | 46,9 | | | X | |
| 234 | 46,4 | | | X | |
| 235 | 45,6 | | | X | |
| 236 | 44,4 | | | X | |
| 237 | 43,5 | | | X | |
| 238 | 43,2 | | | X | |
| 239 | 43,3 | | | X | |
| 240 | 43,7 | | | X | |
| 241 | 43,9 | | | X | |
| 242 | 43,8 | | | | X |
| 243 | 43,0 | | | | X |
| 244 | 40,9 | | | | X |
| 245 | 36,9 | | | | X |
| 246 | 32,1 | | | | X |
| 247 | 26,6 | | | | X |
| 248 | 21,8 | | | | X |
| 249 | 17,2 | | | | X |
| 250 | 13,7 | | | | X |
| 251 | 10,3 | | | | X |
| 252 | 7,0 | | | | X |
| 253 | 3,5 | | | | X |
| 254 | 0,0 | X | | | |
| 255 | 0,0 | X | | | |
| 256 | 0,0 | X | | | |
| 257 | 0,0 | X | | | |
| 258 | 0,0 | X | | | |
| 259 | 0,0 | X | | | |
| 260 | 0,0 | X | | | |
| 261 | 0,0 | X | | | |
| 262 | 0,0 | X | | | |
| 263 | 0,0 | X | | | |
| 264 | 0,0 | X | | | |
| 265 | 0,0 | X | | | |
| 266 | 0,0 | X | | | |
| 267 | 0,5 | | X | | |
| 268 | 2,9 | | X | | |
| 269 | 8,2 | | X | | |
| 270 | 13,2 | | X | | |
| 271 | 17,8 | | X | | |
| 272 | 21,4 | | X | | |
| 273 | 24,1 | | X | | |
| 274 | 26,4 | | X | | |
| 275 | 28,4 | | X | | |
| 276 | 29,9 | | X | | |
| 277 | 30,5 | | | X | |
| 278 | 30,5 | | | X | |
| 279 | 30,3 | | | X | |
| 280 | 30,2 | | | X | |
| 281 | 30,1 | | | X | |
| 282 | 30,1 | | | X | |
| 283 | 30,1 | | | X | |
| 284 | 30,2 | | | X | |
| 285 | 30,2 | | | X | |
| 286 | 30,2 | | | X | |
| 287 | 30,2 | | | X | |
| 288 | 30,5 | | | X | |
| 289 | 31,0 | | | X | |
| 290 | 31,9 | | | X | |
| 291 | 32,8 | | | X | |
| 292 | 33,7 | | | X | |
| 293 | 34,5 | | | X | |
| 294 | 35,1 | | | X | |
| 295 | 35,5 | | | X | |
| 296 | 35,6 | | | X | |
| 297 | 35,4 | | | X | |
| 298 | 35,0 | | | X | |
| 299 | 34,0 | | | X | |
| 300 | 32,4 | | | X | |
| 301 | 30,6 | | | X | |
| 302 | 29,0 | | | X | |
| 303 | 27,8 | | | X | |
| 304 | 27,2 | | | X | |
| 305 | 26,9 | | | X | |
| 306 | 26,5 | | | X | |
| 307 | 26,1 | | | X | |
| 308 | 25,7 | | | X | |
| 309 | 25,5 | | | X | |
| 310 | 25,7 | | | X | |
| 311 | 26,4 | | | X | |
| 312 | 27,3 | | | X | |
| 313 | 28,1 | | | X | |
| 314 | 27,9 | | | | X |
| 315 | 26,0 | | | | X |
| 316 | 22,7 | | | | X |
| 317 | 19,0 | | | | X |
| 318 | 16,0 | | | | X |
| 319 | 14,6 | | X | | |
| 320 | 15,2 | | X | | |
| 321 | 16,9 | | X | | |
| 322 | 19,3 | | X | | |
| 323 | 22,0 | | X | | |
| 324 | 24,6 | | X | | |
| 325 | 26,8 | | X | | |
| 326 | 27,9 | | X | | |
| 327 | 28,0 | | | X | |
| 328 | 27,7 | | | X | |
| 329 | 27,1 | | | X | |
| 330 | 26,8 | | | X | |
| 331 | 26,6 | | | X | |
| 332 | 26,8 | | | X | |
| 333 | 27,0 | | | X | |
| 334 | 27,2 | | | X | |
| 335 | 27,4 | | | X | |
| 336 | 27,5 | | | X | |
| 337 | 27,7 | | | X | |
| 338 | 27,9 | | | X | |
| 339 | 28,1 | | | X | |
| 340 | 28,3 | | | X | |
| 341 | 28,6 | | | X | |
| 342 | 29,1 | | | X | |
| 343 | 29,6 | | | X | |
| 344 | 30,1 | | | X | |
| 345 | 30,6 | | | X | |
| 346 | 30,8 | | | X | |
| 347 | 30,8 | | | X | |
| 348 | 30,8 | | | X | |
| 349 | 30,8 | | | X | |
| 350 | 30,8 | | | X | |
| 351 | 30,8 | | | X | |
| 352 | 30,8 | | | X | |
| 353 | 30,8 | | | X | |
| 354 | 30,9 | | | X | |
| 355 | 30,9 | | | X | |
| 356 | 30,9 | | | X | |
| 357 | 30,8 | | | X | |
| 358 | 30,4 | | | X | |
| 359 | 29,6 | | | X | |
| 360 | 28,4 | | | X | |

2.2.2.

Ap6.4.   tabula.

WMTC 2. posms, 1. cikla daļa, samazināts ātrums 1. un 2.1. transportlīdzekļu klasei, no 181 līdz 360 s

laiks, s

ruļļa ātrums, km/h

posma indikatori

apstād.

paātr.

kruīzs

palēnin.

181

0,0

X

182

0,0

X

183

0,0

X

184

0,0

X

185

0,4

X

186

1,8

X

187

5,4

X

188

11,1

X

189

16,7

X

190

21,3

X

191

24,8

X

192

28,4

X

193

31,8

X

194

34,6

X

195

36,3

X

196

37,8

X

197

39,6

X

198

41,3

X

199

43,3

X

200

45,1

X

201

47,5

X

202

49,0

X

203

50,0

X

204

49,5

X

205

48,8

X

206

47,6

X

207

46,5

X

208

46,1

X

209

46,1

X

210

46,6

X

211

46,9

X

212

47,2

X

213

47,8

X

214

48,4

X

215

48,9

X

216

49,2

X

217

49,6

X

218

49,9

X

219

50,0

X

220

49,8

X

221

49,5

X

222

49,2

X

223

49,3

X

224

49,4

X

225

49,4

X

226

48,6

X

227

47,8

X

228

47,0

X

229

46,9

X

230

46,6

X

231

46,6

X

232

46,6

X

233

46,9

X

234

46,4

X

235

45,6

X

236

44,4

X

237

43,5

X

238

43,2

X

239

43,3

X

240

43,7

X

241

43,9

X

242

43,8

X

243

43,0

X

244

40,9

X

245

36,9

X

246

32,1

X

247

26,6

X

248

21,8

X

249

17,2

X

250

13,7

X

251

10,3

X

252

7,0

X

253

3,5

X

254

0,0

X

255

0,0

X

256

0,0

X

257

0,0

X

258

0,0

X

259

0,0

X

260

0,0

X

261

0,0

X

262

0,0

X

263

0,0

X

264

0,0

X

265

0,0

X

266

0,0

X

267

0,5

X

268

2,9

X

269

8,2

X

270

13,2

X

271

17,8

X

272

21,4

X

273

24,1

X

274

26,4

X

275

28,4

X

276

29,9

X

277

30,5

X

278

30,5

X

279

30,3

X

280

30,2

X

281

30,1

X

282

30,1

X

283

30,1

X

284

30,2

X

285

30,2

X

286

30,2

X

287

30,2

X

288

30,5

X

289

31,0

X

290

31,9

X

291

32,8

X

292

33,7

X

293

34,5

X

294

35,1

X

295

35,5

X

296

35,6

X

297

35,4

X

298

35,0

X

299

34,0

X

300

32,4

X

301

30,6

X

302

29,0

X

303

27,8

X

304

27,2

X

305

26,9

X

306

26,5

X

307

26,1

X

308

25,7

X

309

25,5

X

310

25,7

X

311

26,4

X

312

27,3

X

313

28,1

X

314

27,9

X

315

26,0

X

316

22,7

X

317

19,0

X

318

16,0

X

319

14,6

X

320

15,2

X

321

16,9

X

322

19,3

X

323

22,0

X

324

24,6

X

325

26,8

X

326

27,9

X

327

28,0

X

328

27,7

X

329

27,1

X

330

26,8

X

331

26,6

X

332

26,8

X

333

27,0

X

334

27,2

X

335

27,4

X

336

27,5

X

337

27,7

X

338

27,9

X

339

28,1

X

340

28,3

X

341

28,6

X

342

29,1

X

343

29,6

X

344

30,1

X

345

30,6

X

346

30,8

X

347

30,8

X

348

30,8

X

349

30,8

X

350

30,8

X

351

30,8

X

352

30,8

X

353

30,8

X

354

30,9

X

355

30,9

X

356

30,9

X

357

30,8

X

358

30,4

X

359

29,6

X

360

28,4

X

| 2.2.3. | Ap6.5.   tabula.



  WMTC 2. posms, 1. cikla daļa, samazināts ātrums 1. un 2.1. transportlīdzekļu klasei, no 361 līdz 540 s











  laiks, s | ruļļa ātrums, km/h | posma indikatori |
| --- | --- | --- | --- |
| apstād. | paātr. | kruīzs | palēnin. |
| 361 | 27,1 | | | X | |
| 362 | 26,0 | | | X | |
| 363 | 25,4 | | | X | |
| 364 | 25,5 | | | X | |
| 365 | 26,3 | | | X | |
| 366 | 27,3 | | | X | |
| 367 | 28,3 | | | X | |
| 368 | 29,2 | | | X | |
| 369 | 29,5 | | | X | |
| 370 | 29,4 | | | X | |
| 371 | 28,9 | | | X | |
| 372 | 28,1 | | | X | |
| 373 | 27,1 | | | X | |
| 374 | 26,3 | | | X | |
| 375 | 25,7 | | | X | |
| 376 | 25,5 | | | X | |
| 377 | 25,6 | | | X | |
| 378 | 25,9 | | | X | |
| 379 | 26,3 | | | X | |
| 380 | 26,9 | | | X | |
| 381 | 27,6 | | | X | |
| 382 | 28,4 | | | X | |
| 383 | 29,3 | | | X | |
| 384 | 30,1 | | | X | |
| 385 | 30,4 | | | X | |
| 386 | 30,2 | | | X | |
| 387 | 29,5 | | | X | |
| 388 | 28,6 | | | X | |
| 389 | 27,9 | | | X | |
| 390 | 27,5 | | | X | |
| 391 | 27,2 | | | X | |
| 392 | 26,9 | | | | X |
| 393 | 26,4 | | | | X |
| 394 | 25,7 | | | | X |
| 395 | 24,9 | | | | X |
| 396 | 21,4 | | | | X |
| 397 | 15,9 | | | | X |
| 398 | 9,9 | | | | X |
| 399 | 4,9 | | | | X |
| 400 | 2,1 | | | | X |
| 401 | 0,9 | | | | X |
| 402 | 0,0 | X | | | |
| 403 | 0,0 | X | | | |
| 404 | 0,0 | X | | | |
| 405 | 0,0 | X | | | |
| 406 | 0,0 | X | | | |
| 407 | 0,0 | X | | | |
| 408 | 1,2 | | X | | |
| 409 | 3,2 | | X | | |
| 410 | 5,9 | | X | | |
| 411 | 8,8 | | X | | |
| 412 | 12,0 | | X | | |
| 413 | 15,4 | | X | | |
| 414 | 18,9 | | X | | |
| 415 | 22,1 | | X | | |
| 416 | 24,7 | | X | | |
| 417 | 26,8 | | X | | |
| 418 | 28,7 | | X | | |
| 419 | 30,6 | | X | | |
| 420 | 32,4 | | X | | |
| 421 | 34,0 | | X | | |
| 422 | 35,4 | | X | | |
| 423 | 36,5 | | X | | |
| 424 | 37,5 | | X | | |
| 425 | 38,6 | | X | | |
| 426 | 39,6 | | X | | |
| 427 | 40,7 | | X | | |
| 428 | 41,4 | | X | | |
| 429 | 41,7 | | | X | |
| 430 | 41,4 | | | X | |
| 431 | 40,9 | | | X | |
| 432 | 40,5 | | | X | |
| 433 | 40,2 | | | X | |
| 434 | 40,1 | | | X | |
| 435 | 40,1 | | | X | |
| 436 | 39,8 | | | | X |
| 437 | 38,9 | | | | X |
| 438 | 37,4 | | | | X |
| 439 | 35,8 | | | | X |
| 440 | 34,1 | | | | X |
| 441 | 32,5 | | | | X |
| 442 | 30,9 | | | | X |
| 443 | 29,4 | | | | X |
| 444 | 27,9 | | | | X |
| 445 | 26,5 | | | | X |
| 446 | 25,0 | | | | X |
| 447 | 23,4 | | | | X |
| 448 | 21,8 | | | | X |
| 449 | 20,3 | | | | X |
| 450 | 19,3 | | | | X |
| 451 | 18,7 | | | | X |
| 452 | 18,3 | | | | X |
| 453 | 17,8 | | | | X |
| 454 | 17,4 | | | | X |
| 455 | 16,8 | | | | X |
| 456 | 16,3 | | | X | |
| 457 | 16,5 | | | X | |
| 458 | 17,6 | | | X | |
| 459 | 19,2 | | | X | |
| 460 | 20,8 | | | X | |
| 461 | 22,2 | | | X | |
| 462 | 23,0 | | | X | |
| 463 | 23,0 | | | | X |
| 464 | 22,0 | | | | X |
| 465 | 20,1 | | | | X |
| 466 | 17,7 | | | | X |
| 467 | 15,0 | | | | X |
| 468 | 12,1 | | | | X |
| 469 | 9,1 | | | | X |
| 470 | 6,2 | | | | X |
| 471 | 3,6 | | | | X |
| 472 | 1,8 | | | | X |
| 473 | 0,8 | | | | X |
| 474 | 0,0 | X | | | |
| 475 | 0,0 | X | | | |
| 476 | 0,0 | X | | | |
| 477 | 0,0 | X | | | |
| 478 | 0,0 | X | | | |
| 479 | 0,0 | X | | | |
| 480 | 0,0 | X | | | |
| 481 | 0,0 | X | | | |
| 482 | 0,0 | X | | | |
| 483 | 0,0 | X | | | |
| 484 | 0,0 | X | | | |
| 485 | 0,0 | X | | | |
| 486 | 1,4 | | X | | |
| 487 | 4,5 | | X | | |
| 488 | 8,8 | | X | | |
| 489 | 13,4 | | X | | |
| 490 | 17,3 | | X | | |
| 491 | 19,2 | | X | | |
| 492 | 19,7 | | X | | |
| 493 | 19,8 | | X | | |
| 494 | 20,7 | | X | | |
| 495 | 23,7 | | X | | |
| 496 | 27,9 | | X | | |
| 497 | 31,9 | | X | | |
| 498 | 35,4 | | X | | |
| 499 | 36,2 | | | | X |
| 500 | 34,2 | | | | X |
| 501 | 30,2 | | | | X |
| 502 | 27,1 | | | | X |
| 503 | 26,6 | | X | | |
| 504 | 28,6 | | X | | |
| 505 | 32,6 | | X | | |
| 506 | 35,5 | | X | | |
| 507 | 36,6 | | | | X |
| 508 | 34,6 | | | | X |
| 509 | 30,0 | | | | X |
| 510 | 23,1 | | | | X |
| 511 | 16,7 | | | | X |
| 512 | 10,7 | | | | X |
| 513 | 4,7 | | | | X |
| 514 | 1,2 | | | | X |
| 515 | 0,0 | X | | | |
| 516 | 0,0 | X | | | |
| 517 | 0,0 | X | | | |
| 518 | 0,0 | X | | | |
| 519 | 3,0 | | X | | |
| 520 | 8,2 | | X | | |
| 521 | 14,3 | | X | | |
| 522 | 19,3 | | X | | |
| 523 | 23,5 | | X | | |
| 524 | 27,3 | | X | | |
| 525 | 30,8 | | X | | |
| 526 | 33,7 | | X | | |
| 527 | 35,2 | | X | | |
| 528 | 35,2 | | | | X |
| 529 | 32,5 | | | | X |
| 530 | 27,9 | | | | X |
| 531 | 23,2 | | | | X |
| 532 | 18,5 | | | | X |
| 533 | 13,8 | | | | X |
| 534 | 9,1 | | | | X |
| 535 | 4,5 | | | | X |
| 536 | 2,3 | | | | X |
| 537 | 0,0 | X | | | |
| 538 | 0,0 | X | | | |
| 539 | 0,0 | X | | | |
| 540 | 0,0 | X | | | |

2.2.3.

Ap6.5.   tabula.

WMTC 2. posms, 1. cikla daļa, samazināts ātrums 1. un 2.1. transportlīdzekļu klasei, no 361 līdz 540 s

laiks, s

ruļļa ātrums, km/h

posma indikatori

apstād.

paātr.

kruīzs

palēnin.

361

27,1

X

362

26,0

X

363

25,4

X

364

25,5

X

365

26,3

X

366

27,3

X

367

28,3

X

368

29,2

X

369

29,5

X

370

29,4

X

371

28,9

X

372

28,1

X

373

27,1

X

374

26,3

X

375

25,7

X

376

25,5

X

377

25,6

X

378

25,9

X

379

26,3

X

380

26,9

X

381

27,6

X

382

28,4

X

383

29,3

X

384

30,1

X

385

30,4

X

386

30,2

X

387

29,5

X

388

28,6

X

389

27,9

X

390

27,5

X

391

27,2

X

392

26,9

X

393

26,4

X

394

25,7

X

395

24,9

X

396

21,4

X

397

15,9

X

398

9,9

X

399

4,9

X

400

2,1

X

401

0,9

X

402

0,0

X

403

0,0

X

404

0,0

X

405

0,0

X

406

0,0

X

407

0,0

X

408

1,2

X

409

3,2

X

410

5,9

X

411

8,8

X

412

12,0

X

413

15,4

X

414

18,9

X

415

22,1

X

416

24,7

X

417

26,8

X

418

28,7

X

419

30,6

X

420

32,4

X

421

34,0

X

422

35,4

X

423

36,5

X

424

37,5

X

425

38,6

X

426

39,6

X

427

40,7

X

428

41,4

X

429

41,7

X

430

41,4

X

431

40,9

X

432

40,5

X

433

40,2

X

434

40,1

X

435

40,1

X

436

39,8

X

437

38,9

X

438

37,4

X

439

35,8

X

440

34,1

X

441

32,5

X

442

30,9

X

443

29,4

X

444

27,9

X

445

26,5

X

446

25,0

X

447

23,4

X

448

21,8

X

449

20,3

X

450

19,3

X

451

18,7

X

452

18,3

X

453

17,8

X

454

17,4

X

455

16,8

X

456

16,3

X

457

16,5

X

458

17,6

X

459

19,2

X

460

20,8

X

461

22,2

X

462

23,0

X

463

23,0

X

464

22,0

X

465

20,1

X

466

17,7

X

467

15,0

X

468

12,1

X

469

9,1

X

470

6,2

X

471

3,6

X

472

1,8

X

473

0,8

X

474

0,0

X

475

0,0

X

476

0,0

X

477

0,0

X

478

0,0

X

479

0,0

X

480

0,0

X

481

0,0

X

482

0,0

X

483

0,0

X

484

0,0

X

485

0,0

X

486

1,4

X

487

4,5

X

488

8,8

X

489

13,4

X

490

17,3

X

491

19,2

X

492

19,7

X

493

19,8

X

494

20,7

X

495

23,7

X

496

27,9

X

497

31,9

X

498

35,4

X

499

36,2

X

500

34,2

X

501

30,2

X

502

27,1

X

503

26,6

X

504

28,6

X

505

32,6

X

506

35,5

X

507

36,6

X

508

34,6

X

509

30,0

X

510

23,1

X

511

16,7

X

512

10,7

X

513

4,7

X

514

1,2

X

515

0,0

X

516

0,0

X

517

0,0

X

518

0,0

X

519

3,0

X

520

8,2

X

521

14,3

X

522

19,3

X

523

23,5

X

524

27,3

X

525

30,8

X

526

33,7

X

527

35,2

X

528

35,2

X

529

32,5

X

530

27,9

X

531

23,2

X

532

18,5

X

533

13,8

X

534

9,1

X

535

4,5

X

536

2,3

X

537

0,0

X

538

0,0

X

539

0,0

X

540

0,0

X

| 2.2.4. | Ap6.6.   tabula.



  WMTC 2. posms, 1. cikla daļa, samazināts ātrums 1. un 2.1. transportlīdzekļu klasei, no 541 līdz 600 s











  laiks, s | ruļļa ātrums, km/h | posma indikatori |
| --- | --- | --- | --- |
| apstād. | paātr. | kruīzs | palēnin. |
| 541 | 0,0 | X | | | |
| 542 | 2,8 | | X | | |
| 543 | 8,1 | | X | | |
| 544 | 14,3 | | X | | |
| 545 | 19,2 | | X | | |
| 546 | 23,5 | | X | | |
| 547 | 27,2 | | X | | |
| 548 | 30,5 | | X | | |
| 549 | 33,1 | | X | | |
| 550 | 35,7 | | X | | |
| 551 | 38,3 | | X | | |
| 552 | 41,0 | | X | | |
| 553 | 43,6 | | | X | |
| 554 | 43,7 | | | X | |
| 555 | 43,8 | | | X | |
| 556 | 43,9 | | | X | |
| 557 | 44,0 | | | X | |
| 558 | 44,1 | | | X | |
| 559 | 44,2 | | | X | |
| 560 | 44,3 | | | X | |
| 561 | 44,4 | | | X | |
| 562 | 44,5 | | | X | |
| 563 | 44,6 | | | X | |
| 564 | 44,9 | | | X | |
| 565 | 45,5 | | | X | |
| 566 | 46,3 | | | X | |
| 567 | 47,1 | | | X | |
| 568 | 48,0 | | | X | |
| 569 | 48,7 | | | X | |
| 570 | 49,2 | | | X | |
| 571 | 49,4 | | | X | |
| 572 | 49,3 | | | X | |
| 573 | 48,7 | | | | X |
| 574 | 47,3 | | | | X |
| 575 | 45,0 | | | | X |
| 576 | 42,3 | | | | X |
| 577 | 39,5 | | | | X |
| 578 | 36,6 | | | | X |
| 579 | 33,7 | | | | X |
| 580 | 30,1 | | | | X |
| 581 | 26,0 | | | | X |
| 582 | 21,8 | | | | X |
| 583 | 17,7 | | | | X |
| 584 | 13,5 | | | | X |
| 585 | 9,4 | | | | X |
| 586 | 5,6 | | | | X |
| 587 | 2,1 | | | | X |
| 588 | 0,0 | X | | | |
| 589 | 0,0 | X | | | |
| 590 | 0,0 | X | | | |
| 591 | 0,0 | X | | | |
| 592 | 0,0 | X | | | |
| 593 | 0,0 | X | | | |
| 594 | 0,0 | X | | | |
| 595 | 0,0 | X | | | |
| 596 | 0,0 | X | | | |
| 597 | 0,0 | X | | | |
| 598 | 0,0 | X | | | |
| 599 | 0,0 | X | | | |
| 600 | 0,0 | X | | | |

2.2.4.

Ap6.6.   tabula.

WMTC 2. posms, 1. cikla daļa, samazināts ātrums 1. un 2.1. transportlīdzekļu klasei, no 541 līdz 600 s

laiks, s

ruļļa ātrums, km/h

posma indikatori

apstād.

paātr.

kruīzs

palēnin.

541

0,0

X

542

2,8

X

543

8,1

X

544

14,3

X

545

19,2

X

546

23,5

X

547

27,2

X

548

30,5

X

549

33,1

X

550

35,7

X

551

38,3

X

552

41,0

X

553

43,6

X

554

43,7

X

555

43,8

X

556

43,9

X

557

44,0

X

558

44,1

X

559

44,2

X

560

44,3

X

561

44,4

X

562

44,5

X

563

44,6

X

564

44,9

X

565

45,5

X

566

46,3

X

567

47,1

X

568

48,0

X

569

48,7

X

570

49,2

X

571

49,4

X

572

49,3

X

573

48,7

X

574

47,3

X

575

45,0

X

576

42,3

X

577

39,5

X

578

36,6

X

579

33,7

X

580

30,1

X

581

26,0

X

582

21,8

X

583

17,7

X

584

13,5

X

585

9,4

X

586

5,6

X

587

2,1

X

588

0,0

X

589

0,0

X

590

0,0

X

591

0,0

X

592

0,0

X

593

0,0

X

594

0,0

X

595

0,0

X

596

0,0

X

597

0,0

X

598

0,0

X

599

0,0

X

600

0,0

X

| 2.2.5. | Ap6.7.   tabula.



  WMTC 2. posms, 1. cikla daļa 2.2. un 3. transportlīdzekļu klasei, no 0 līdz 180 s











  laiks, s | ruļļa ātrums, km/h | posma indikatori |
| --- | --- | --- | --- |
| apstād. | paātr. | kruīzs | palēnin. |
| 0 | 0,0 | X | | | |
| 1 | 0,0 | X | | | |
| 2 | 0,0 | X | | | |
| 3 | 0,0 | X | | | |
| 4 | 0,0 | X | | | |
| 5 | 0,0 | X | | | |
| 6 | 0,0 | X | | | |
| 7 | 0,0 | X | | | |
| 8 | 0,0 | X | | | |
| 9 | 0,0 | X | | | |
| 10 | 0,0 | X | | | |
| 11 | 0,0 | X | | | |
| 12 | 0,0 | X | | | |
| 13 | 0,0 | X | | | |
| 14 | 0,0 | X | | | |
| 15 | 0,0 | X | | | |
| 16 | 0,0 | X | | | |
| 17 | 0,0 | X | | | |
| 18 | 0,0 | X | | | |
| 19 | 0,0 | X | | | |
| 20 | 0,0 | X | | | |
| 21 | 0,0 | X | | | |
| 22 | 1,0 | | X | | |
| 23 | 2,6 | | X | | |
| 24 | 4,8 | | X | | |
| 25 | 7,2 | | X | | |
| 26 | 9,6 | | X | | |
| 27 | 12,0 | | X | | |
| 28 | 14,3 | | X | | |
| 29 | 16,6 | | X | | |
| 30 | 18,9 | | X | | |
| 31 | 21,2 | | X | | |
| 32 | 23,5 | | X | | |
| 33 | 25,6 | | X | | |
| 34 | 27,1 | | X | | |
| 35 | 28,0 | | X | | |
| 36 | 28,7 | | X | | |
| 37 | 29,2 | | X | | |
| 38 | 29,8 | | X | | |
| 39 | 30,4 | | | X | |
| 40 | 29,6 | | | X | |
| 41 | 28,7 | | | X | |
| 42 | 27,9 | | | X | |
| 43 | 27,5 | | | X | |
| 44 | 27,3 | | | X | |
| 45 | 27,4 | | | X | |
| 46 | 27,5 | | | X | |
| 47 | 27,6 | | | X | |
| 48 | 27,6 | | | X | |
| 49 | 27,6 | | | X | |
| 50 | 27,7 | | | X | |
| 51 | 27,8 | | | X | |
| 52 | 28,1 | | | X | |
| 53 | 28,6 | | | X | |
| 54 | 29,0 | | | X | |
| 55 | 29,2 | | | X | |
| 56 | 29,5 | | | X | |
| 57 | 29,7 | | | X | |
| 58 | 30,1 | | | X | |
| 59 | 30,5 | | | X | |
| 60 | 30,7 | | | X | |
| 61 | 29,7 | | | | X |
| 62 | 27,0 | | | | X |
| 63 | 23,0 | | | | X |
| 64 | 18,7 | | | | X |
| 65 | 14,2 | | | | X |
| 66 | 9,4 | | | | X |
| 67 | 4,9 | | | | X |
| 68 | 2,0 | | | | X |
| 69 | 0,0 | X | | | |
| 70 | 0,0 | X | | | |
| 71 | 0,0 | X | | | |
| 72 | 0,0 | X | | | |
| 73 | 0,0 | X | | | |
| 74 | 1,7 | | X | | |
| 75 | 5,8 | | X | | |
| 76 | 11,8 | | X | | |
| 77 | 18,3 | | X | | |
| 78 | 24,5 | | X | | |
| 79 | 29,4 | | X | | |
| 80 | 32,5 | | X | | |
| 81 | 34,2 | | X | | |
| 82 | 34,4 | | X | | |
| 83 | 34,5 | | X | | |
| 84 | 34,6 | | X | | |
| 85 | 34,7 | | X | | |
| 86 | 34,8 | | X | | |
| 87 | 35,2 | | X | | |
| 88 | 36,0 | | X | | |
| 89 | 37,0 | | X | | |
| 90 | 37,9 | | X | | |
| 91 | 38,6 | | X | | |
| 92 | 38,8 | | | X | |
| 93 | 38,8 | | | X | |
| 94 | 38,7 | | | X | |
| 95 | 38,5 | | | X | |
| 96 | 38,0 | | | X | |
| 97 | 37,4 | | | X | |
| 98 | 36,9 | | | X | |
| 99 | 36,6 | | | X | |
| 100 | 36,4 | | | X | |
| 101 | 36,4 | | | X | |
| 102 | 36,5 | | | X | |
| 103 | 36,7 | | | X | |
| 104 | 36,9 | | | X | |
| 105 | 37,0 | | | X | |
| 106 | 37,2 | | | X | |
| 107 | 37,3 | | | X | |
| 108 | 37,4 | | | X | |
| 109 | 37,3 | | | X | |
| 110 | 36,8 | | | X | |
| 111 | 35,8 | | | | X |
| 112 | 34,7 | | | | X |
| 113 | 31,8 | | | | X |
| 114 | 28,9 | | | | X |
| 115 | 26,7 | | | | X |
| 116 | 24,6 | | | X | |
| 117 | 25,2 | | | X | |
| 118 | 26,2 | | | X | |
| 119 | 27,6 | | | X | |
| 120 | 29,2 | | | X | |
| | | | | | |
| 121 | 31,0 | | | X | |
| 122 | 32,8 | | | X | |
| 123 | 34,3 | | | X | |
| 124 | 35,1 | | | X | |
| 125 | 35,3 | | | | X |
| 126 | 35,1 | | | | X |
| 127 | 34,6 | | | | X |
| 128 | 33,7 | | | | X |
| 129 | 32,2 | | | | X |
| 130 | 29,6 | | | | X |
| 131 | 26,0 | | | | X |
| 132 | 22,0 | | | | X |
| 133 | 18,5 | | | | X |
| 134 | 16,6 | | X | | |
| 135 | 17,6 | | X | | |
| 136 | 21,0 | | X | | |
| 137 | 25,2 | | X | | |
| 138 | 29,1 | | X | | |
| 139 | 31,4 | | X | | |
| 140 | 31,9 | | | | X |
| 141 | 31,4 | | | | X |
| 142 | 30,6 | | | | X |
| 143 | 29,5 | | | | X |
| 144 | 28,0 | | | | X |
| 145 | 24,9 | | | | X |
| 146 | 20,2 | | | | X |
| 147 | 14,8 | | | | X |
| 148 | 9,5 | | | | X |
| 149 | 4,8 | | | | X |
| 150 | 1,4 | | | | X |
| 151 | 0,0 | X | | | |
| 152 | 0,0 | X | | | |
| 153 | 0,0 | X | | | |
| 154 | 0,0 | X | | | |
| 155 | 0,0 | X | | | |
| 156 | 0,0 | X | | | |
| 157 | 0,0 | X | | | |
| 158 | 0,0 | X | | | |
| 159 | 0,0 | X | | | |
| 160 | 0,0 | X | | | |
| 161 | 0,0 | X | | | |
| 162 | 0,0 | X | | | |
| 163 | 0,0 | X | | | |
| 164 | 0,0 | X | | | |
| 165 | 0,0 | X | | | |
| 166 | 0,0 | X | | | |
| 167 | 0,0 | X | | | |
| 168 | 0,0 | X | | | |
| 169 | 0,0 | X | | | |
| 170 | 0,0 | X | | | |
| 171 | 0,0 | X | | | |
| 172 | 0,0 | X | | | |
| 173 | 0,0 | X | | | |
| 174 | 0,0 | X | | | |
| 175 | 0,0 | X | | | |
| 176 | 0,0 | X | | | |
| 177 | 0,0 | X | | | |
| 178 | 0,0 | X | | | |
| 179 | 0,0 | X | | | |
| 180 | 0,0 | X | | | |
| | | | | | |

2.2.5.

Ap6.7.   tabula.

WMTC 2. posms, 1. cikla daļa 2.2. un 3. transportlīdzekļu klasei, no 0 līdz 180 s

laiks, s

ruļļa ātrums, km/h

posma indikatori

apstād.

paātr.

kruīzs

palēnin.

0

0,0

X

1

0,0

X

2

0,0

X

3

0,0

X

4

0,0

X

5

0,0

X

6

0,0

X

7

0,0

X

8

0,0

X

9

0,0

X

10

0,0

X

11

0,0

X

12

0,0

X

13

0,0

X

14

0,0

X

15

0,0

X

16

0,0

X

17

0,0

X

18

0,0

X

19

0,0

X

20

0,0

X

21

0,0

X

22

1,0

X

23

2,6

X

24

4,8

X

25

7,2

X

26

9,6

X

27

12,0

X

28

14,3

X

29

16,6

X

30

18,9

X

31

21,2

X

32

23,5

X

33

25,6

X

34

27,1

X

35

28,0

X

36

28,7

X

37

29,2

X

38

29,8

X

39

30,4

X

40

29,6

X

41

28,7

X

42

27,9

X

43

27,5

X

44

27,3

X

45

27,4

X

46

27,5

X

47

27,6

X

48

27,6

X

49

27,6

X

50

27,7

X

51

27,8

X

52

28,1

X

53

28,6

X

54

29,0

X

55

29,2

X

56

29,5

X

57

29,7

X

58

30,1

X

59

30,5

X

60

30,7

X

61

29,7

X

62

27,0

X

63

23,0

X

64

18,7

X

65

14,2

X

66

9,4

X

67

4,9

X

68

2,0

X

69

0,0

X

70

0,0

X

71

0,0

X

72

0,0

X

73

0,0

X

74

1,7

X

75

5,8

X

76

11,8

X

77

18,3

X

78

24,5

X

79

29,4

X

80

32,5

X

81

34,2

X

82

34,4

X

83

34,5

X

84

34,6

X

85

34,7

X

86

34,8

X

87

35,2

X

88

36,0

X

89

37,0

X

90

37,9

X

91

38,6

X

92

38,8

X

93

38,8

X

94

38,7

X

95

38,5

X

96

38,0

X

97

37,4

X

98

36,9

X

99

36,6

X

100

36,4

X

101

36,4

X

102

36,5

X

103

36,7

X

104

36,9

X

105

37,0

X

106

37,2

X

107

37,3

X

108

37,4

X

109

37,3

X

110

36,8

X

111

35,8

X

112

34,7

X

113

31,8

X

114

28,9

X

115

26,7

X

116

24,6

X

117

25,2

X

118

26,2

X

119

27,6

X

120

29,2

X

121

31,0

X

122

32,8

X

123

34,3

X

124

35,1

X

125

35,3

X

126

35,1

X

127

34,6

X

128

33,7

X

129

32,2

X

130

29,6

X

131

26,0

X

132

22,0

X

133

18,5

X

134

16,6

X

135

17,6

X

136

21,0

X

137

25,2

X

138

29,1

X

139

31,4

X

140

31,9

X

141

31,4

X

142

30,6

X

143

29,5

X

144

28,0

X

145

24,9

X

146

20,2

X

147

14,8

X

148

9,5

X

149

4,8

X

150

1,4

X

151

0,0

X

152

0,0

X

153

0,0

X

154

0,0

X

155

0,0

X

156

0,0

X

157

0,0

X

158

0,0

X

159

0,0

X

160

0,0

X

161

0,0

X

162

0,0

X

163

0,0

X

164

0,0

X

165

0,0

X

166

0,0

X

167

0,0

X

168

0,0

X

169

0,0

X

170

0,0

X

171

0,0

X

172

0,0

X

173

0,0

X

174

0,0

X

175

0,0

X

176

0,0

X

177

0,0

X

178

0,0

X

179

0,0

X

180

0,0

X

| 2.2.6. | Ap6.8.   tabula.



  WMTC 2. posms, 1. cikla daļa 2.2. un 3. transportlīdzekļu klasei, no 181 līdz 360 s











  laiks, s | ruļļa ātrums, km/h | posma indikatori |
| --- | --- | --- | --- |
| apstād. | paātr. | kruīzs | palēnin. |
| 181 | 0,0 | X | | | |
| 182 | 0,0 | X | | | |
| 183 | 2,0 | | X | | |
| 184 | 6,0 | | X | | |
| 185 | 12,4 | | X | | |
| 186 | 21,4 | | X | | |
| 187 | 30,0 | | X | | |
| 188 | 37,1 | | X | | |
| 189 | 42,5 | | X | | |
| 190 | 46,6 | | X | | |
| 191 | 49,8 | | X | | |
| 192 | 52,4 | | X | | |
| 193 | 54,4 | | X | | |
| 194 | 55,6 | | X | | |
| 195 | 56,1 | | | X | |
| 196 | 56,2 | | | X | |
| 197 | 56,2 | | | X | |
| 198 | 56,2 | | | X | |
| 199 | 56,7 | | | X | |
| 200 | 57,2 | | | X | |
| 201 | 57,7 | | | X | |
| 202 | 58,2 | | | X | |
| 203 | 58,7 | | | X | |
| 204 | 59,3 | | | X | |
| 205 | 59,8 | | | X | |
| 206 | 60,0 | | | X | |
| 207 | 60,0 | | | X | |
| 208 | 59,9 | | | X | |
| 209 | 59,9 | | | X | |
| 210 | 59,9 | | | X | |
| 211 | 59,9 | | | X | |
| 212 | 59,9 | | | X | |
| 213 | 59,8 | | | X | |
| 214 | 59,6 | | | | X |
| 215 | 59,1 | | | | X |
| 216 | 57,1 | | | | X |
| 217 | 53,2 | | | | X |
| 218 | 48,3 | | | | X |
| 219 | 43,9 | | | | X |
| 220 | 40,3 | | | | X |
| 221 | 39,5 | | | | X |
| 222 | 41,3 | | X | | |
| 223 | 45,2 | | X | | |
| 224 | 50,1 | | X | | |
| 225 | 53,7 | | X | | |
| 226 | 55,8 | | X | | |
| 227 | 55,8 | | | | X |
| 228 | 54,7 | | | | X |
| 229 | 53,3 | | | | X |
| 230 | 52,3 | | | | X |
| 231 | 52,0 | | | | X |
| 232 | 52,1 | | | | X |
| 233 | 51,8 | | | | X |
| 234 | 50,8 | | | | X |
| 235 | 49,2 | | | | X |
| 236 | 47,5 | | | | X |
| 237 | 45,7 | | | | X |
| 238 | 43,9 | | | | X |
| 239 | 42,0 | | | | X |
| 240 | 40,2 | | | | X |
| 241 | 38,3 | | | | X |
| 242 | 36,4 | | | | X |
| 243 | 34,6 | | | | X |
| 244 | 32,7 | | | | X |
| 245 | 30,6 | | | | X |
| 246 | 28,1 | | | | X |
| 247 | 25,5 | | | | X |
| 248 | 23,1 | | | | X |
| 249 | 21,2 | | | | X |
| 250 | 19,5 | | | | X |
| 251 | 17,8 | | | | X |
| 252 | 15,3 | | | | X |
| 253 | 11,5 | | | | X |
| 254 | 7,2 | | | | X |
| 255 | 2,5 | | | | X |
| 256 | 0,0 | X | | | |
| 257 | 0,0 | X | | | |
| 258 | 0,0 | X | | | |
| 259 | 0,0 | X | | | |
| 260 | 0,0 | X | | | |
| 261 | 0,0 | X | | | |
| 262 | 0,0 | X | | | |
| 263 | 0,0 | X | | | |
| 264 | 0,0 | X | | | |
| 265 | 0,0 | X | | | |
| 266 | 0,0 | X | | | |
| 267 | 0,5 | | X | | |
| 268 | 2,9 | | X | | |
| 269 | 8,2 | | X | | |
| 270 | 13,2 | | X | | |
| 271 | 17,8 | | X | | |
| 272 | 21,4 | | X | | |
| 273 | 24,1 | | X | | |
| 274 | 26,4 | | X | | |
| 275 | 28,4 | | X | | |
| 276 | 29,9 | | X | | |
| 277 | 30,5 | | X | | |
| 278 | 30,5 | | | X | |
| 279 | 30,3 | | | X | |
| 280 | 30,2 | | | X | |
| 281 | 30,1 | | | X | |
| 282 | 30,1 | | | X | |
| 283 | 30,1 | | | X | |
| 284 | 30,1 | | | X | |
| 285 | 30,1 | | | X | |
| 286 | 30,1 | | | X | |
| 287 | 30,2 | | | X | |
| 288 | 30,4 | | | X | |
| 289 | 31,0 | | | X | |
| 290 | 31,8 | | | X | |
| 291 | 32,7 | | | X | |
| 292 | 33,6 | | | X | |
| 293 | 34,4 | | | X | |
| 294 | 35,0 | | | X | |
| 295 | 35,4 | | | X | |
| 296 | 35,5 | | | X | |
| 297 | 35,3 | | | X | |
| 298 | 34,9 | | | X | |
| 299 | 33,9 | | | X | |
| 300 | 32,4 | | | X | |
| 301 | 30,6 | | | X | |
| 302 | 28,9 | | | X | |
| 303 | 27,8 | | | X | |
| 304 | 27,2 | | | X | |
| 305 | 26,9 | | | X | |
| 306 | 26,5 | | | X | |
| 307 | 26,1 | | | X | |
| 308 | 25,7 | | | X | |
| 309 | 25,5 | | | X | |
| 310 | 25,7 | | | X | |
| 311 | 26,4 | | | X | |
| 312 | 27,3 | | | X | |
| 313 | 28,1 | | | X | |
| 314 | 27,9 | | | | X |
| 315 | 26,0 | | | | X |
| 316 | 22,7 | | | | X |
| 317 | 19,0 | | | | X |
| 318 | 16,0 | | | | X |
| 319 | 14,6 | | X | | |
| 320 | 15,2 | | X | | |
| 321 | 16,9 | | X | | |
| 322 | 19,3 | | X | | |
| 323 | 22,0 | | X | | |
| 324 | 24,6 | | X | | |
| 325 | 26,8 | | X | | |
| 326 | 27,9 | | X | | |
| 327 | 28,1 | | | X | |
| 328 | 27,7 | | | X | |
| 329 | 27,2 | | | X | |
| 330 | 26,8 | | | X | |
| 331 | 26,6 | | | X | |
| 332 | 26,8 | | | X | |
| 333 | 27,0 | | | X | |
| 334 | 27,2 | | | X | |
| 335 | 27,4 | | | X | |
| 336 | 27,6 | | | X | |
| 337 | 27,7 | | | X | |
| 338 | 27,9 | | | X | |
| 339 | 28,1 | | | X | |
| 340 | 28,3 | | | X | |
| 341 | 28,6 | | | X | |
| 342 | 29,0 | | | X | |
| 343 | 29,6 | | | X | |
| 344 | 30,1 | | | X | |
| 345 | 30,5 | | | X | |
| 346 | 30,7 | | | X | |
| 347 | 30,8 | | | X | |
| 348 | 30,8 | | | X | |
| 349 | 30,8 | | | X | |
| 350 | 30,8 | | | X | |
| 351 | 30,8 | | | X | |
| 352 | 30,8 | | | X | |
| 353 | 30,8 | | | X | |
| 354 | 30,9 | | | X | |
| 355 | 30,9 | | | X | |
| 356 | 30,9 | | | X | |
| 357 | 30,8 | | | X | |
| 358 | 30,4 | | | X | |
| 359 | 29,6 | | | X | |
| 360 | 28,4 | | | X | |

2.2.6.

Ap6.8.   tabula.

WMTC 2. posms, 1. cikla daļa 2.2. un 3. transportlīdzekļu klasei, no 181 līdz 360 s

laiks, s

ruļļa ātrums, km/h

posma indikatori

apstād.

paātr.

kruīzs

palēnin.

181

0,0

X

182

0,0

X

183

2,0

X

184

6,0

X

185

12,4

X

186

21,4

X

187

30,0

X

188

37,1

X

189

42,5

X

190

46,6

X

191

49,8

X

192

52,4

X

193

54,4

X

194

55,6

X

195

56,1

X

196

56,2

X

197

56,2

X

198

56,2

X

199

56,7

X

200

57,2

X

201

57,7

X

202

58,2

X

203

58,7

X

204

59,3

X

205

59,8

X

206

60,0

X

207

60,0

X

208

59,9

X

209

59,9

X

210

59,9

X

211

59,9

X

212

59,9

X

213

59,8

X

214

59,6

X

215

59,1

X

216

57,1

X

217

53,2

X

218

48,3

X

219

43,9

X

220

40,3

X

221

39,5

X

222

41,3

X

223

45,2

X

224

50,1

X

225

53,7

X

226

55,8

X

227

55,8

X

228

54,7

X

229

53,3

X

230

52,3

X

231

52,0

X

232

52,1

X

233

51,8

X

234

50,8

X

235

49,2

X

236

47,5

X

237

45,7

X

238

43,9

X

239

42,0

X

240

40,2

X

241

38,3

X

242

36,4

X

243

34,6

X

244

32,7

X

245

30,6

X

246

28,1

X

247

25,5

X

248

23,1

X

249

21,2

X

250

19,5

X

251

17,8

X

252

15,3

X

253

11,5

X

254

7,2

X

255

2,5

X

256

0,0

X

257

0,0

X

258

0,0

X

259

0,0

X

260

0,0

X

261

0,0

X

262

0,0

X

263

0,0

X

264

0,0

X

265

0,0

X

266

0,0

X

267

0,5

X

268

2,9

X

269

8,2

X

270

13,2

X

271

17,8

X

272

21,4

X

273

24,1

X

274

26,4

X

275

28,4

X

276

29,9

X

277

30,5

X

278

30,5

X

279

30,3

X

280

30,2

X

281

30,1

X

282

30,1

X

283

30,1

X

284

30,1

X

285

30,1

X

286

30,1

X

287

30,2

X

288

30,4

X

289

31,0

X

290

31,8

X

291

32,7

X

292

33,6

X

293

34,4

X

294

35,0

X

295

35,4

X

296

35,5

X

297

35,3

X

298

34,9

X

299

33,9

X

300

32,4

X

301

30,6

X

302

28,9

X

303

27,8

X

304

27,2

X

305

26,9

X

306

26,5

X

307

26,1

X

308

25,7

X

309

25,5

X

310

25,7

X

311

26,4

X

312

27,3

X

313

28,1

X

314

27,9

X

315

26,0

X

316

22,7

X

317

19,0

X

318

16,0

X

319

14,6

X

320

15,2

X

321

16,9

X

322

19,3

X

323

22,0

X

324

24,6

X

325

26,8

X

326

27,9

X

327

28,1

X

328

27,7

X

329

27,2

X

330

26,8

X

331

26,6

X

332

26,8

X

333

27,0

X

334

27,2

X

335

27,4

X

336

27,6

X

337

27,7

X

338

27,9

X

339

28,1

X

340

28,3

X

341

28,6

X

342

29,0

X

343

29,6

X

344

30,1

X

345

30,5

X

346

30,7

X

347

30,8

X

348

30,8

X

349

30,8

X

350

30,8

X

351

30,8

X

352

30,8

X

353

30,8

X

354

30,9

X

355

30,9

X

356

30,9

X

357

30,8

X

358

30,4

X

359

29,6

X

360

28,4

X

| 2.2.7. | Ap6.9.   tabula.



  WMTC 2. posms, 1. cikla daļa 2.2. un 3. transportlīdzekļu klasei, no 541 līdz 540 s











  laiks, s | ruļļa ātrums, km/h | posma indikatori |
| --- | --- | --- | --- |
| apstād. | paātr. | kruīzs | palēnin. |
| 361 | 27,1 | | | X | |
| 362 | 26,0 | | | X | |
| 363 | 25,4 | | | X | |
| 364 | 25,5 | | | X | |
| 365 | 26,3 | | | X | |
| 366 | 27,3 | | | X | |
| 367 | 28,4 | | | X | |
| 368 | 29,2 | | | X | |
| 369 | 29,5 | | | X | |
| 370 | 29,5 | | | X | |
| 371 | 29,0 | | | X | |
| 372 | 28,1 | | | X | |
| 373 | 27,2 | | | X | |
| 374 | 26,3 | | | X | |
| 375 | 25,7 | | | X | |
| 376 | 25,5 | | | X | |
| 377 | 25,6 | | | X | |
| 378 | 26,0 | | | X | |
| 379 | 26,4 | | | X | |
| 380 | 27,0 | | | X | |
| 381 | 27,7 | | | X | |
| 382 | 28,5 | | | X | |
| 383 | 29,4 | | | X | |
| 384 | 30,2 | | | X | |
| 385 | 30,5 | | | X | |
| 386 | 30,3 | | | X | |
| 387 | 29,5 | | | X | |
| 388 | 28,7 | | | X | |
| 389 | 27,9 | | | X | |
| 390 | 27,5 | | | X | |
| 391 | 27,3 | | | X | |
| 392 | 27,0 | | | | X |
| 393 | 26,5 | | | | X |
| 394 | 25,8 | | | | X |
| 395 | 25,0 | | | | X |
| 396 | 21,5 | | | | X |
| 397 | 16,0 | | | | X |
| 398 | 10,0 | | | | X |
| 399 | 5,0 | | | | X |
| 400 | 2,2 | | | | X |
| 401 | 1,0 | | | | X |
| 402 | 0,0 | X | | | |
| 403 | 0,0 | X | | | |
| 404 | 0,0 | X | | | |
| 405 | 0,0 | X | | | |
| 406 | 0,0 | X | | | |
| 407 | 0,0 | X | | | |
| 408 | 1,2 | | X | | |
| 409 | 3,2 | | X | | |
| 410 | 5,9 | | X | | |
| 411 | 8,8 | | X | | |
| 412 | 12,0 | | X | | |
| 413 | 15,4 | | X | | |
| 414 | 18,9 | | X | | |
| 415 | 22,1 | | X | | |
| 416 | 24,8 | | X | | |
| 417 | 26,8 | | X | | |
| 418 | 28,7 | | X | | |
| 419 | 30,6 | | X | | |
| 420 | 32,4 | | X | | |
| 421 | 34,0 | | X | | |
| 422 | 35,4 | | X | | |
| 423 | 36,5 | | X | | |
| 424 | 37,5 | | X | | |
| 425 | 38,6 | | X | | |
| 426 | 39,7 | | X | | |
| 427 | 40,7 | | X | | |
| 428 | 41,5 | | X | | |
| 429 | 41,7 | | | X | |
| 430 | 41,5 | | | X | |
| 431 | 41,0 | | | X | |
| 432 | 40,6 | | | X | |
| 433 | 40,3 | | | X | |
| 434 | 40,2 | | | X | |
| 435 | 40,1 | | | X | |
| 436 | 39,8 | | | | X |
| 437 | 38,9 | | | | X |
| 438 | 37,5 | | | | X |
| 439 | 35,8 | | | | X |
| 440 | 34,2 | | | | X |
| 441 | 32,5 | | | | X |
| 442 | 30,9 | | | | X |
| 443 | 29,4 | | | | X |
| 444 | 28,0 | | | | X |
| 445 | 26,5 | | | | X |
| 446 | 25,0 | | | | X |
| 447 | 23,5 | | | | X |
| 448 | 21,9 | | | | X |
| 449 | 20,4 | | | | X |
| 450 | 19,4 | | | | X |
| 451 | 18,8 | | | | X |
| 452 | 18,4 | | | | X |
| 453 | 18,0 | | | | X |
| 454 | 17,5 | | | | X |
| 455 | 16,9 | | | | X |
| 456 | 16,4 | | | X | |
| 457 | 16,6 | | | X | |
| 458 | 17,7 | | | X | |
| 459 | 19,4 | | | X | |
| 460 | 20,9 | | | X | |
| 461 | 22,3 | | | X | |
| 462 | 23,2 | | | X | |
| 463 | 23,2 | | | | X |
| 464 | 22,2 | | | | X |
| 465 | 20,3 | | | | X |
| 466 | 17,9 | | | | X |
| 467 | 15,2 | | | | X |
| 468 | 12,3 | | | | X |
| 469 | 9,3 | | | | X |
| 470 | 6,4 | | | | X |
| 471 | 3,8 | | | | X |
| 472 | 2,0 | | | | X |
| 473 | 0,9 | | | | X |
| 474 | 0,0 | X | | | |
| 475 | 0,0 | X | | | |
| 476 | 0,0 | X | | | |
| 477 | 0,0 | X | | | |
| 478 | 0,0 | X | | | |
| 479 | 0,0 | X | | | |
| 480 | 0,0 | X | | | |
| 481 | 0,0 | X | | | |
| 482 | 0,0 | X | | | |
| 483 | 0,0 | X | | | |
| 484 | 0,0 | X | | | |
| 485 | 0,0 | X | | | |
| 486 | 1,4 | | X | | |
| 487 | 4,5 | | X | | |
| 488 | 8,8 | | X | | |
| 489 | 13,4 | | X | | |
| 490 | 17,3 | | X | | |
| 491 | 19,2 | | X | | |
| 492 | 19,7 | | X | | |
| 493 | 19,8 | | X | | |
| 494 | 20,7 | | X | | |
| 495 | 23,6 | | X | | |
| 496 | 28,1 | | X | | |
| 497 | 32,8 | | X | | |
| 498 | 36,3 | | X | | |
| 499 | 37,1 | | | | X |
| 500 | 35,1 | | | | X |
| 501 | 31,1 | | | | X |
| 502 | 28,0 | | | | X |
| 503 | 27,5 | | X | | |
| 504 | 29,5 | | X | | |
| 505 | 34,0 | | X | | |
| 506 | 37,0 | | X | | |
| 507 | 38,0 | | | | X |
| 508 | 36,1 | | | | X |
| 509 | 31,5 | | | | X |
| 510 | 24,5 | | | | X |
| 511 | 17,5 | | | | X |
| 512 | 10,5 | | | | X |
| 513 | 4,5 | | | | X |
| 514 | 1,0 | | | | X |
| 515 | 0,0 | X | | | |
| 516 | 0,0 | X | | | |
| 517 | 0,0 | X | | | |
| 518 | 0,0 | X | | | |
| 519 | 2,9 | | X | | |
| 520 | 8,0 | | X | | |
| 521 | 16,0 | | X | | |
| 522 | 24,0 | | X | | |
| 523 | 32,0 | | X | | |
| 524 | 38,8 | | X | | |
| 525 | 43,1 | | X | | |
| 526 | 46,0 | | X | | |
| 527 | 47,5 | | | | X |
| 528 | 47,5 | | | | X |
| 529 | 44,8 | | | | X |
| 530 | 40,1 | | | | X |
| 531 | 33,8 | | | | X |
| 532 | 27,2 | | | | X |
| 533 | 20,0 | | | | X |
| 534 | 12,8 | | | | X |
| 535 | 7,0 | | | | X |
| 536 | 2,2 | | | | X |
| 537 | 0,0 | X | | | |
| 538 | 0,0 | X | | | |
| 539 | 0,0 | X | | | |
| 540 | 0,0 | X | | | |

2.2.7.

Ap6.9.   tabula.

WMTC 2. posms, 1. cikla daļa 2.2. un 3. transportlīdzekļu klasei, no 541 līdz 540 s

laiks, s

ruļļa ātrums, km/h

posma indikatori

apstād.

paātr.

kruīzs

palēnin.

361

27,1

X

362

26,0

X

363

25,4

X

364

25,5

X

365

26,3

X

366

27,3

X

367

28,4

X

368

29,2

X

369

29,5

X

370

29,5

X

371

29,0

X

372

28,1

X

373

27,2

X

374

26,3

X

375

25,7

X

376

25,5

X

377

25,6

X

378

26,0

X

379

26,4

X

380

27,0

X

381

27,7

X

382

28,5

X

383

29,4

X

384

30,2

X

385

30,5

X

386

30,3

X

387

29,5

X

388

28,7

X

389

27,9

X

390

27,5

X

391

27,3

X

392

27,0

X

393

26,5

X

394

25,8

X

395

25,0

X

396

21,5

X

397

16,0

X

398

10,0

X

399

5,0

X

400

2,2

X

401

1,0

X

402

0,0

X

403

0,0

X

404

0,0

X

405

0,0

X

406

0,0

X

407

0,0

X

408

1,2

X

409

3,2

X

410

5,9

X

411

8,8

X

412

12,0

X

413

15,4

X

414

18,9

X

415

22,1

X

416

24,8

X

417

26,8

X

418

28,7

X

419

30,6

X

420

32,4

X

421

34,0

X

422

35,4

X

423

36,5

X

424

37,5

X

425

38,6

X

426

39,7

X

427

40,7

X

428

41,5

X

429

41,7

X

430

41,5

X

431

41,0

X

432

40,6

X

433

40,3

X

434

40,2

X

435

40,1

X

436

39,8

X

437

38,9

X

438

37,5

X

439

35,8

X

440

34,2

X

441

32,5

X

442

30,9

X

443

29,4

X

444

28,0

X

445

26,5

X

446

25,0

X

447

23,5

X

448

21,9

X

449

20,4

X

450

19,4

X

451

18,8

X

452

18,4

X

453

18,0

X

454

17,5

X

455

16,9

X

456

16,4

X

457

16,6

X

458

17,7

X

459

19,4

X

460

20,9

X

461

22,3

X

462

23,2

X

463

23,2

X

464

22,2

X

465

20,3

X

466

17,9

X

467

15,2

X

468

12,3

X

469

9,3

X

470

6,4

X

471

3,8

X

472

2,0

X

473

0,9

X

474

0,0

X

475

0,0

X

476

0,0

X

477

0,0

X

478

0,0

X

479

0,0

X

480

0,0

X

481

0,0

X

482

0,0

X

483

0,0

X

484

0,0

X

485

0,0

X

486

1,4

X

487

4,5

X

488

8,8

X

489

13,4

X

490

17,3

X

491

19,2

X

492

19,7

X

493

19,8

X

494

20,7

X

495

23,6

X

496

28,1

X

497

32,8

X

498

36,3

X

499

37,1

X

500

35,1

X

501

31,1

X

502

28,0

X

503

27,5

X

504

29,5

X

505

34,0

X

506

37,0

X

507

38,0

X

508

36,1

X

509

31,5

X

510

24,5

X

511

17,5

X

512

10,5

X

513

4,5

X

514

1,0

X

515

0,0

X

516

0,0

X

517

0,0

X

518

0,0

X

519

2,9

X

520

8,0

X

521

16,0

X

522

24,0

X

523

32,0

X

524

38,8

X

525

43,1

X

526

46,0

X

527

47,5

X

528

47,5

X

529

44,8

X

530

40,1

X

531

33,8

X

532

27,2

X

533

20,0

X

534

12,8

X

535

7,0

X

536

2,2

X

537

0,0

X

538

0,0

X

539

0,0

X

540

0,0

X

| 2.2.8 | Ap6.10.   tabula.



  WMTC 2. posms, 1. cikla daļa 2.2. un 3. transportlīdzekļu klasei, no 541 līdz 600 s











  laiks, s | ruļļa ātrums, km/h | posma indikatori |
| --- | --- | --- | --- |
| apstād. | paātr. | kruīzs | palēnin. |
| 541 | 0,0 | X | | | |
| 542 | 2,7 | | X | | |
| 543 | 8,0 | | X | | |
| 544 | 16,0 | | X | | |
| 545 | 24,0 | | X | | |
| 546 | 32,0 | | X | | |
| 547 | 37,2 | | X | | |
| 548 | 40,4 | | X | | |
| 549 | 43,1 | | X | | |
| 550 | 44,6 | | X | | |
| 551 | 45,2 | | | X | |
| 552 | 45,3 | | | X | |
| 553 | 45,4 | | | X | |
| 554 | 45,5 | | | X | |
| 555 | 45,6 | | | X | |
| 556 | 45,7 | | | X | |
| 557 | 45,8 | | | X | |
| 558 | 45,9 | | | X | |
| 559 | 46,0 | | | X | |
| 560 | 46,1 | | | X | |
| 561 | 46,2 | | | X | |
| 562 | 46,3 | | | X | |
| 563 | 46,4 | | | X | |
| 564 | 46,7 | | | X | |
| 565 | 47,2 | | | X | |
| 566 | 48,0 | | | X | |
| 567 | 48,9 | | | X | |
| 568 | 49,8 | | | X | |
| 569 | 50,5 | | | X | |
| 570 | 51,0 | | | X | |
| 571 | 51,1 | | | X | |
| 572 | 51,0 | | | X | |
| 573 | 50,4 | | | | X |
| 574 | 49,0 | | | | X |
| 575 | 46,7 | | | | X |
| 576 | 44,0 | | | | X |
| 577 | 41,1 | | | | X |
| 578 | 38,3 | | | | X |
| 579 | 35,4 | | | | X |
| 580 | 31,8 | | | | X |
| 581 | 27,3 | | | | X |
| 582 | 22,4 | | | | X |
| 583 | 17,7 | | | | X |
| 584 | 13,4 | | | | X |
| 585 | 9,3 | | | | X |
| 586 | 5,5 | | | | X |
| 587 | 2,0 | | | | X |
| 588 | 0,0 | X | | | |
| 589 | 0,0 | X | | | |
| 590 | 0,0 | X | | | |
| 591 | 0,0 | X | | | |
| 592 | 0,0 | X | | | |
| 593 | 0,0 | X | | | |
| 594 | 0,0 | X | | | |
| 595 | 0,0 | X | | | |
| 596 | 0,0 | X | | | |
| 597 | 0,0 | X | | | |
| 598 | 0,0 | X | | | |
| 599 | 0,0 | X | | | |
| 600 | 0,0 | X | | | |

2.2.8

Ap6.10.   tabula.

WMTC 2. posms, 1. cikla daļa 2.2. un 3. transportlīdzekļu klasei, no 541 līdz 600 s

laiks, s

ruļļa ātrums, km/h

posma indikatori

apstād.

paātr.

kruīzs

palēnin.

541

0,0

X

542

2,7

X

543

8,0

X

544

16,0

X

545

24,0

X

546

32,0

X

547

37,2

X

548

40,4

X

549

43,1

X

550

44,6

X

551

45,2

X

552

45,3

X

553

45,4

X

554

45,5

X

555

45,6

X

556

45,7

X

557

45,8

X

558

45,9

X

559

46,0

X

560

46,1

X

561

46,2

X

562

46,3

X

563

46,4

X

564

46,7

X

565

47,2

X

566

48,0

X

567

48,9

X

568

49,8

X

569

50,5

X

570

51,0

X

571

51,1

X

572

51,0

X

573

50,4

X

574

49,0

X

575

46,7

X

576

44,0

X

577

41,1

X

578

38,3

X

579

35,4

X

580

31,8

X

581

27,3

X

582

22,4

X

583

17,7

X

584

13,4

X

585

9,3

X

586

5,5

X

587

2,0

X

588

0,0

X

589

0,0

X

590

0,0

X

591

0,0

X

592

0,0

X

593

0,0

X

594

0,0

X

595

0,0

X

596

0,0

X

597

0,0

X

598

0,0

X

599

0,0

X

600

0,0

X

3.   
  WMTC 2. posms, 2. daļa

Ap6.7.   attēls.

WMTC 2. posms, 2. daļa

Image

3.1.   WMTC 2. posms ietver tādu pašu transportlīdzekļa ātruma līkni kā WMTC 1. posmā, ar papildu norādījumiem par pārnesumu pārslēgšanu. Raksturīgais ruļļa ātrums attiecībā pret WMTC 2. posma 2. daļas testa laiku norādīts turpmākajās tabulās.

| 3.1.1. | Ap6.11.   tabula.



  WMTC 2. posms, 2. cikla daļa, samazināts ātrums 2.1. transportlīdzekļu klasei, no 0 līdz 180 s











  laiks, s | ruļļa ātrums, km/h | posma indikatori |
| --- | --- | --- | --- |
| apstād. | paātr. | kruīzs | palēnin. |
| 0 | 0,0 | X | | | |
| 1 | 0,0 | X | | | |
| 2 | 0,0 | X | | | |
| 3 | 0,0 | X | | | |
| 4 | 0,0 | X | | | |
| 5 | 0,0 | X | | | |
| 6 | 0,0 | X | | | |
| 7 | 0,0 | X | | | |
| 8 | 0,0 | X | | | |
| 9 | 2,3 | | X | | |
| 10 | 7,3 | | X | | |
| 11 | 13,6 | | X | | |
| 12 | 18,9 | | X | | |
| 13 | 23,6 | | X | | |
| 14 | 27,8 | | X | | |
| 15 | 31,8 | | X | | |
| 16 | 35,6 | | X | | |
| 17 | 39,3 | | X | | |
| 18 | 42,7 | | X | | |
| 19 | 46,0 | | X | | |
| 20 | 49,1 | | X | | |
| 21 | 52,1 | | X | | |
| 22 | 54,9 | | X | | |
| 23 | 57,5 | | X | | |
| 24 | 58,4 | | | X | |
| 25 | 58,5 | | | X | |
| 26 | 58,5 | | | X | |
| 27 | 58,6 | | | X | |
| 28 | 58,9 | | | X | |
| 29 | 59,3 | | | X | |
| 30 | 59,8 | | | X | |
| 31 | 60,2 | | | X | |
| 32 | 60,5 | | | X | |
| 33 | 60,8 | | | X | |
| 34 | 61,1 | | | X | |
| 35 | 61,5 | | | X | |
| 36 | 62,0 | | | X | |
| 37 | 62,5 | | | X | |
| 38 | 63,0 | | | X | |
| 39 | 63,4 | | | X | |
| 40 | 63,7 | | | X | |
| 41 | 63,8 | | | X | |
| 42 | 63,9 | | | X | |
| 43 | 63,8 | | | X | |
| 44 | 63,2 | | | | X |
| 45 | 61,7 | | | | X |
| 46 | 58,9 | | | | X |
| 47 | 55,2 | | | | X |
| 48 | 51,0 | | | | X |
| 49 | 46,7 | | | | X |
| 50 | 42,8 | | | | X |
| 51 | 40,2 | | | | X |
| 52 | 38,8 | | | | X |
| 53 | 37,9 | | | | X |
| 54 | 36,7 | | | | X |
| 55 | 35,1 | | | | X |
| 56 | 32,9 | | | | X |
| 57 | 30,4 | | | | X |
| 58 | 28,0 | | | | X |
| 59 | 25,9 | | | | X |
| 60 | 24,4 | | | | X |
| 61 | 23,7 | | X | | |
| 62 | 23,8 | | X | | |
| 63 | 25,0 | | X | | |
| 64 | 27,3 | | X | | |
| 65 | 30,4 | | X | | |
| 66 | 33,9 | | X | | |
| 67 | 37,3 | | X | | |
| 68 | 39,8 | | | | X |
| 69 | 39,5 | | | | X |
| 70 | 36,3 | | | | X |
| 71 | 31,4 | | | | X |
| 72 | 26,5 | | | | X |
| 73 | 24,2 | | | | X |
| 74 | 24,8 | | | | X |
| 75 | 26,6 | | | | X |
| 76 | 27,5 | | | | X |
| 77 | 26,8 | | | | X |
| 78 | 25,3 | | | | X |
| 79 | 24,0 | | | | X |
| 80 | 23,3 | | | X | |
| 81 | 23,7 | | | X | |
| 82 | 24,9 | | | X | |
| 83 | 26,4 | | | X | |
| 84 | 27,7 | | | X | |
| 85 | 28,3 | | | X | |
| 86 | 28,3 | | | X | |
| 87 | 28,1 | | | X | |
| 88 | 28,1 | | X | | |
| 89 | 28,6 | | X | | |
| 90 | 29,8 | | X | | |
| 91 | 31,6 | | X | | |
| 92 | 33,9 | | X | | |
| 93 | 36,5 | | X | | |
| 94 | 39,1 | | X | | |
| 95 | 41,5 | | X | | |
| 96 | 43,3 | | X | | |
| 97 | 44,5 | | X | | |
| 98 | 45,1 | | | | X |
| 99 | 45,1 | | | | X |
| 100 | 43,9 | | | | X |
| 101 | 41,4 | | | | X |
| 102 | 38,4 | | | | X |
| 103 | 35,5 | | | | X |
| 104 | 32,9 | | | | X |
| 105 | 31,3 | | | | X |
| 106 | 30,7 | | | | X |
| 107 | 31,0 | | | X | |
| 108 | 32,2 | | | X | |
| 109 | 34,0 | | | X | |
| 110 | 36,0 | | | X | |
| 111 | 37,9 | | | X | |
| 112 | 39,9 | | | X | |
| 113 | 41,6 | | | X | |
| 114 | 43,1 | | | X | |
| 115 | 44,3 | | | X | |
| 116 | 45,0 | | | X | |
| 117 | 45,5 | | | X | |
| 118 | 45,8 | | | X | |
| 119 | 46,0 | | | X | |
| 120 | 46,1 | | | X | |
| | | | | | |
| 121 | 46,2 | | | X | |
| 122 | 46,1 | | | X | |
| 123 | 45,7 | | | X | |
| 124 | 45,0 | | | X | |
| 125 | 44,3 | | | X | |
| 126 | 44,7 | | X | | |
| 127 | 46,8 | | X | | |
| 128 | 49,9 | | X | | |
| 129 | 52,8 | | X | | |
| 130 | 55,6 | | X | | |
| 131 | 58,2 | | X | | |
| 132 | 60,2 | | | | X |
| 133 | 59,3 | | | | X |
| 134 | 57,5 | | | | X |
| 135 | 55,4 | | | | X |
| 136 | 52,5 | | | | X |
| 137 | 47,9 | | | | X |
| 138 | 41,4 | | | | X |
| 139 | 34,4 | | | | X |
| 140 | 30,0 | | | | X |
| 141 | 27,0 | | | | X |
| 142 | 26,5 | | X | | |
| 143 | 28,7 | | X | | |
| 144 | 32,7 | | X | | |
| 145 | 36,5 | | X | | |
| 146 | 40,0 | | X | | |
| 147 | 43,5 | | X | | |
| 148 | 46,7 | | X | | |
| 149 | 49,8 | | X | | |
| 150 | 52,7 | | X | | |
| 151 | 55,5 | | X | | |
| 152 | 58,1 | | X | | |
| 153 | 60,6 | | X | | |
| 154 | 62,9 | | X | | |
| 155 | 62,9 | | | | X |
| 156 | 61,7 | | | | X |
| 157 | 59,4 | | | | X |
| 158 | 56,6 | | | | X |
| 159 | 53,7 | | | | X |
| 160 | 50,7 | | | | X |
| 161 | 47,7 | | | | X |
| 162 | 45,0 | | | | X |
| 163 | 43,1 | | | | X |
| 164 | 41,9 | | | X | |
| 165 | 41,6 | | | X | |
| 166 | 41,3 | | | X | |
| 167 | 40,9 | | | X | |
| 168 | 41,8 | | | X | |
| 169 | 42,1 | | | X | |
| 170 | 41,8 | | | X | |
| 171 | 41,3 | | | X | |
| 172 | 41,5 | | X | | |
| 173 | 43,5 | | X | | |
| 174 | 46,5 | | X | | |
| 175 | 49,7 | | X | | |
| 176 | 52,6 | | X | | |
| 177 | 55,0 | | X | | |
| 178 | 56,5 | | X | | |
| 179 | 57,1 | | X | | |
| 180 | 57,3 | | | | X |
| | | | | | |

3.1.1.

Ap6.11.   tabula.

WMTC 2. posms, 2. cikla daļa, samazināts ātrums 2.1. transportlīdzekļu klasei, no 0 līdz 180 s

laiks, s

ruļļa ātrums, km/h

posma indikatori

apstād.

paātr.

kruīzs

palēnin.

0

0,0

X

1

0,0

X

2

0,0

X

3

0,0

X

4

0,0

X

5

0,0

X

6

0,0

X

7

0,0

X

8

0,0

X

9

2,3

X

10

7,3

X

11

13,6

X

12

18,9

X

13

23,6

X

14

27,8

X

15

31,8

X

16

35,6

X

17

39,3

X

18

42,7

X

19

46,0

X

20

49,1

X

21

52,1

X

22

54,9

X

23

57,5

X

24

58,4

X

25

58,5

X

26

58,5

X

27

58,6

X

28

58,9

X

29

59,3

X

30

59,8

X

31

60,2

X

32

60,5

X

33

60,8

X

34

61,1

X

35

61,5

X

36

62,0

X

37

62,5

X

38

63,0

X

39

63,4

X

40

63,7

X

41

63,8

X

42

63,9

X

43

63,8

X

44

63,2

X

45

61,7

X

46

58,9

X

47

55,2

X

48

51,0

X

49

46,7

X

50

42,8

X

51

40,2

X

52

38,8

X

53

37,9

X

54

36,7

X

55

35,1

X

56

32,9

X

57

30,4

X

58

28,0

X

59

25,9

X

60

24,4

X

61

23,7

X

62

23,8

X

63

25,0

X

64

27,3

X

65

30,4

X

66

33,9

X

67

37,3

X

68

39,8

X

69

39,5

X

70

36,3

X

71

31,4

X

72

26,5

X

73

24,2

X

74

24,8

X

75

26,6

X

76

27,5

X

77

26,8

X

78

25,3

X

79

24,0

X

80

23,3

X

81

23,7

X

82

24,9

X

83

26,4

X

84

27,7

X

85

28,3

X

86

28,3

X

87

28,1

X

88

28,1

X

89

28,6

X

90

29,8

X

91

31,6

X

92

33,9

X

93

36,5

X

94

39,1

X

95

41,5

X

96

43,3

X

97

44,5

X

98

45,1

X

99

45,1

X

100

43,9

X

101

41,4

X

102

38,4

X

103

35,5

X

104

32,9

X

105

31,3

X

106

30,7

X

107

31,0

X

108

32,2

X

109

34,0

X

110

36,0

X

111

37,9

X

112

39,9

X

113

41,6

X

114

43,1

X

115

44,3

X

116

45,0

X

117

45,5

X

118

45,8

X

119

46,0

X

120

46,1

X

121

46,2

X

122

46,1

X

123

45,7

X

124

45,0

X

125

44,3

X

126

44,7

X

127

46,8

X

128

49,9

X

129

52,8

X

130

55,6

X

131

58,2

X

132

60,2

X

133

59,3

X

134

57,5

X

135

55,4

X

136

52,5

X

137

47,9

X

138

41,4

X

139

34,4

X

140

30,0

X

141

27,0

X

142

26,5

X

143

28,7

X

144

32,7

X

145

36,5

X

146

40,0

X

147

43,5

X

148

46,7

X

149

49,8

X

150

52,7

X

151

55,5

X

152

58,1

X

153

60,6

X

154

62,9

X

155

62,9

X

156

61,7

X

157

59,4

X

158

56,6

X

159

53,7

X

160

50,7

X

161

47,7

X

162

45,0

X

163

43,1

X

164

41,9

X

165

41,6

X

166

41,3

X

167

40,9

X

168

41,8

X

169

42,1

X

170

41,8

X

171

41,3

X

172

41,5

X

173

43,5

X

174

46,5

X

175

49,7

X

176

52,6

X

177

55,0

X

178

56,5

X

179

57,1

X

180

57,3

X

| 3.1.2. | Ap6.12.   tabula.



  WMTC 2. posms, 2. cikla daļa, samazināts ātrums 2.1. transportlīdzekļu klasei, no 181 līdz 360 s











  laiks, s | ruļļa ātrums, km/h | posma indikatori |
| --- | --- | --- | --- |
| apstād. | paātr. | kruīzs | palēnin. |
| 181 | 57,0 | | | | X |
| 182 | 56,3 | | | | X |
| 183 | 55,2 | | | | X |
| 184 | 53,9 | | | | X |
| 185 | 52,6 | | | | X |
| 186 | 51,4 | | | | X |
| 187 | 50,1 | | X | | |
| 188 | 51,5 | | X | | |
| 189 | 53,1 | | X | | |
| 190 | 54,8 | | X | | |
| 191 | 56,6 | | X | | |
| 192 | 58,5 | | X | | |
| 193 | 60,6 | | X | | |
| 194 | 62,8 | | X | | |
| 195 | 64,9 | | X | | |
| 196 | 67,0 | | X | | |
| 197 | 69,1 | | X | | |
| 198 | 70,9 | | X | | |
| 199 | 72,2 | | X | | |
| 200 | 72,8 | | | | X |
| 201 | 72,8 | | | | X |
| 202 | 71,9 | | | | X |
| 203 | 70,5 | | | | X |
| 204 | 68,8 | | | | X |
| 205 | 67,1 | | | | X |
| 206 | 65,4 | | | | X |
| 207 | 63,9 | | | | X |
| 208 | 62,8 | | | | X |
| 209 | 61,8 | | | | X |
| 210 | 61,0 | | | | X |
| 211 | 60,4 | | | | X |
| 212 | 60,0 | | X | | |
| 213 | 60,2 | | X | | |
| 214 | 61,4 | | X | | |
| 215 | 63,3 | | X | | |
| 216 | 65,5 | | X | | |
| 217 | 67,4 | | X | | |
| 218 | 68,5 | | X | | |
| 219 | 68,7 | | | | X |
| 220 | 68,1 | | | | X |
| 221 | 67,3 | | | | X |
| 222 | 66,5 | | | | X |
| 223 | 65,9 | | | | X |
| 224 | 65,5 | | | | X |
| 225 | 64,9 | | | | X |
| 226 | 64,1 | | | | X |
| 227 | 63,0 | | | | X |
| 228 | 62,1 | | | | X |
| 229 | 61,6 | | X | | |
| 230 | 61,7 | | X | | |
| 231 | 62,3 | | X | | |
| 232 | 63,5 | | X | | |
| 233 | 65,3 | | X | | |
| 234 | 67,3 | | X | | |
| 235 | 69,2 | | X | | |
| 236 | 71,1 | | X | | |
| 237 | 73,0 | | X | | |
| 238 | 74,8 | | X | | |
| 239 | 75,7 | | X | | |
| 240 | 76,7 | | X | | |
| 241 | 77,5 | | X | | |
| 242 | 78,1 | | | X | |
| 243 | 78,6 | | | X | |
| 244 | 79,0 | | | X | |
| 245 | 79,4 | | | X | |
| 246 | 79,7 | | | X | |
| 247 | 80,1 | | | X | |
| 248 | 80,7 | | | X | |
| 249 | 80,8 | | | X | |
| 250 | 81,0 | | | X | |
| 251 | 81,2 | | | X | |
| 252 | 81,6 | | | X | |
| 253 | 81,9 | | | X | |
| 254 | 82,1 | | | X | |
| 255 | 82,1 | | | X | |
| 256 | 82,3 | | | X | |
| 257 | 82,4 | | | X | |
| 258 | 82,4 | | | X | |
| 259 | 82,3 | | | X | |
| 260 | 82,3 | | | X | |
| 261 | 82,2 | | | X | |
| 262 | 82,2 | | | X | |
| 263 | 82,1 | | | X | |
| 264 | 82,1 | | | X | |
| 265 | 82,0 | | | X | |
| 266 | 82,0 | | | X | |
| 267 | 81,9 | | | X | |
| 268 | 81,9 | | | X | |
| 269 | 81,9 | | | X | |
| 270 | 81,9 | | | X | |
| 271 | 81,9 | | | X | |
| 272 | 82,0 | | | X | |
| 273 | 82,0 | | | X | |
| 274 | 82,1 | | | X | |
| 275 | 82,2 | | | X | |
| 276 | 82,3 | | | X | |
| 277 | 82,4 | | | X | |
| 278 | 82,5 | | | X | |
| 279 | 82,5 | | | X | |
| 280 | 82,5 | | | X | |
| 281 | 82,5 | | | X | |
| 282 | 82,4 | | | X | |
| 283 | 82,4 | | | X | |
| 284 | 82,4 | | | X | |
| 285 | 82,5 | | | X | |
| 286 | 82,5 | | | X | |
| 287 | 82,5 | | | X | |
| 288 | 82,4 | | | X | |
| 289 | 82,3 | | | X | |
| 290 | 81,6 | | | X | |
| 291 | 81,3 | | | X | |
| 292 | 80,3 | | | X | |
| 293 | 79,9 | | | X | |
| 294 | 79,2 | | | X | |
| 295 | 79,2 | | | X | |
| 296 | 78,4 | | | | X |
| 297 | 75,7 | | | | X |
| 298 | 73,2 | | | | X |
| 299 | 71,1 | | | | X |
| 300 | 69,5 | | | | X |
| 301 | 68,3 | | | | X |
| 302 | 67,3 | | | | X |
| 303 | 66,1 | | | | X |
| 304 | 63,9 | | | | X |
| 305 | 60,2 | | | | X |
| 306 | 54,9 | | | | X |
| 307 | 48,1 | | | | X |
| 308 | 40,9 | | | | X |
| 309 | 36,0 | | | | X |
| 310 | 33,9 | | | | X |
| 311 | 33,9 | | X | | |
| 312 | 36,5 | | X | | |
| 313 | 40,1 | | X | | |
| 314 | 43,5 | | X | | |
| 315 | 46,8 | | X | | |
| 316 | 49,8 | | X | | |
| 317 | 52,8 | | X | | |
| 318 | 53,9 | | X | | |
| 319 | 53,9 | | X | | |
| 320 | 53,7 | | X | | |
| 321 | 53,7 | | X | | |
| 322 | 54,3 | | X | | |
| 323 | 55,4 | | X | | |
| 324 | 56,8 | | X | | |
| 325 | 58,1 | | X | | |
| 326 | 58,9 | | | | X |
| 327 | 58,2 | | | | X |
| 328 | 55,8 | | | | X |
| 329 | 52,6 | | | | X |
| 330 | 49,2 | | | | X |
| 331 | 47,6 | | X | | |
| 332 | 48,4 | | X | | |
| 333 | 51,4 | | X | | |
| 334 | 54,2 | | X | | |
| 335 | 56,9 | | X | | |
| 336 | 59,4 | | X | | |
| 337 | 61,8 | | X | | |
| 338 | 64,1 | | X | | |
| 339 | 66,2 | | X | | |
| 340 | 68,2 | | X | | |
| 341 | 70,2 | | X | | |
| 342 | 72,0 | | X | | |
| 343 | 73,7 | | X | | |
| 344 | 74,4 | | X | | |
| 345 | 75,1 | | X | | |
| 346 | 75,8 | | X | | |
| 347 | 76,5 | | X | | |
| 348 | 77,2 | | X | | |
| 349 | 77,8 | | X | | |
| 350 | 78,5 | | X | | |
| 351 | 79,2 | | X | | |
| 352 | 80,0 | | X | | |
| 353 | 81,0 | | | X | |
| 354 | 81,2 | | | X | |
| 355 | 81,8 | | | X | |
| 356 | 82,2 | | | X | |
| 357 | 82,2 | | | X | |
| 358 | 82,4 | | | X | |
| 359 | 82,5 | | | X | |
| 360 | 82,5 | | | X | |

3.1.2.

Ap6.12.   tabula.

WMTC 2. posms, 2. cikla daļa, samazināts ātrums 2.1. transportlīdzekļu klasei, no 181 līdz 360 s

laiks, s

ruļļa ātrums, km/h

posma indikatori

apstād.

paātr.

kruīzs

palēnin.

181

57,0

X

182

56,3

X

183

55,2

X

184

53,9

X

185

52,6

X

186

51,4

X

187

50,1

X

188

51,5

X

189

53,1

X

190

54,8

X

191

56,6

X

192

58,5

X

193

60,6

X

194

62,8

X

195

64,9

X

196

67,0

X

197

69,1

X

198

70,9

X

199

72,2

X

200

72,8

X

201

72,8

X

202

71,9

X

203

70,5

X

204

68,8

X

205

67,1

X

206

65,4

X

207

63,9

X

208

62,8

X

209

61,8

X

210

61,0

X

211

60,4

X

212

60,0

X

213

60,2

X

214

61,4

X

215

63,3

X

216

65,5

X

217

67,4

X

218

68,5

X

219

68,7

X

220

68,1

X

221

67,3

X

222

66,5

X

223

65,9

X

224

65,5

X

225

64,9

X

226

64,1

X

227

63,0

X

228

62,1

X

229

61,6

X

230

61,7

X

231

62,3

X

232

63,5

X

233

65,3

X

234

67,3

X

235

69,2

X

236

71,1

X

237

73,0

X

238

74,8

X

239

75,7

X

240

76,7

X

241

77,5

X

242

78,1

X

243

78,6

X

244

79,0

X

245

79,4

X

246

79,7

X

247

80,1

X

248

80,7

X

249

80,8

X

250

81,0

X

251

81,2

X

252

81,6

X

253

81,9

X

254

82,1

X

255

82,1

X

256

82,3

X

257

82,4

X

258

82,4

X

259

82,3

X

260

82,3

X

261

82,2

X

262

82,2

X

263

82,1

X

264

82,1

X

265

82,0

X

266

82,0

X

267

81,9

X

268

81,9

X

269

81,9

X

270

81,9

X

271

81,9

X

272

82,0

X

273

82,0

X

274

82,1

X

275

82,2

X

276

82,3

X

277

82,4

X

278

82,5

X

279

82,5

X

280

82,5

X

281

82,5

X

282

82,4

X

283

82,4

X

284

82,4

X

285

82,5

X

286

82,5

X

287

82,5

X

288

82,4

X

289

82,3

X

290

81,6

X

291

81,3

X

292

80,3

X

293

79,9

X

294

79,2

X

295

79,2

X

296

78,4

X

297

75,7

X

298

73,2

X

299

71,1

X

300

69,5

X

301

68,3

X

302

67,3

X

303

66,1

X

304

63,9

X

305

60,2

X

306

54,9

X

307

48,1

X

308

40,9

X

309

36,0

X

310

33,9

X

311

33,9

X

312

36,5

X

313

40,1

X

314

43,5

X

315

46,8

X

316

49,8

X

317

52,8

X

318

53,9

X

319

53,9

X

320

53,7

X

321

53,7

X

322

54,3

X

323

55,4

X

324

56,8

X

325

58,1

X

326

58,9

X

327

58,2

X

328

55,8

X

329

52,6

X

330

49,2

X

331

47,6

X

332

48,4

X

333

51,4

X

334

54,2

X

335

56,9

X

336

59,4

X

337

61,8

X

338

64,1

X

339

66,2

X

340

68,2

X

341

70,2

X

342

72,0

X

343

73,7

X

344

74,4

X

345

75,1

X

346

75,8

X

347

76,5

X

348

77,2

X

349

77,8

X

350

78,5

X

351

79,2

X

352

80,0

X

353

81,0

X

354

81,2

X

355

81,8

X

356

82,2

X

357

82,2

X

358

82,4

X

359

82,5

X

360

82,5

X

| 3.1.3. | Ap6.13.   tabula.



  WMTC 2. posms, 2. cikla daļa, samazināts ātrums 2.1. transportlīdzekļu klasei, no 361 līdz 540 s











  laiks, s | ruļļa ātrums, km/h | posma indikatori |
| --- | --- | --- | --- |
| apstād. | paātr. | kruīzs | palēnin. |
| 361 | 82,5 | | | X | |
| 362 | 82,5 | | | X | |
| 363 | 82,3 | | | X | |
| 364 | 82,1 | | | X | |
| 365 | 82,1 | | | X | |
| 366 | 82,1 | | | X | |
| 367 | 82,1 | | | X | |
| 368 | 82,1 | | | X | |
| 369 | 82,1 | | | X | |
| 370 | 82,1 | | | X | |
| 371 | 82,1 | | | X | |
| 372 | 82,1 | | | X | |
| 373 | 81,9 | | | X | |
| 374 | 81,6 | | | X | |
| 375 | 81,3 | | | X | |
| 376 | 81,1 | | | X | |
| 377 | 80,8 | | | X | |
| 378 | 80,6 | | | X | |
| 379 | 80,4 | | | X | |
| 380 | 80,1 | | | X | |
| 381 | 79,7 | | | | X |
| 382 | 78,6 | | | | X |
| 383 | 76,8 | | | | X |
| 384 | 73,7 | | | | X |
| 385 | 69,4 | | | | X |
| 386 | 64,0 | | | | X |
| 387 | 58,6 | | | | X |
| 388 | 53,2 | | | | X |
| 389 | 47,8 | | | | X |
| 390 | 42,4 | | | | X |
| 391 | 37,0 | | | | X |
| 392 | 33,0 | | | | X |
| 393 | 30,9 | | | | X |
| 394 | 30,9 | | X | | |
| 395 | 33,5 | | X | | |
| 396 | 37,2 | | X | | |
| 397 | 40,8 | | X | | |
| 398 | 44,2 | | X | | |
| 399 | 47,4 | | X | | |
| 400 | 50,4 | | X | | |
| 401 | 53,3 | | X | | |
| 402 | 56,1 | | X | | |
| 403 | 57,3 | | X | | |
| 404 | 58,1 | | X | | |
| 405 | 58,8 | | X | | |
| 406 | 59,4 | | X | | |
| 407 | 59,8 | | | X | |
| 408 | 59,7 | | | X | |
| 409 | 59,4 | | | X | |
| 410 | 59,2 | | | X | |
| 411 | 59,2 | | | X | |
| 412 | 59,6 | | | X | |
| 413 | 60,0 | | | X | |
| 414 | 60,5 | | | X | |
| 415 | 61,0 | | | X | |
| 416 | 61,2 | | | X | |
| 417 | 61,3 | | | X | |
| 418 | 61,4 | | | X | |
| 419 | 61,7 | | | X | |
| 420 | 62,3 | | | X | |
| 421 | 63,1 | | | X | |
| 422 | 63,6 | | | X | |
| 423 | 63,9 | | | X | |
| 424 | 63,8 | | | X | |
| 425 | 63,6 | | | X | |
| 426 | 63,3 | | | | X |
| 427 | 62,8 | | | | X |
| 428 | 61,9 | | | | X |
| 429 | 60,5 | | | | X |
| 430 | 58,6 | | | | X |
| 431 | 56,5 | | | | X |
| 432 | 54,6 | | | | X |
| 433 | 53,8 | | | X | |
| 434 | 54,5 | | | X | |
| 435 | 56,1 | | | X | |
| 436 | 57,9 | | | X | |
| 437 | 59,7 | | | X | |
| 438 | 61,2 | | | X | |
| 439 | 62,3 | | | X | |
| 440 | 63,1 | | | X | |
| 441 | 63,6 | | | | X |
| 442 | 63,5 | | | | X |
| 443 | 62,7 | | | | X |
| 444 | 60,9 | | | | X |
| 445 | 58,7 | | | | X |
| 446 | 56,4 | | | | X |
| 447 | 54,5 | | | | X |
| 448 | 53,3 | | | | X |
| 449 | 53,0 | | | X | |
| 450 | 53,5 | | | X | |
| 451 | 54,6 | | | X | |
| 452 | 56,1 | | | X | |
| 453 | 57,6 | | | X | |
| 454 | 58,9 | | | X | |
| 455 | 59,8 | | | X | |
| 456 | 60,3 | | | X | |
| 457 | 60,7 | | | X | |
| 458 | 61,3 | | | X | |
| 459 | 62,4 | | | X | |
| 460 | 64,1 | | | X | |
| 461 | 66,2 | | | X | |
| 462 | 68,1 | | | X | |
| 463 | 69,7 | | | X | |
| 464 | 70,4 | | | X | |
| 465 | 70,7 | | | X | |
| 466 | 70,7 | | | X | |
| 467 | 70,7 | | | X | |
| 468 | 70,7 | | | X | |
| 469 | 70,6 | | | X | |
| 470 | 70,5 | | | X | |
| 471 | 70,4 | | | X | |
| 472 | 70,2 | | | X | |
| 473 | 70,1 | | | X | |
| 474 | 69,8 | | | X | |
| 475 | 69,5 | | | X | |
| 476 | 69,1 | | | X | |
| 477 | 69,1 | | | X | |
| 478 | 69,5 | | | X | |
| 479 | 70,3 | | | X | |
| 480 | 71,2 | | | X | |
| 481 | 72,0 | | | X | |
| 482 | 72,6 | | | X | |
| 483 | 72,8 | | | X | |
| 484 | 72,7 | | | X | |
| 485 | 72,0 | | | | X |
| 486 | 70,4 | | | | X |
| 487 | 67,7 | | | | X |
| 488 | 64,4 | | | | X |
| 489 | 61,0 | | | | X |
| 490 | 57,6 | | | | X |
| 491 | 54,0 | | | | X |
| 492 | 49,7 | | | | X |
| 493 | 44,4 | | | | X |
| 494 | 38,2 | | | | X |
| 495 | 31,2 | | | | X |
| 496 | 24,0 | | | | X |
| 497 | 16,8 | | | | X |
| 498 | 10,4 | | | | X |
| 499 | 5,7 | | | | X |
| 500 | 2,8 | | | | X |
| 501 | 1,6 | | | | X |
| 502 | 0,3 | | | | X |
| 503 | 0,0 | X | | | |
| 504 | 0,0 | X | | | |
| 505 | 0,0 | X | | | |
| 506 | 0,0 | X | | | |
| 507 | 0,0 | X | | | |
| 508 | 0,0 | X | | | |
| 509 | 0,0 | X | | | |
| 510 | 0,0 | X | | | |
| 511 | 0,0 | X | | | |
| 512 | 0,0 | X | | | |
| 513 | 0,0 | X | | | |
| 514 | 0,0 | X | | | |
| 515 | 0,0 | X | | | |
| 516 | 0,0 | X | | | |
| 517 | 0,0 | X | | | |
| 518 | 0,0 | X | | | |
| 519 | 0,0 | X | | | |
| 520 | 0,0 | X | | | |
| 521 | 0,0 | X | | | |
| 522 | 0,0 | X | | | |
| 523 | 0,0 | X | | | |
| 524 | 0,0 | X | | | |
| 525 | 0,0 | X | | | |
| 526 | 0,0 | X | | | |
| 527 | 0,0 | X | | | |
| 528 | 0,0 | X | | | |
| 529 | 0,0 | X | | | |
| 530 | 0,0 | X | | | |
| 531 | 0,0 | X | | | |
| 532 | 0,0 | X | | | |
| 533 | 2,3 | | X | | |
| 534 | 7,2 | | X | | |
| 535 | 13,5 | | X | | |
| 536 | 18,7 | | X | | |
| 537 | 22,9 | | X | | |
| 538 | 26,7 | | X | | |
| 539 | 30,0 | | X | | |
| 540 | 32,8 | | X | | |

3.1.3.

Ap6.13.   tabula.

WMTC 2. posms, 2. cikla daļa, samazināts ātrums 2.1. transportlīdzekļu klasei, no 361 līdz 540 s

laiks, s

ruļļa ātrums, km/h

posma indikatori

apstād.

paātr.

kruīzs

palēnin.

361

82,5

X

362

82,5

X

363

82,3

X

364

82,1

X

365

82,1

X

366

82,1

X

367

82,1

X

368

82,1

X

369

82,1

X

370

82,1

X

371

82,1

X

372

82,1

X

373

81,9

X

374

81,6

X

375

81,3

X

376

81,1

X

377

80,8

X

378

80,6

X

379

80,4

X

380

80,1

X

381

79,7

X

382

78,6

X

383

76,8

X

384

73,7

X

385

69,4

X

386

64,0

X

387

58,6

X

388

53,2

X

389

47,8

X

390

42,4

X

391

37,0

X

392

33,0

X

393

30,9

X

394

30,9

X

395

33,5

X

396

37,2

X

397

40,8

X

398

44,2

X

399

47,4

X

400

50,4

X

401

53,3

X

402

56,1

X

403

57,3

X

404

58,1

X

405

58,8

X

406

59,4

X

407

59,8

X

408

59,7

X

409

59,4

X

410

59,2

X

411

59,2

X

412

59,6

X

413

60,0

X

414

60,5

X

415

61,0

X

416

61,2

X

417

61,3

X

418

61,4

X

419

61,7

X

420

62,3

X

421

63,1

X

422

63,6

X

423

63,9

X

424

63,8

X

425

63,6

X

426

63,3

X

427

62,8

X

428

61,9

X

429

60,5

X

430

58,6

X

431

56,5

X

432

54,6

X

433

53,8

X

434

54,5

X

435

56,1

X

436

57,9

X

437

59,7

X

438

61,2

X

439

62,3

X

440

63,1

X

441

63,6

X

442

63,5

X

443

62,7

X

444

60,9

X

445

58,7

X

446

56,4

X

447

54,5

X

448

53,3

X

449

53,0

X

450

53,5

X

451

54,6

X

452

56,1

X

453

57,6

X

454

58,9

X

455

59,8

X

456

60,3

X

457

60,7

X

458

61,3

X

459

62,4

X

460

64,1

X

461

66,2

X

462

68,1

X

463

69,7

X

464

70,4

X

465

70,7

X

466

70,7

X

467

70,7

X

468

70,7

X

469

70,6

X

470

70,5

X

471

70,4

X

472

70,2

X

473

70,1

X

474

69,8

X

475

69,5

X

476

69,1

X

477

69,1

X

478

69,5

X

479

70,3

X

480

71,2

X

481

72,0

X

482

72,6

X

483

72,8

X

484

72,7

X

485

72,0

X

486

70,4

X

487

67,7

X

488

64,4

X

489

61,0

X

490

57,6

X

491

54,0

X

492

49,7

X

493

44,4

X

494

38,2

X

495

31,2

X

496

24,0

X

497

16,8

X

498

10,4

X

499

5,7

X

500

2,8

X

501

1,6

X

502

0,3

X

503

0,0

X

504

0,0

X

505

0,0

X

506

0,0

X

507

0,0

X

508

0,0

X

509

0,0

X

510

0,0

X

511

0,0

X

512

0,0

X

513

0,0

X

514

0,0

X

515

0,0

X

516

0,0

X

517

0,0

X

518

0,0

X

519

0,0

X

520

0,0

X

521

0,0

X

522

0,0

X

523

0,0

X

524

0,0

X

525

0,0

X

526

0,0

X

527

0,0

X

528

0,0

X

529

0,0

X

530

0,0

X

531

0,0

X

532

0,0

X

533

2,3

X

534

7,2

X

535

13,5

X

536

18,7

X

537

22,9

X

538

26,7

X

539

30,0

X

540

32,8

X

| 3.1.4. | Ap6.14.   tabula.



  WMTC 2. posms, 2. cikla daļa, samazināts ātrums 2.1. transportlīdzekļu klasei, no 541 līdz 600 s











  laiks, s | ruļļa ātrums, km/h | posma indikatori |
| --- | --- | --- | --- |
| apstād. | paātr. | kruīzs | palēnin. |
| 541 | 35,2 | | X | | |
| 542 | 37,3 | | X | | |
| 543 | 39,1 | | X | | |
| 544 | 40,8 | | X | | |
| 545 | 41,8 | | X | | |
| 546 | 42,5 | | X | | |
| 547 | 43,3 | | X | | |
| 548 | 44,1 | | X | | |
| 549 | 45,0 | | X | | |
| 550 | 45,7 | | X | | |
| 551 | 46,2 | | | X | |
| 552 | 46,3 | | | X | |
| 553 | 46,1 | | | X | |
| 554 | 45,6 | | | X | |
| 555 | 44,9 | | | X | |
| 556 | 44,4 | | | X | |
| 557 | 44,0 | | | X | |
| 558 | 44,0 | | | X | |
| 559 | 44,3 | | | X | |
| 560 | 44,8 | | | X | |
| 561 | 45,3 | | | X | |
| 562 | 45,9 | | | X | |
| 563 | 46,5 | | | X | |
| 564 | 46,8 | | | X | |
| 565 | 47,1 | | | X | |
| 566 | 47,1 | | | X | |
| 567 | 47,0 | | | X | |
| 568 | 46,7 | | | X | |
| 569 | 46,3 | | | X | |
| 570 | 45,9 | | | X | |
| 571 | 45,6 | | | X | |
| 572 | 45,4 | | | X | |
| 573 | 45,2 | | | X | |
| 574 | 45,1 | | | X | |
| 575 | 44,8 | | | | X |
| 576 | 43,5 | | | | X |
| 577 | 40,9 | | | | X |
| 578 | 38,2 | | | | X |
| 579 | 35,6 | | | | X |
| 580 | 33,0 | | | | X |
| 581 | 30,4 | | | | X |
| 582 | 27,7 | | | | X |
| 583 | 25,1 | | | | X |
| 584 | 22,5 | | | | X |
| 585 | 19,8 | | | | X |
| 586 | 17,2 | | | | X |
| 587 | 14,6 | | | | X |
| 588 | 12,0 | | | | X |
| 589 | 9,3 | | | | X |
| 590 | 6,7 | | | | X |
| 591 | 4,1 | | | | X |
| 592 | 1,5 | | | | X |
| 593 | 0,0 | X | | | |
| 594 | 0,0 | X | | | |
| 595 | 0,0 | X | | | |
| 596 | 0,0 | X | | | |
| 597 | 0,0 | X | | | |
| 598 | 0,0 | X | | | |
| 599 | 0,0 | X | | | |
| 600 | 0,0 | X | | | |

3.1.4.

Ap6.14.   tabula.

WMTC 2. posms, 2. cikla daļa, samazināts ātrums 2.1. transportlīdzekļu klasei, no 541 līdz 600 s

laiks, s

ruļļa ātrums, km/h

posma indikatori

apstād.

paātr.

kruīzs

palēnin.

541

35,2

X

542

37,3

X

543

39,1

X

544

40,8

X

545

41,8

X

546

42,5

X

547

43,3

X

548

44,1

X

549

45,0

X

550

45,7

X

551

46,2

X

552

46,3

X

553

46,1

X

554

45,6

X

555

44,9

X

556

44,4

X

557

44,0

X

558

44,0

X

559

44,3

X

560

44,8

X

561

45,3

X

562

45,9

X

563

46,5

X

564

46,8

X

565

47,1

X

566

47,1

X

567

47,0

X

568

46,7

X

569

46,3

X

570

45,9

X

571

45,6

X

572

45,4

X

573

45,2

X

574

45,1

X

575

44,8

X

576

43,5

X

577

40,9

X

578

38,2

X

579

35,6

X

580

33,0

X

581

30,4

X

582

27,7

X

583

25,1

X

584

22,5

X

585

19,8

X

586

17,2

X

587

14,6

X

588

12,0

X

589

9,3

X

590

6,7

X

591

4,1

X

592

1,5

X

593

0,0

X

594

0,0

X

595

0,0

X

596

0,0

X

597

0,0

X

598

0,0

X

599

0,0

X

600

0,0

X

| 3.1.5. | Ap6.15.   tabula.



  WMTC 2. posms, 2. cikla daļa 2.2. un 3. transportlīdzekļu klasei, no 0 līdz 180 s











  laiks, s | ruļļa ātrums, km/h | posma indikatori |
| --- | --- | --- | --- |
| apstād. | paātr. | kruīzs | palēnin. |
| 0 | 0,0 | X | | | |
| 1 | 0,0 | X | | | |
| 2 | 0,0 | X | | | |
| 3 | 0,0 | X | | | |
| 4 | 0,0 | X | | | |
| 5 | 0,0 | X | | | |
| 6 | 0,0 | X | | | |
| 7 | 0,0 | X | | | |
| 8 | 0,0 | X | | | |
| 9 | 2,3 | | X | | |
| 10 | 7,3 | | X | | |
| 11 | 15,2 | | X | | |
| 12 | 23,9 | | X | | |
| 13 | 32,5 | | X | | |
| 14 | 39,2 | | X | | |
| 15 | 44,1 | | X | | |
| 16 | 48,1 | | X | | |
| 17 | 51,2 | | X | | |
| 18 | 53,3 | | X | | |
| 19 | 54,5 | | X | | |
| 20 | 55,7 | | X | | |
| 21 | 56,9 | | | X | |
| 22 | 57,5 | | | X | |
| 23 | 58,0 | | | X | |
| 24 | 58,4 | | | X | |
| 25 | 58,5 | | | X | |
| 26 | 58,5 | | | X | |
| 27 | 58,6 | | | X | |
| 28 | 58,9 | | | X | |
| 29 | 59,3 | | | X | |
| 30 | 59,8 | | | X | |
| 31 | 60,2 | | | X | |
| 32 | 60,5 | | | X | |
| 33 | 60,8 | | | X | |
| 34 | 61,1 | | | X | |
| 35 | 61,5 | | | X | |
| 36 | 62,0 | | | X | |
| 37 | 62,5 | | | X | |
| 38 | 63,0 | | | X | |
| 39 | 63,4 | | | X | |
| 40 | 63,7 | | | X | |
| 41 | 63,8 | | | X | |
| 42 | 63,9 | | | X | |
| 43 | 63,8 | | | X | |
| 44 | 63,2 | | | | X |
| 45 | 61,7 | | | | X |
| 46 | 58,9 | | | | X |
| 47 | 55,2 | | | | X |
| 48 | 51,0 | | | | X |
| 49 | 46,7 | | | | X |
| 50 | 42,8 | | | | X |
| 51 | 40,2 | | | | X |
| 52 | 38,8 | | | | X |
| 53 | 37,9 | | | | X |
| 54 | 36,7 | | | | X |
| 55 | 35,1 | | | | X |
| 56 | 32,9 | | | | X |
| 57 | 30,4 | | | | X |
| 58 | 28,0 | | | | X |
| 59 | 25,9 | | | | X |
| 60 | 24,4 | | | | X |
| 61 | 23,7 | | X | | |
| 62 | 23,8 | | X | | |
| 63 | 25,0 | | X | | |
| 64 | 27,3 | | X | | |
| 65 | 30,4 | | X | | |
| 66 | 33,9 | | X | | |
| 67 | 37,3 | | X | | |
| 68 | 39,8 | | X | | |
| 69 | 39,5 | | | | X |
| 70 | 36,3 | | | | X |
| 71 | 31,4 | | | | X |
| 72 | 26,5 | | | | X |
| 73 | 24,2 | | | | X |
| 74 | 24,8 | | | | X |
| 75 | 26,6 | | | | X |
| 76 | 27,5 | | | | X |
| 77 | 26,8 | | | | X |
| 78 | 25,3 | | | | X |
| 79 | 24,0 | | | | X |
| 80 | 23,3 | | | X | |
| 81 | 23,7 | | | X | |
| 82 | 24,9 | | | X | |
| 83 | 26,4 | | | X | |
| 84 | 27,7 | | | X | |
| 85 | 28,3 | | | X | |
| 86 | 28,3 | | | X | |
| 87 | 28,1 | | | X | |
| 88 | 28,1 | | | X | |
| 89 | 28,6 | | | X | |
| 90 | 29,8 | | | X | |
| 91 | 31,6 | | | X | |
| 92 | 33,9 | | | X | |
| 93 | 36,5 | | | X | |
| 94 | 39,1 | | | X | |
| 95 | 41,5 | | | X | |
| 96 | 43,3 | | | X | |
| 97 | 44,5 | | | X | |
| 98 | 45,1 | | | | X |
| 99 | 45,1 | | | | X |
| 100 | 43,9 | | | | X |
| 101 | 41,4 | | | | X |
| 102 | 38,4 | | | | X |
| 103 | 35,5 | | | | X |
| 104 | 32,9 | | | | X |
| 105 | 31,3 | | | | X |
| 106 | 30,7 | | | | X |
| 107 | 31,0 | | | X | |
| 108 | 32,2 | | | X | |
| 109 | 34,0 | | | X | |
| 110 | 36,0 | | | X | |
| 111 | 37,9 | | | X | |
| 112 | 39,9 | | | X | |
| 113 | 41,6 | | | X | |
| 114 | 43,1 | | | X | |
| 115 | 44,3 | | | X | |
| 116 | 45,0 | | | X | |
| 117 | 45,5 | | | X | |
| 118 | 45,8 | | | X | |
| 119 | 46,0 | | | X | |
| 120 | 46,1 | | | X | |
| | | | | | |
| 121 | 46,2 | | | X | |
| 122 | 46,1 | | | X | |
| 123 | 45,7 | | | X | |
| 124 | 45,0 | | | X | |
| 125 | 44,3 | | | X | |
| 126 | 44,7 | | X | | |
| 127 | 46,8 | | X | | |
| 128 | 50,1 | | X | | |
| 129 | 53,6 | | X | | |
| 130 | 56,9 | | X | | |
| 131 | 59,4 | | X | | |
| 132 | 60,2 | | | | X |
| 133 | 59,3 | | | | X |
| 134 | 57,5 | | | | X |
| 135 | 55,4 | | | | X |
| 136 | 52,5 | | | | X |
| 137 | 47,9 | | | | X |
| 138 | 41,4 | | | | X |
| 139 | 34,4 | | | | X |
| 140 | 30,0 | | | | X |
| 141 | 27,0 | | | | X |
| 142 | 26,5 | | X | | |
| 143 | 28,7 | | X | | |
| 144 | 33,8 | | X | | |
| 145 | 40,3 | | X | | |
| 146 | 46,6 | | X | | |
| 147 | 50,4 | | X | | |
| 148 | 54,0 | | X | | |
| 149 | 56,9 | | X | | |
| 150 | 59,1 | | X | | |
| 151 | 60,6 | | X | | |
| 152 | 61,7 | | X | | |
| 153 | 62,6 | | X | | |
| 154 | 63,1 | | | | X |
| 155 | 62,9 | | | | X |
| 156 | 61,7 | | | | X |
| 157 | 59,4 | | | | X |
| 158 | 56,6 | | | | X |
| 159 | 53,7 | | | | X |
| 160 | 50,7 | | | | X |
| 161 | 47,7 | | | | X |
| 162 | 45,0 | | | | X |
| 163 | 43,1 | | | | X |
| 164 | 41,9 | | | X | |
| 165 | 41,6 | | | X | |
| 166 | 41,3 | | | X | |
| 167 | 40,9 | | | X | |
| 168 | 41,8 | | | X | |
| 169 | 42,1 | | | X | |
| 170 | 41,8 | | | X | |
| 171 | 41,3 | | | X | |
| 172 | 41,5 | | X | | |
| 173 | 43,5 | | X | | |
| 174 | 46,5 | | X | | |
| 175 | 49,7 | | X | | |
| 176 | 52,6 | | X | | |
| 177 | 55,0 | | X | | |
| 178 | 56,5 | | X | | |
| 179 | 57,1 | | X | | |
| 180 | 57,3 | | | | X |
| | | | | | |

3.1.5.

Ap6.15.   tabula.

WMTC 2. posms, 2. cikla daļa 2.2. un 3. transportlīdzekļu klasei, no 0 līdz 180 s

laiks, s

ruļļa ātrums, km/h

posma indikatori

apstād.

paātr.

kruīzs

palēnin.

0

0,0

X

1

0,0

X

2

0,0

X

3

0,0

X

4

0,0

X

5

0,0

X

6

0,0

X

7

0,0

X

8

0,0

X

9

2,3

X

10

7,3

X

11

15,2

X

12

23,9

X

13

32,5

X

14

39,2

X

15

44,1

X

16

48,1

X

17

51,2

X

18

53,3

X

19

54,5

X

20

55,7

X

21

56,9

X

22

57,5

X

23

58,0

X

24

58,4

X

25

58,5

X

26

58,5

X

27

58,6

X

28

58,9

X

29

59,3

X

30

59,8

X

31

60,2

X

32

60,5

X

33

60,8

X

34

61,1

X

35

61,5

X

36

62,0

X

37

62,5

X

38

63,0

X

39

63,4

X

40

63,7

X

41

63,8

X

42

63,9

X

43

63,8

X

44

63,2

X

45

61,7

X

46

58,9

X

47

55,2

X

48

51,0

X

49

46,7

X

50

42,8

X

51

40,2

X

52

38,8

X

53

37,9

X

54

36,7

X

55

35,1

X

56

32,9

X

57

30,4

X

58

28,0

X

59

25,9

X

60

24,4

X

61

23,7

X

62

23,8

X

63

25,0

X

64

27,3

X

65

30,4

X

66

33,9

X

67

37,3

X

68

39,8

X

69

39,5

X

70

36,3

X

71

31,4

X

72

26,5

X

73

24,2

X

74

24,8

X

75

26,6

X

76

27,5

X

77

26,8

X

78

25,3

X

79

24,0

X

80

23,3

X

81

23,7

X

82

24,9

X

83

26,4

X

84

27,7

X

85

28,3

X

86

28,3

X

87

28,1

X

88

28,1

X

89

28,6

X

90

29,8

X

91

31,6

X

92

33,9

X

93

36,5

X

94

39,1

X

95

41,5

X

96

43,3

X

97

44,5

X

98

45,1

X

99

45,1

X

100

43,9

X

101

41,4

X

102

38,4

X

103

35,5

X

104

32,9

X

105

31,3

X

106

30,7

X

107

31,0

X

108

32,2

X

109

34,0

X

110

36,0

X

111

37,9

X

112

39,9

X

113

41,6

X

114

43,1

X

115

44,3

X

116

45,0

X

117

45,5

X

118

45,8

X

119

46,0

X

120

46,1

X

121

46,2

X

122

46,1

X

123

45,7

X

124

45,0

X

125

44,3

X

126

44,7

X

127

46,8

X

128

50,1

X

129

53,6

X

130

56,9

X

131

59,4

X

132

60,2

X

133

59,3

X

134

57,5

X

135

55,4

X

136

52,5

X

137

47,9

X

138

41,4

X

139

34,4

X

140

30,0

X

141

27,0

X

142

26,5

X

143

28,7

X

144

33,8

X

145

40,3

X

146

46,6

X

147

50,4

X

148

54,0

X

149

56,9

X

150

59,1

X

151

60,6

X

152

61,7

X

153

62,6

X

154

63,1

X

155

62,9

X

156

61,7

X

157

59,4

X

158

56,6

X

159

53,7

X

160

50,7

X

161

47,7

X

162

45,0

X

163

43,1

X

164

41,9

X

165

41,6

X

166

41,3

X

167

40,9

X

168

41,8

X

169

42,1

X

170

41,8

X

171

41,3

X

172

41,5

X

173

43,5

X

174

46,5

X

175

49,7

X

176

52,6

X

177

55,0

X

178

56,5

X

179

57,1

X

180

57,3

X

| 3.1.6. | Ap6.16.   tabula.



  WMTC 2. posms, 2. cikla daļa 2.2. un 3. transportlīdzekļu klasei, no 181 līdz 360 s











  laiks, s | ruļļa ātrums, km/h | posma indikatori |
| --- | --- | --- | --- |
| apstād. | paātr. | kruīzs | palēnin. |
| 181 | 57,0 | | | | X |
| 182 | 56,3 | | | | X |
| 183 | 55,2 | | | | X |
| 184 | 53,9 | | | | X |
| 185 | 52,6 | | | | X |
| 186 | 51,4 | | | | X |
| 187 | 50,1 | | X | | |
| 188 | 51,5 | | X | | |
| 189 | 53,1 | | X | | |
| 190 | 54,8 | | X | | |
| 191 | 56,6 | | X | | |
| 192 | 58,5 | | X | | |
| 193 | 60,6 | | X | | |
| 194 | 62,8 | | X | | |
| 195 | 64,9 | | X | | |
| 196 | 67,0 | | X | | |
| 197 | 69,1 | | X | | |
| 198 | 70,9 | | X | | |
| 199 | 72,2 | | X | | |
| 200 | 72,8 | | | | X |
| 201 | 72,8 | | | | X |
| 202 | 71,9 | | | | X |
| 203 | 70,5 | | | | X |
| 204 | 68,8 | | | | X |
| 205 | 67,1 | | | | X |
| 206 | 65,4 | | | | X |
| 207 | 63,9 | | | | X |
| 208 | 62,8 | | | | X |
| 209 | 61,8 | | | | X |
| 210 | 61,0 | | | | X |
| 211 | 60,4 | | | | X |
| 212 | 60,0 | | | | X |
| 213 | 60,2 | | | X | |
| 214 | 61,4 | | | X | |
| 215 | 63,3 | | | X | |
| 216 | 65,5 | | | X | |
| 217 | 67,4 | | | X | |
| 218 | 68,5 | | | X | |
| 219 | 68,7 | | | | X |
| 220 | 68,1 | | | | X |
| 221 | 67,3 | | | | X |
| 222 | 66,5 | | | | X |
| 223 | 65,9 | | | | X |
| 224 | 65,5 | | | | X |
| 225 | 64,9 | | | | X |
| 226 | 64,1 | | | | X |
| 227 | 63,0 | | | | X |
| 228 | 62,1 | | | | X |
| 229 | 61,6 | | X | | |
| 230 | 61,7 | | X | | |
| 231 | 62,3 | | X | | |
| 232 | 63,5 | | X | | |
| 233 | 65,3 | | X | | |
| 234 | 67,3 | | X | | |
| 235 | 69,3 | | X | | |
| 236 | 71,4 | | X | | |
| 237 | 73,5 | | X | | |
| 238 | 75,6 | | X | | |
| 239 | 77,7 | | X | | |
| 240 | 79,7 | | X | | |
| 241 | 81,5 | | X | | |
| 242 | 83,1 | | X | | |
| 243 | 84,6 | | X | | |
| 244 | 86,0 | | X | | |
| 245 | 87,4 | | X | | |
| 246 | 88,7 | | X | | |
| 247 | 89,6 | | X | | |
| 248 | 90,2 | | X | | |
| 249 | 90,7 | | X | | |
| 250 | 91,2 | | X | | |
| 251 | 91,8 | | X | | |
| 252 | 92,4 | | X | | |
| 253 | 93,0 | | X | | |
| 254 | 93,6 | | X | | |
| 255 | 94,1 | | | X | |
| 256 | 94,3 | | | X | |
| 257 | 94,4 | | | X | |
| 258 | 94,4 | | | X | |
| 259 | 94,3 | | | X | |
| 260 | 94,3 | | | X | |
| 261 | 94,2 | | | X | |
| 262 | 94,2 | | | X | |
| 263 | 94,2 | | | X | |
| 264 | 94,1 | | | X | |
| 265 | 94,0 | | | X | |
| 266 | 94,0 | | | X | |
| 267 | 93,9 | | | X | |
| 268 | 93,9 | | | X | |
| 269 | 93,9 | | | X | |
| 270 | 93,9 | | | X | |
| 271 | 93,9 | | | X | |
| 272 | 94,0 | | | X | |
| 273 | 94,0 | | | X | |
| 274 | 94,1 | | | X | |
| 275 | 94,2 | | | X | |
| 276 | 94,3 | | | X | |
| 277 | 94,4 | | | X | |
| 278 | 94,5 | | | X | |
| 279 | 94,5 | | | X | |
| 280 | 94,5 | | | X | |
| 281 | 94,5 | | | X | |
| 282 | 94,4 | | | X | |
| 283 | 94,5 | | | X | |
| 284 | 94,6 | | | X | |
| 285 | 94,7 | | | X | |
| 286 | 94,8 | | | X | |
| 287 | 94,9 | | | X | |
| 288 | 94,8 | | | X | |
| 289 | 94,3 | | | | X |
| 290 | 93,3 | | | | X |
| 291 | 91,8 | | | | X |
| 292 | 89,6 | | | | X |
| 293 | 87,0 | | | | X |
| 294 | 84,1 | | | | X |
| 295 | 81,2 | | | | X |
| 296 | 78,4 | | | | X |
| 297 | 75,7 | | | | X |
| 298 | 73,2 | | | | X |
| 299 | 71,1 | | | | X |
| 300 | 69,5 | | | | X |
| 301 | 68,3 | | | | X |
| 302 | 67,3 | | | | X |
| 303 | 66,1 | | | | X |
| 304 | 63,9 | | | | X |
| 305 | 60,2 | | | | X |
| 306 | 54,9 | | | | X |
| 307 | 48,1 | | | | X |
| 308 | 40,9 | | | | X |
| 309 | 36,0 | | | | X |
| 310 | 33,9 | | | | X |
| 311 | 33,9 | | X | | |
| 312 | 36,5 | | X | | |
| 313 | 41,0 | | X | | |
| 314 | 45,3 | | X | | |
| 315 | 49,2 | | X | | |
| 316 | 51,5 | | X | | |
| 317 | 53,2 | | X | | |
| 318 | 53,9 | | X | | |
| 319 | 53,9 | | X | | |
| 320 | 53,7 | | X | | |
| 321 | 53,7 | | X | | |
| 322 | 54,3 | | X | | |
| 323 | 55,4 | | X | | |
| 324 | 56,8 | | X | | |
| 325 | 58,1 | | X | | |
| 326 | 58,9 | | | | X |
| 327 | 58,2 | | | | X |
| 328 | 55,8 | | | | X |
| 329 | 52,6 | | | | X |
| 330 | 49,2 | | | | X |
| 331 | 47,6 | | X | | |
| 332 | 48,4 | | X | | |
| 333 | 51,8 | | X | | |
| 334 | 55,7 | | X | | |
| 335 | 59,6 | | X | | |
| 336 | 63,0 | | X | | |
| 337 | 65,9 | | X | | |
| 338 | 68,1 | | X | | |
| 339 | 69,8 | | X | | |
| 340 | 71,1 | | X | | |
| 341 | 72,1 | | X | | |
| 342 | 72,9 | | X | | |
| 343 | 73,7 | | X | | |
| 344 | 74,4 | | X | | |
| 345 | 75,1 | | X | | |
| 346 | 75,8 | | X | | |
| 347 | 76,5 | | X | | |
| 348 | 77,2 | | X | | |
| 349 | 77,8 | | X | | |
| 350 | 78,5 | | X | | |
| 351 | 79,2 | | X | | |
| 352 | 80,0 | | X | | |
| 353 | 81,0 | | X | | |
| 354 | 82,0 | | X | | |
| 355 | 83,0 | | X | | |
| 356 | 83,7 | | X | | |
| 357 | 84,2 | | | X | |
| 358 | 84,4 | | | X | |
| 359 | 84,5 | | | X | |
| 360 | 84,4 | | | X | |

3.1.6.

Ap6.16.   tabula.

WMTC 2. posms, 2. cikla daļa 2.2. un 3. transportlīdzekļu klasei, no 181 līdz 360 s

laiks, s

ruļļa ātrums, km/h

posma indikatori

apstād.

paātr.

kruīzs

palēnin.

181

57,0

X

182

56,3

X

183

55,2

X

184

53,9

X

185

52,6

X

186

51,4

X

187

50,1

X

188

51,5

X

189

53,1

X

190

54,8

X

191

56,6

X

192

58,5

X

193

60,6

X

194

62,8

X

195

64,9

X

196

67,0

X

197

69,1

X

198

70,9

X

199

72,2

X

200

72,8

X

201

72,8

X

202

71,9

X

203

70,5

X

204

68,8

X

205

67,1

X

206

65,4

X

207

63,9

X

208

62,8

X

209

61,8

X

210

61,0

X

211

60,4

X

212

60,0

X

213

60,2

X

214

61,4

X

215

63,3

X

216

65,5

X

217

67,4

X

218

68,5

X

219

68,7

X

220

68,1

X

221

67,3

X

222

66,5

X

223

65,9

X

224

65,5

X

225

64,9

X

226

64,1

X

227

63,0

X

228

62,1

X

229

61,6

X

230

61,7

X

231

62,3

X

232

63,5

X

233

65,3

X

234

67,3

X

235

69,3

X

236

71,4

X

237

73,5

X

238

75,6

X

239

77,7

X

240

79,7

X

241

81,5

X

242

83,1

X

243

84,6

X

244

86,0

X

245

87,4

X

246

88,7

X

247

89,6

X

248

90,2

X

249

90,7

X

250

91,2

X

251

91,8

X

252

92,4

X

253

93,0

X

254

93,6

X

255

94,1

X

256

94,3

X

257

94,4

X

258

94,4

X

259

94,3

X

260

94,3

X

261

94,2

X

262

94,2

X

263

94,2

X

264

94,1

X

265

94,0

X

266

94,0

X

267

93,9

X

268

93,9

X

269

93,9

X

270

93,9

X

271

93,9

X

272

94,0

X

273

94,0

X

274

94,1

X

275

94,2

X

276

94,3

X

277

94,4

X

278

94,5

X

279

94,5

X

280

94,5

X

281

94,5

X

282

94,4

X

283

94,5

X

284

94,6

X

285

94,7

X

286

94,8

X

287

94,9

X

288

94,8

X

289

94,3

X

290

93,3

X

291

91,8

X

292

89,6

X

293

87,0

X

294

84,1

X

295

81,2

X

296

78,4

X

297

75,7

X

298

73,2

X

299

71,1

X

300

69,5

X

301

68,3

X

302

67,3

X

303

66,1

X

304

63,9

X

305

60,2

X

306

54,9

X

307

48,1

X

308

40,9

X

309

36,0

X

310

33,9

X

311

33,9

X

312

36,5

X

313

41,0

X

314

45,3

X

315

49,2

X

316

51,5

X

317

53,2

X

318

53,9

X

319

53,9

X

320

53,7

X

321

53,7

X

322

54,3

X

323

55,4

X

324

56,8

X

325

58,1

X

326

58,9

X

327

58,2

X

328

55,8

X

329

52,6

X

330

49,2

X

331

47,6

X

332

48,4

X

333

51,8

X

334

55,7

X

335

59,6

X

336

63,0

X

337

65,9

X

338

68,1

X

339

69,8

X

340

71,1

X

341

72,1

X

342

72,9

X

343

73,7

X

344

74,4

X

345

75,1

X

346

75,8

X

347

76,5

X

348

77,2

X

349

77,8

X

350

78,5

X

351

79,2

X

352

80,0

X

353

81,0

X

354

82,0

X

355

83,0

X

356

83,7

X

357

84,2

X

358

84,4

X

359

84,5

X

360

84,4

X

| 3.1.7. | Ap6.17.   tabula.



  WMTC 2. posms, 2. cikla daļa 2.2. un 3. transportlīdzekļu klasei, no 541 līdz 540 s











  laiks, s | ruļļa ātrums, km/h | posma indikatori |
| --- | --- | --- | --- |
| apstād. | paātr. | kruīzs | palēnin. |
| 361 | 84,1 | | | X | |
| 362 | 83,7 | | | X | |
| 363 | 83,2 | | | X | |
| 364 | 82,8 | | | X | |
| 365 | 82,6 | | | X | |
| 366 | 82,5 | | | X | |
| 367 | 82,4 | | | X | |
| 368 | 82,3 | | | X | |
| 369 | 82,2 | | | X | |
| 370 | 82,2 | | | X | |
| 371 | 82,2 | | | X | |
| 372 | 82,1 | | | X | |
| 373 | 81,9 | | | X | |
| 374 | 81,6 | | | X | |
| 375 | 81,3 | | | X | |
| 376 | 81,1 | | | X | |
| 377 | 80,8 | | | X | |
| 378 | 80,6 | | | X | |
| 379 | 80,4 | | | X | |
| 380 | 80,1 | | | X | |
| 381 | 79,7 | | | | X |
| 382 | 78,6 | | | | X |
| 383 | 76,8 | | | | X |
| 384 | 73,7 | | | | X |
| 385 | 69,4 | | | | X |
| 386 | 64,0 | | | | X |
| 387 | 58,6 | | | | X |
| 388 | 53,2 | | | | X |
| 389 | 47,8 | | | | X |
| 390 | 42,4 | | | | X |
| 391 | 37,0 | | | | X |
| 392 | 33,0 | | | | X |
| 393 | 30,9 | | | | X |
| 394 | 30,9 | | X | | |
| 395 | 33,5 | | X | | |
| 396 | 38,0 | | X | | |
| 397 | 42,5 | | X | | |
| 398 | 47,0 | | X | | |
| 399 | 51,0 | | X | | |
| 400 | 53,5 | | X | | |
| 401 | 55,1 | | X | | |
| 402 | 56,4 | | X | | |
| 403 | 57,3 | | X | | |
| 404 | 58,1 | | X | | |
| 405 | 58,8 | | X | | |
| 406 | 59,4 | | X | | |
| 407 | 59,8 | | | X | |
| 408 | 59,7 | | | X | |
| 409 | 59,4 | | | X | |
| 410 | 59,2 | | | X | |
| 411 | 59,2 | | | X | |
| 412 | 59,6 | | | X | |
| 413 | 60,0 | | | X | |
| 414 | 60,5 | | | X | |
| 415 | 61,0 | | | X | |
| 416 | 61,2 | | | X | |
| 417 | 61,3 | | | X | |
| 418 | 61,4 | | | X | |
| 419 | 61,7 | | | X | |
| 420 | 62,3 | | | X | |
| 421 | 63,1 | | | X | |
| 422 | 63,6 | | | X | |
| 423 | 63,9 | | | X | |
| 424 | 63,8 | | | X | |
| 425 | 63,6 | | | X | |
| 426 | 63,3 | | | | X |
| 427 | 62,8 | | | | X |
| 428 | 61,9 | | | | X |
| 429 | 60,5 | | | | X |
| 430 | 58,6 | | | | X |
| 431 | 56,5 | | | | X |
| 432 | 54,6 | | | | X |
| 433 | 53,8 | | | X | |
| 434 | 54,5 | | | X | |
| 435 | 56,1 | | | X | |
| 436 | 57,9 | | | X | |
| 437 | 59,7 | | | X | |
| 438 | 61,2 | | | X | |
| 439 | 62,3 | | | X | |
| 440 | 63,1 | | | X | |
| 441 | 63,6 | | | | X |
| 442 | 63,5 | | | | X |
| 443 | 62,7 | | | | X |
| 444 | 60,9 | | | | X |
| 445 | 58,7 | | | | X |
| 446 | 56,4 | | | | X |
| 447 | 54,5 | | | | X |
| 448 | 53,3 | | | | X |
| 449 | 53,0 | | | X | |
| 450 | 53,5 | | | X | |
| 451 | 54,6 | | | X | |
| 452 | 56,1 | | | X | |
| 453 | 57,6 | | | X | |
| 454 | 58,9 | | | X | |
| 455 | 59,8 | | | X | |
| 456 | 60,3 | | | X | |
| 457 | 60,7 | | | X | |
| 458 | 61,3 | | | X | |
| 459 | 62,4 | | | X | |
| 460 | 64,1 | | | X | |
| 461 | 66,2 | | | X | |
| 462 | 68,1 | | | X | |
| 463 | 69,7 | | | X | |
| 464 | 70,4 | | | X | |
| 465 | 70,7 | | | X | |
| 466 | 70,7 | | | X | |
| 467 | 70,7 | | | X | |
| 468 | 70,7 | | | X | |
| 469 | 70,6 | | | X | |
| 470 | 70,5 | | | X | |
| 471 | 70,4 | | | X | |
| 472 | 70,2 | | | X | |
| 473 | 70,1 | | | X | |
| 474 | 69,8 | | | X | |
| 475 | 69,5 | | | X | |
| 476 | 69,1 | | | X | |
| 477 | 69,1 | | | X | |
| 478 | 69,5 | | | X | |
| 479 | 70,3 | | | X | |
| 480 | 71,2 | | | X | |
| 481 | 72,0 | | | X | |
| 482 | 72,6 | | | X | |
| 483 | 72,8 | | | X | |
| 484 | 72,7 | | | X | |
| 485 | 72,0 | | | | X |
| 486 | 70,4 | | | | X |
| 487 | 67,7 | | | | X |
| 488 | 64,4 | | | | X |
| 489 | 61,0 | | | | X |
| 490 | 57,6 | | | | X |
| 491 | 54,0 | | | | X |
| 492 | 49,7 | | | | X |
| 493 | 44,4 | | | | X |
| 494 | 38,2 | | | | X |
| 495 | 31,2 | | | | X |
| 496 | 24,0 | | | | X |
| 497 | 16,8 | | | | X |
| 498 | 10,4 | | | | X |
| 499 | 5,7 | | | | X |
| 500 | 2,8 | | | | X |
| 501 | 1,6 | | | | X |
| 502 | 0,3 | | | | X |
| 503 | 0,0 | X | | | |
| 504 | 0,0 | X | | | |
| 505 | 0,0 | X | | | |
| 506 | 0,0 | X | | | |
| 507 | 0,0 | X | | | |
| 508 | 0,0 | X | | | |
| 509 | 0,0 | X | | | |
| 510 | 0,0 | X | | | |
| 511 | 0,0 | X | | | |
| 512 | 0,0 | X | | | |
| 513 | 0,0 | X | | | |
| 514 | 0,0 | X | | | |
| 515 | 0,0 | X | | | |
| 516 | 0,0 | X | | | |
| 517 | 0,0 | X | | | |
| 518 | 0,0 | X | | | |
| 519 | 0,0 | X | | | |
| 520 | 0,0 | X | | | |
| 521 | 0,0 | X | | | |
| 522 | 0,0 | X | | | |
| 523 | 0,0 | X | | | |
| 524 | 0,0 | X | | | |
| 525 | 0,0 | X | | | |
| 526 | 0,0 | X | | | |
| 527 | 0,0 | X | | | |
| 528 | 0,0 | X | | | |
| 529 | 0,0 | X | | | |
| 530 | 0,0 | X | | | |
| 531 | 0,0 | X | | | |
| 532 | 0,0 | X | | | |
| 533 | 2,3 | | X | | |
| 534 | 7,2 | | X | | |
| 535 | 14,6 | | X | | |
| 536 | 23,5 | | X | | |
| 537 | 33,0 | | X | | |
| 538 | 42,7 | | X | | |
| 539 | 51,8 | | X | | |
| 540 | 59,4 | | X | | |

3.1.7.

Ap6.17.   tabula.

WMTC 2. posms, 2. cikla daļa 2.2. un 3. transportlīdzekļu klasei, no 541 līdz 540 s

laiks, s

ruļļa ātrums, km/h

posma indikatori

apstād.

paātr.

kruīzs

palēnin.

361

84,1

X

362

83,7

X

363

83,2

X

364

82,8

X

365

82,6

X

366

82,5

X

367

82,4

X

368

82,3

X

369

82,2

X

370

82,2

X

371

82,2

X

372

82,1

X

373

81,9

X

374

81,6

X

375

81,3

X

376

81,1

X

377

80,8

X

378

80,6

X

379

80,4

X

380

80,1

X

381

79,7

X

382

78,6

X

383

76,8

X

384

73,7

X

385

69,4

X

386

64,0

X

387

58,6

X

388

53,2

X

389

47,8

X

390

42,4

X

391

37,0

X

392

33,0

X

393

30,9

X

394

30,9

X

395

33,5

X

396

38,0

X

397

42,5

X

398

47,0

X

399

51,0

X

400

53,5

X

401

55,1

X

402

56,4

X

403

57,3

X

404

58,1

X

405

58,8

X

406

59,4

X

407

59,8

X

408

59,7

X

409

59,4

X

410

59,2

X

411

59,2

X

412

59,6

X

413

60,0

X

414

60,5

X

415

61,0

X

416

61,2

X

417

61,3

X

418

61,4

X

419

61,7

X

420

62,3

X

421

63,1

X

422

63,6

X

423

63,9

X

424

63,8

X

425

63,6

X

426

63,3

X

427

62,8

X

428

61,9

X

429

60,5

X

430

58,6

X

431

56,5

X

432

54,6

X

433

53,8

X

434

54,5

X

435

56,1

X

436

57,9

X

437

59,7

X

438

61,2

X

439

62,3

X

440

63,1

X

441

63,6

X

442

63,5

X

443

62,7

X

444

60,9

X

445

58,7

X

446

56,4

X

447

54,5

X

448

53,3

X

449

53,0

X

450

53,5

X

451

54,6

X

452

56,1

X

453

57,6

X

454

58,9

X

455

59,8

X

456

60,3

X

457

60,7

X

458

61,3

X

459

62,4

X

460

64,1

X

461

66,2

X

462

68,1

X

463

69,7

X

464

70,4

X

465

70,7

X

466

70,7

X

467

70,7

X

468

70,7

X

469

70,6

X

470

70,5

X

471

70,4

X

472

70,2

X

473

70,1

X

474

69,8

X

475

69,5

X

476

69,1

X

477

69,1

X

478

69,5

X

479

70,3

X

480

71,2

X

481

72,0

X

482

72,6

X

483

72,8

X

484

72,7

X

485

72,0

X

486

70,4

X

487

67,7

X

488

64,4

X

489

61,0

X

490

57,6

X

491

54,0

X

492

49,7

X

493

44,4

X

494

38,2

X

495

31,2

X

496

24,0

X

497

16,8

X

498

10,4

X

499

5,7

X

500

2,8

X

501

1,6

X

502

0,3

X

503

0,0

X

504

0,0

X

505

0,0

X

506

0,0

X

507

0,0

X

508

0,0

X

509

0,0

X

510

0,0

X

511

0,0

X

512

0,0

X

513

0,0

X

514

0,0

X

515

0,0

X

516

0,0

X

517

0,0

X

518

0,0

X

519

0,0

X

520

0,0

X

521

0,0

X

522

0,0

X

523

0,0

X

524

0,0

X

525

0,0

X

526

0,0

X

527

0,0

X

528

0,0

X

529

0,0

X

530

0,0

X

531

0,0

X

532

0,0

X

533

2,3

X

534

7,2

X

535

14,6

X

536

23,5

X

537

33,0

X

538

42,7

X

539

51,8

X

540

59,4

X

| 3.1.8. | Ap6.18.   tabula.


  WMTC 2. posms, 2. cikla daļa 2.2. un 3. transportlīdzekļu klasei, no 541 līdz 600 s











  laiks, s | ruļļa ātrums, km/h | posma indikatori |
| --- | --- | --- | --- |
| apstād. | paātr. | kruīzs | palēnin. |
| 541 | 65,3 | | X | | |
| 542 | 69,6 | | X | | |
| 543 | 72,3 | | X | | |
| 544 | 73,9 | | X | | |
| 545 | 75,0 | | X | | |
| 546 | 75,7 | | X | | |
| 547 | 76,5 | | X | | |
| 548 | 77,3 | | X | | |
| 549 | 78,2 | | X | | |
| 550 | 78,9 | | X | | |
| 551 | 79,4 | | | X | |
| 552 | 79,6 | | | X | |
| 553 | 79,3 | | | X | |
| 554 | 78,8 | | | X | |
| 555 | 78,1 | | | X | |
| 556 | 77,5 | | | X | |
| 557 | 77,2 | | | X | |
| 558 | 77,2 | | | X | |
| 559 | 77,5 | | | X | |
| 560 | 77,9 | | | X | |
| 561 | 78,5 | | | X | |
| 562 | 79,1 | | | X | |
| 563 | 79,6 | | | X | |
| 564 | 80,0 | | | X | |
| 565 | 80,2 | | | X | |
| 566 | 80,3 | | | X | |
| 567 | 80,1 | | | X | |
| 568 | 79,8 | | | X | |
| 569 | 79,5 | | | X | |
| 570 | 79,1 | | | X | |
| 571 | 78,8 | | | X | |
| 572 | 78,6 | | | X | |
| 573 | 78,4 | | | X | |
| 574 | 78,3 | | | X | |
| 575 | 78,0 | | | | X |
| 576 | 76,7 | | | | X |
| 577 | 73,7 | | | | X |
| 578 | 69,5 | | | | X |
| 579 | 64,8 | | | | X |
| 580 | 60,3 | | | | X |
| 581 | 56,2 | | | | X |
| 582 | 52,5 | | | | X |
| 583 | 49,0 | | | | X |
| 584 | 45,2 | | | | X |
| 585 | 40,8 | | | | X |
| 586 | 35,4 | | | | X |
| 587 | 29,4 | | | | X |
| 588 | 23,4 | | | | X |
| 589 | 17,7 | | | | X |
| 590 | 12,6 | | | | X |
| 591 | 8,0 | | | | X |
| 592 | 4,1 | | | | X |
| 593 | 1,3 | | | | X |
| 594 | 0,0 | X | | | |
| 595 | 0,0 | X | | | |
| 596 | 0,0 | X | | | |
| 597 | 0,0 | X | | | |
| 598 | 0,0 | X | | | |
| 599 | 0,0 | X | | | |
| 600 | 0,0 | X | | | |

3.1.8.

Ap6.18.   tabula.

WMTC 2. posms, 2. cikla daļa 2.2. un 3. transportlīdzekļu klasei, no 541 līdz 600 s

laiks, s

ruļļa ātrums, km/h

posma indikatori

apstād.

paātr.

kruīzs

palēnin.

541

65,3

X

542

69,6

X

543

72,3

X

544

73,9

X

545

75,0

X

546

75,7

X

547

76,5

X

548

77,3

X

549

78,2

X

550

78,9

X

551

79,4

X

552

79,6

X

553

79,3

X

554

78,8

X

555

78,1

X

556

77,5

X

557

77,2

X

558

77,2

X

559

77,5

X

560

77,9

X

561

78,5

X

562

79,1

X

563

79,6

X

564

80,0

X

565

80,2

X

566

80,3

X

567

80,1

X

568

79,8

X

569

79,5

X

570

79,1

X

571

78,8

X

572

78,6

X

573

78,4

X

574

78,3

X

575

78,0

X

576

76,7

X

577

73,7

X

578

69,5

X

579

64,8

X

580

60,3

X

581

56,2

X

582

52,5

X

583

49,0

X

584

45,2

X

585

40,8

X

586

35,4

X

587

29,4

X

588

23,4

X

589

17,7

X

590

12,6

X

591

8,0

X

592

4,1

X

593

1,3

X

594

0,0

X

595

0,0

X

596

0,0

X

597

0,0

X

598

0,0

X

599

0,0

X

600

0,0

X

4.   
  WMTC 2. posms, 3. daļa

Ap6.8.   attēls.

WMTC 2. posms, 3. daļa

Image

4.1   WMTC 2. posms ietver tādu pašu transportlīdzekļa ātruma līkni kā WMTC 1. posmā, ar papildu norādījumiem par pārnesumu pārslēgšanu. Raksturīgais ruļļa ātrums attiecībā pret WMTC 2. posma 3. daļas testa laiku norādīts turpmākajās tabulās.

| 4.1.1. | Ap6.19.   tabula.


  WMTC 2. posms, 3. cikla daļa, samazināts ātrums 3.1. transportlīdzekļu klasei, no 1 līdz 180 s











  laiks, s | ruļļa ātrums, km/h | posma indikatori |
| --- | --- | --- | --- |
| apstād. | paātr. | kruīzs | palēnin. |
| 0 | 0,0 | X | | | |
| 1 | 0,0 | X | | | |
| 2 | 0,0 | X | | | |
| 3 | 0,0 | X | | | |
| 4 | 0,0 | X | | | |
| 5 | 0,0 | X | | | |
| 6 | 0,0 | X | | | |
| 7 | 0,0 | X | | | |
| 8 | 0,9 | | X | | |
| 9 | 3,2 | | X | | |
| 10 | 7,3 | | X | | |
| 11 | 12,4 | | X | | |
| 12 | 17,9 | | X | | |
| 13 | 23,5 | | X | | |
| 14 | 29,1 | | X | | |
| 15 | 34,3 | | X | | |
| 16 | 38,6 | | X | | |
| 17 | 41,6 | | X | | |
| 18 | 43,9 | | X | | |
| 19 | 45,9 | | X | | |
| 20 | 48,1 | | X | | |
| 21 | 50,3 | | X | | |
| 22 | 52,6 | | X | | |
| 23 | 54,8 | | X | | |
| 24 | 55,8 | | X | | |
| 25 | 55,2 | | X | | |
| 26 | 53,9 | | X | | |
| 27 | 52,7 | | X | | |
| 28 | 52,8 | | X | | |
| 29 | 55,0 | | X | | |
| 30 | 58,5 | | X | | |
| 31 | 62,3 | | X | | |
| 32 | 65,7 | | X | | |
| 33 | 68,1 | | X | | |
| 34 | 69,1 | | X | | |
| 35 | 69,5 | | X | | |
| 36 | 69,9 | | X | | |
| 37 | 70,6 | | X | | |
| 38 | 71,3 | | X | | |
| 39 | 72,2 | | X | | |
| 40 | 72,8 | | X | | |
| 41 | 73,2 | | X | | |
| 42 | 73,4 | | X | | |
| 43 | 73,8 | | X | | |
| 44 | 74,8 | | X | | |
| 45 | 76,7 | | X | | |
| 46 | 79,1 | | X | | |
| 47 | 81,1 | | X | | |
| 48 | 82,1 | | | | X |
| 49 | 81,7 | | | | X |
| 50 | 80,3 | | | | X |
| 51 | 78,8 | | | | X |
| 52 | 77,3 | | | | X |
| 53 | 75,9 | | | | X |
| 54 | 75,0 | | | | X |
| 55 | 74,7 | | | | X |
| 56 | 74,7 | | | | X |
| 57 | 74,7 | | | | X |
| 58 | 74,6 | | | | X |
| 59 | 74,4 | | | | X |
| 60 | 74,1 | | | | X |
| 61 | 73,9 | | | | X |
| 62 | 74,1 | | X | | |
| 63 | 75,1 | | X | | |
| 64 | 76,8 | | X | | |
| 65 | 78,7 | | X | | |
| 66 | 80,4 | | X | | |
| 67 | 81,7 | | X | | |
| 68 | 82,6 | | X | | |
| 69 | 83,5 | | X | | |
| 70 | 84,4 | | X | | |
| 71 | 85,1 | | X | | |
| 72 | 85,7 | | X | | |
| 73 | 86,3 | | X | | |
| 74 | 87,0 | | X | | |
| 75 | 87,9 | | X | | |
| 76 | 88,8 | | X | | |
| 77 | 89,7 | | X | | |
| 78 | 90,3 | | | X | |
| 79 | 90,6 | | | X | |
| 80 | 90,6 | | | X | |
| 81 | 90,5 | | | X | |
| 82 | 90,4 | | | X | |
| 83 | 90,1 | | | X | |
| 84 | 89,7 | | | X | |
| 85 | 89,3 | | | X | |
| 86 | 89,0 | | | X | |
| 87 | 88,8 | | | X | |
| 88 | 88,9 | | | X | |
| 89 | 89,1 | | | X | |
| 90 | 89,3 | | | X | |
| 91 | 89,4 | | | X | |
| 92 | 89,4 | | | X | |
| 93 | 89,2 | | | X | |
| 94 | 88,9 | | | X | |
| 95 | 88,5 | | | X | |
| 96 | 88,0 | | | X | |
| 97 | 87,5 | | | X | |
| 98 | 87,2 | | | X | |
| 99 | 87,1 | | | X | |
| 100 | 87,2 | | | X | |
| 101 | 87,3 | | | X | |
| 102 | 87,4 | | | X | |
| 103 | 87,5 | | | X | |
| 104 | 87,4 | | | X | |
| 105 | 87,1 | | | X | |
| 106 | 86,8 | | | X | |
| 107 | 86,4 | | | X | |
| 108 | 85,9 | | | X | |
| 109 | 85,2 | | | | X |
| 110 | 84,0 | | | | X |
| 111 | 82,2 | | | | X |
| 112 | 80,3 | | | | X |
| 113 | 78,6 | | | | X |
| 114 | 77,2 | | | | X |
| 115 | 75,9 | | | | X |
| 116 | 73,8 | | | | X |
| 117 | 70,4 | | | | X |
| 118 | 65,7 | | | | X |
| 119 | 60,5 | | | | X |
| 120 | 55,9 | | | | X |
| | | | | | |
| 121 | 53,0 | | | | X |
| 122 | 51,6 | | | | X |
| 123 | 50,9 | | | | X |
| 124 | 50,5 | | | | X |
| 125 | 50,2 | | | | X |
| 126 | 50,3 | | X | | |
| 127 | 50,6 | | X | | |
| 128 | 51,2 | | X | | |
| 129 | 51,8 | | X | | |
| 130 | 52,5 | | X | | |
| 131 | 53,4 | | X | | |
| 132 | 54,9 | | X | | |
| 133 | 57,0 | | X | | |
| 134 | 59,4 | | X | | |
| 135 | 61,9 | | X | | |
| 136 | 64,3 | | X | | |
| 137 | 66,4 | | X | | |
| 138 | 68,1 | | X | | |
| 139 | 69,6 | | X | | |
| 140 | 70,7 | | X | | |
| 141 | 71,4 | | X | | |
| 142 | 71,8 | | X | | |
| 143 | 72,8 | | X | | |
| 144 | 75,0 | | X | | |
| 145 | 77,8 | | X | | |
| 146 | 80,7 | | X | | |
| 147 | 83,3 | | X | | |
| 148 | 75,4 | | X | | |
| 149 | 87,3 | | X | | |
| 150 | 89,1 | | X | | |
| 151 | 90,6 | | X | | |
| 152 | 91,9 | | X | | |
| 153 | 93,2 | | X | | |
| 154 | 94,6 | | X | | |
| 155 | 96,0 | | X | | |
| 156 | 97,5 | | X | | |
| 157 | 99,0 | | X | | |
| 158 | 99,8 | | | | X |
| 159 | 99,0 | | | | X |
| 160 | 96,7 | | | | X |
| 161 | 93,7 | | | | X |
| 162 | 91,3 | | | | X |
| 163 | 90,4 | | | | X |
| 164 | 90,6 | | | | X |
| 165 | 91,1 | | | | X |
| 166 | 90,9 | | | | X |
| 167 | 89,0 | | | | X |
| 168 | 85,6 | | | | X |
| 169 | 81,6 | | | | X |
| 170 | 77,6 | | | | X |
| 171 | 73,6 | | | | X |
| 172 | 69,7 | | | | X |
| 173 | 66,0 | | | | X |
| 174 | 62,7 | | | | X |
| 175 | 60,0 | | | | X |
| 176 | 58,0 | | | | X |
| 177 | 56,4 | | | | X |
| 178 | 54,8 | | | | X |
| 179 | 53,3 | | | | X |
| 180 | 51,7 | | | | X |
| | | | | | |

4.1.1.

Ap6.19.   tabula.

WMTC 2. posms, 3. cikla daļa, samazināts ātrums 3.1. transportlīdzekļu klasei, no 1 līdz 180 s

laiks, s

ruļļa ātrums, km/h

posma indikatori

apstād.

paātr.

kruīzs

palēnin.

0

0,0

X

1

0,0

X

2

0,0

X

3

0,0

X

4

0,0

X

5

0,0

X

6

0,0

X

7

0,0

X

8

0,9

X

9

3,2

X

10

7,3

X

11

12,4

X

12

17,9

X

13

23,5

X

14

29,1

X

15

34,3

X

16

38,6

X

17

41,6

X

18

43,9

X

19

45,9

X

20

48,1

X

21

50,3

X

22

52,6

X

23

54,8

X

24

55,8

X

25

55,2

X

26

53,9

X

27

52,7

X

28

52,8

X

29

55,0

X

30

58,5

X

31

62,3

X

32

65,7

X

33

68,1

X

34

69,1

X

35

69,5

X

36

69,9

X

37

70,6

X

38

71,3

X

39

72,2

X

40

72,8

X

41

73,2

X

42

73,4

X

43

73,8

X

44

74,8

X

45

76,7

X

46

79,1

X

47

81,1

X

48

82,1

X

49

81,7

X

50

80,3

X

51

78,8

X

52

77,3

X

53

75,9

X

54

75,0

X

55

74,7

X

56

74,7

X

57

74,7

X

58

74,6

X

59

74,4

X

60

74,1

X

61

73,9

X

62

74,1

X

63

75,1

X

64

76,8

X

65

78,7

X

66

80,4

X

67

81,7

X

68

82,6

X

69

83,5

X

70

84,4

X

71

85,1

X

72

85,7

X

73

86,3

X

74

87,0

X

75

87,9

X

76

88,8

X

77

89,7

X

78

90,3

X

79

90,6

X

80

90,6

X

81

90,5

X

82

90,4

X

83

90,1

X

84

89,7

X

85

89,3

X

86

89,0

X

87

88,8

X

88

88,9

X

89

89,1

X

90

89,3

X

91

89,4

X

92

89,4

X

93

89,2

X

94

88,9

X

95

88,5

X

96

88,0

X

97

87,5

X

98

87,2

X

99

87,1

X

100

87,2

X

101

87,3

X

102

87,4

X

103

87,5

X

104

87,4

X

105

87,1

X

106

86,8

X

107

86,4

X

108

85,9

X

109

85,2

X

110

84,0

X

111

82,2

X

112

80,3

X

113

78,6

X

114

77,2

X

115

75,9

X

116

73,8

X

117

70,4

X

118

65,7

X

119

60,5

X

120

55,9

X

121

53,0

X

122

51,6

X

123

50,9

X

124

50,5

X

125

50,2

X

126

50,3

X

127

50,6

X

128

51,2

X

129

51,8

X

130

52,5

X

131

53,4

X

132

54,9

X

133

57,0

X

134

59,4

X

135

61,9

X

136

64,3

X

137

66,4

X

138

68,1

X

139

69,6

X

140

70,7

X

141

71,4

X

142

71,8

X

143

72,8

X

144

75,0

X

145

77,8

X

146

80,7

X

147

83,3

X

148

75,4

X

149

87,3

X

150

89,1

X

151

90,6

X

152

91,9

X

153

93,2

X

154

94,6

X

155

96,0

X

156

97,5

X

157

99,0

X

158

99,8

X

159

99,0

X

160

96,7

X

161

93,7

X

162

91,3

X

163

90,4

X

164

90,6

X

165

91,1

X

166

90,9

X

167

89,0

X

168

85,6

X

169

81,6

X

170

77,6

X

171

73,6

X

172

69,7

X

173

66,0

X

174

62,7

X

175

60,0

X

176

58,0

X

177

56,4

X

178

54,8

X

179

53,3

X

180

51,7

X

| 4.1.2. | Ap6.20.   tabula.


  WMTC 2. posms, 3. cikla daļa, samazināts ātrums 3.1. transportlīdzekļu klasei, no 181 līdz 360 s











  laiks, s | ruļļa ātrums, km/h | posma indikatori |
| --- | --- | --- | --- |
| apstād. | paātr. | kruīzs | palēnin. |
| 181 | 50,2 | | | | X |
| 182 | 48,7 | | | | X |
| 183 | 47,2 | | | X | |
| 184 | 47,1 | | | X | |
| 185 | 47,0 | | | X | |
| 186 | 46,9 | | | X | |
| 187 | 46,6 | | | X | |
| 188 | 46,3 | | | X | |
| 189 | 46,1 | | | X | |
| 190 | 46,1 | | X | | |
| 191 | 46,5 | | X | | |
| 192 | 47,1 | | X | | |
| 193 | 48,1 | | X | | |
| 194 | 49,8 | | X | | |
| 195 | 52,2 | | X | | |
| 196 | 54,8 | | X | | |
| 197 | 57,3 | | X | | |
| 198 | 59,5 | | X | | |
| 199 | 61,7 | | X | | |
| 200 | 64,4 | | X | | |
| 201 | 67,7 | | X | | |
| 202 | 71,4 | | X | | |
| 203 | 74,9 | | X | | |
| 204 | 78,2 | | X | | |
| 205 | 81,1 | | X | | |
| 206 | 83,9 | | X | | |
| 207 | 86,6 | | X | | |
| 208 | 89,1 | | X | | |
| 209 | 91,6 | | X | | |
| 210 | 94,0 | | X | | |
| 211 | 96,3 | | X | | |
| 212 | 98,4 | | X | | |
| 213 | 100,4 | | X | | |
| 214 | 102,1 | | X | | |
| 215 | 103,6 | | X | | |
| 216 | 104,9 | | X | | |
| 217 | 106,2 | | | X | |
| 218 | 106,5 | | | X | |
| 219 | 106,5 | | | X | |
| 220 | 106,6 | | | X | |
| 221 | 106,6 | | | X | |
| 222 | 107,0 | | | X | |
| 223 | 107,3 | | | X | |
| 224 | 107,3 | | | X | |
| 225 | 107,2 | | | X | |
| 226 | 107,2 | | | X | |
| 227 | 107,2 | | | X | |
| 228 | 107,3 | | | X | |
| 229 | 107,5 | | | X | |
| 230 | 107,3 | | | X | |
| 231 | 107,3 | | | X | |
| 232 | 107,3 | | | X | |
| 233 | 107,3 | | | X | |
| 234 | 108,0 | | | X | |
| 235 | 108,2 | | | X | |
| 236 | 108,9 | | | X | |
| 237 | 109,0 | | | X | |
| 238 | 108,9 | | | X | |
| 239 | 108,8 | | | X | |
| 240 | 108,6 | | | X | |
| 241 | 108,4 | | | X | |
| 242 | 108,3 | | | X | |
| 243 | 108,2 | | | X | |
| 244 | 108,2 | | | X | |
| 245 | 108,2 | | | X | |
| 246 | 108,2 | | | X | |
| 247 | 108,3 | | | X | |
| 248 | 108,4 | | | X | |
| 249 | 108,5 | | | X | |
| 250 | 108,5 | | | X | |
| 251 | 108,5 | | | X | |
| 252 | 108,5 | | | X | |
| 253 | 108,5 | | | X | |
| 254 | 108,7 | | | X | |
| 255 | 108,8 | | | X | |
| 256 | 109,0 | | | X | |
| 257 | 109,2 | | | X | |
| 258 | 109,3 | | | X | |
| 259 | 109,4 | | | X | |
| 260 | 109,5 | | | X | |
| 261 | 109,5 | | | X | |
| 262 | 109,6 | | | X | |
| 263 | 109,8 | | | X | |
| 264 | 110,0 | | | X | |
| 265 | 110,2 | | | X | |
| 266 | 110,5 | | | X | |
| 267 | 110,7 | | | X | |
| 268 | 111,0 | | | X | |
| 269 | 111,1 | | | X | |
| 270 | 111,2 | | | X | |
| 271 | 111,3 | | | X | |
| 272 | 111,3 | | | X | |
| 273 | 111,3 | | | X | |
| 274 | 111,2 | | | X | |
| 275 | 111,0 | | | X | |
| 276 | 110,8 | | | X | |
| 277 | 110,6 | | | X | |
| 278 | 110,4 | | | X | |
| 279 | 110,3 | | | X | |
| 280 | 109,9 | | | X | |
| 281 | 109,3 | | | | X |
| 282 | 108,1 | | | | X |
| 283 | 106,3 | | | | X |
| 284 | 104,0 | | | | X |
| 285 | 101,5 | | | | X |
| 286 | 99,2 | | | | X |
| 287 | 97,2 | | | | X |
| 288 | 96,1 | | | | X |
| 289 | 95,7 | | | X | |
| 290 | 95,8 | | | X | |
| 291 | 96,1 | | | X | |
| 292 | 96,4 | | | X | |
| 293 | 96,7 | | | X | |
| 294 | 96,9 | | | X | |
| 295 | 96,9 | | | X | |
| 296 | 96,8 | | | X | |
| 297 | 96,7 | | | X | |
| 298 | 96,4 | | | X | |
| 299 | 96,1 | | | X | |
| 300 | 95,9 | | | X | |
| 301 | 95,8 | | | X | |
| 302 | 95,9 | | | X | |
| 303 | 96,2 | | | X | |
| 304 | 96,4 | | | X | |
| 305 | 96,7 | | | X | |
| 306 | 96,7 | | | X | |
| 307 | 96,3 | | | X | |
| 308 | 95,3 | | | | X |
| 309 | 94,0 | | | | X |
| 310 | 92,5 | | | | X |
| 311 | 91,4 | | | | X |
| 312 | 90,9 | | | | X |
| 313 | 90,7 | | | | X |
| 314 | 90,3 | | | | X |
| 315 | 89,6 | | | | X |
| 316 | 88,6 | | | | X |
| 317 | 87,7 | | | | X |
| 318 | 86,8 | | | | X |
| 319 | 86,2 | | | | X |
| 320 | 85,8 | | | | X |
| 321 | 85,7 | | | | X |
| 322 | 85,7 | | | | X |
| 323 | 86,0 | | | X | |
| 324 | 86,7 | | | X | |
| 325 | 87,8 | | | X | |
| 326 | 89,2 | | | X | |
| 327 | 90,9 | | | X | |
| 328 | 92,6 | | | X | |
| 329 | 94,3 | | | X | |
| 330 | 95,9 | | | X | |
| 331 | 97,4 | | | X | |
| 332 | 98,7 | | | X | |
| 333 | 99,7 | | | X | |
| 334 | 100,3 | | | X | |
| 335 | 100,6 | | | X | |
| 336 | 101,0 | | | X | |
| 337 | 101,4 | | | X | |
| 338 | 101,8 | | | X | |
| 339 | 102,2 | | | X | |
| 340 | 102,5 | | | X | |
| 341 | 102,6 | | | X | |
| 342 | 102,7 | | | X | |
| 343 | 102,8 | | | X | |
| 344 | 103,0 | | | X | |
| 345 | 103,5 | | | X | |
| 346 | 104,3 | | | X | |
| 347 | 105,2 | | | X | |
| 348 | 106,1 | | | X | |
| 349 | 106,8 | | | X | |
| 350 | 107,1 | | | | X |
| 351 | 106,7 | | | | X |
| 352 | 105,0 | | | | X |
| 353 | 102,3 | | | | X |
| 354 | 99,1 | | | | X |
| 355 | 96,3 | | | | X |
| 356 | 95,0 | | | | X |
| 357 | 95,4 | | | | X |
| 358 | 96,4 | | | | X |
| 359 | 97,3 | | | | X |
| 360 | 97,5 | | | | X |

4.1.2.

Ap6.20.   tabula.

WMTC 2. posms, 3. cikla daļa, samazināts ātrums 3.1. transportlīdzekļu klasei, no 181 līdz 360 s

laiks, s

ruļļa ātrums, km/h

posma indikatori

apstād.

paātr.

kruīzs

palēnin.

181

50,2

X

182

48,7

X

183

47,2

X

184

47,1

X

185

47,0

X

186

46,9

X

187

46,6

X

188

46,3

X

189

46,1

X

190

46,1

X

191

46,5

X

192

47,1

X

193

48,1

X

194

49,8

X

195

52,2

X

196

54,8

X

197

57,3

X

198

59,5

X

199

61,7

X

200

64,4

X

201

67,7

X

202

71,4

X

203

74,9

X

204

78,2

X

205

81,1

X

206

83,9

X

207

86,6

X

208

89,1

X

209

91,6

X

210

94,0

X

211

96,3

X

212

98,4

X

213

100,4

X

214

102,1

X

215

103,6

X

216

104,9

X

217

106,2

X

218

106,5

X

219

106,5

X

220

106,6

X

221

106,6

X

222

107,0

X

223

107,3

X

224

107,3

X

225

107,2

X

226

107,2

X

227

107,2

X

228

107,3

X

229

107,5

X

230

107,3

X

231

107,3

X

232

107,3

X

233

107,3

X

234

108,0

X

235

108,2

X

236

108,9

X

237

109,0

X

238

108,9

X

239

108,8

X

240

108,6

X

241

108,4

X

242

108,3

X

243

108,2

X

244

108,2

X

245

108,2

X

246

108,2

X

247

108,3

X

248

108,4

X

249

108,5

X

250

108,5

X

251

108,5

X

252

108,5

X

253

108,5

X

254

108,7

X

255

108,8

X

256

109,0

X

257

109,2

X

258

109,3

X

259

109,4

X

260

109,5

X

261

109,5

X

262

109,6

X

263

109,8

X

264

110,0

X

265

110,2

X

266

110,5

X

267

110,7

X

268

111,0

X

269

111,1

X

270

111,2

X

271

111,3

X

272

111,3

X

273

111,3

X

274

111,2

X

275

111,0

X

276

110,8

X

277

110,6

X

278

110,4

X

279

110,3

X

280

109,9

X

281

109,3

X

282

108,1

X

283

106,3

X

284

104,0

X

285

101,5

X

286

99,2

X

287

97,2

X

288

96,1

X

289

95,7

X

290

95,8

X

291

96,1

X

292

96,4

X

293

96,7

X

294

96,9

X

295

96,9

X

296

96,8

X

297

96,7

X

298

96,4

X

299

96,1

X

300

95,9

X

301

95,8

X

302

95,9

X

303

96,2

X

304

96,4

X

305

96,7

X

306

96,7

X

307

96,3

X

308

95,3

X

309

94,0

X

310

92,5

X

311

91,4

X

312

90,9

X

313

90,7

X

314

90,3

X

315

89,6

X

316

88,6

X

317

87,7

X

318

86,8

X

319

86,2

X

320

85,8

X

321

85,7

X

322

85,7

X

323

86,0

X

324

86,7

X

325

87,8

X

326

89,2

X

327

90,9

X

328

92,6

X

329

94,3

X

330

95,9

X

331

97,4

X

332

98,7

X

333

99,7

X

334

100,3

X

335

100,6

X

336

101,0

X

337

101,4

X

338

101,8

X

339

102,2

X

340

102,5

X

341

102,6

X

342

102,7

X

343

102,8

X

344

103,0

X

345

103,5

X

346

104,3

X

347

105,2

X

348

106,1

X

349

106,8

X

350

107,1

X

351

106,7

X

352

105,0

X

353

102,3

X

354

99,1

X

355

96,3

X

356

95,0

X

357

95,4

X

358

96,4

X

359

97,3

X

360

97,5

X

| 4.1.3. | Ap6.21.   tabula.


  WMTC 2. posms, 3. cikla daļa, samazināts ātrums 3.1. transportlīdzekļu klasei, no 361 līdz 540 s











  laiks, s | ruļļa ātrums, km/h | posma indikatori |
| --- | --- | --- | --- |
| apstād. | paātr. | kruīzs | palēnin. |
| 361 | 96,1 | | | | X |
| 362 | 93,4 | | | | X |
| 363 | 90,4 | | | | X |
| 364 | 87,8 | | | | X |
| 365 | 86,0 | | | | X |
| 366 | 85,1 | | | | X |
| 367 | 84,7 | | | | X |
| 368 | 84,2 | | | X | |
| 369 | 85,0 | | | X | |
| 370 | 86,5 | | | X | |
| 371 | 88,3 | | | X | |
| 372 | 89,9 | | | X | |
| 373 | 91,0 | | | X | |
| 374 | 91,8 | | | X | |
| 375 | 92,5 | | | X | |
| 376 | 93,1 | | | X | |
| 377 | 93,7 | | | X | |
| 378 | 94,4 | | | X | |
| 379 | 95,0 | | | X | |
| 380 | 95,6 | | | X | |
| 381 | 96,3 | | | X | |
| 382 | 96,9 | | | X | |
| 383 | 97,5 | | | X | |
| 384 | 98,0 | | | X | |
| 385 | 98,3 | | | X | |
| 386 | 98,6 | | | X | |
| 387 | 98,9 | | | X | |
| 388 | 99,1 | | | X | |
| 389 | 99,3 | | | X | |
| 390 | 99,3 | | | X | |
| 391 | 99,2 | | | X | |
| 392 | 99,2 | | | X | |
| 393 | 99,3 | | | X | |
| 394 | 99,5 | | | X | |
| 395 | 99,9 | | | X | |
| 396 | 100,3 | | | X | |
| 397 | 100,6 | | | X | |
| 398 | 100,9 | | | X | |
| 399 | 101,1 | | | X | |
| 400 | 101,3 | | | X | |
| 401 | 101,4 | | | X | |
| 402 | 101,5 | | | X | |
| 403 | 101,6 | | | X | |
| 404 | 101,8 | | | X | |
| 405 | 101,9 | | | X | |
| 406 | 102,0 | | | X | |
| 407 | 102,0 | | | X | |
| 408 | 102,0 | | | X | |
| 409 | 102,0 | | | X | |
| 410 | 101,9 | | | X | |
| 411 | 101,9 | | | X | |
| 412 | 101,9 | | | X | |
| 413 | 101,8 | | | X | |
| 414 | 101,8 | | | X | |
| 415 | 101,8 | | | X | |
| 416 | 101,8 | | | X | |
| 417 | 101,8 | | | X | |
| 418 | 101,8 | | | X | |
| 419 | 101,9 | | | X | |
| 420 | 102,0 | | | X | |
| 421 | 102,2 | | | X | |
| 422 | 102,4 | | | X | |
| 423 | 102,6 | | | X | |
| 424 | 102,8 | | | X | |
| 425 | 103,1 | | | X | |
| 426 | 103,4 | | | X | |
| 427 | 103,9 | | | X | |
| 428 | 104,4 | | | X | |
| 429 | 104,9 | | | X | |
| 430 | 105,2 | | | X | |
| 431 | 105,5 | | | X | |
| 432 | 105,7 | | | X | |
| 433 | 105,9 | | | X | |
| 434 | 106,1 | | | X | |
| 435 | 106,3 | | | X | |
| 436 | 106,5 | | | X | |
| 437 | 106,8 | | | X | |
| 438 | 107,1 | | | X | |
| 439 | 107,5 | | | X | |
| 440 | 108,0 | | | X | |
| 441 | 108,3 | | | X | |
| 442 | 108,6 | | | X | |
| 443 | 108,9 | | | X | |
| 444 | 109,1 | | | X | |
| 445 | 109,2 | | | X | |
| 446 | 109,4 | | | X | |
| 447 | 109,5 | | | X | |
| 448 | 109,7 | | | X | |
| 449 | 109,9 | | | X | |
| 450 | 110,2 | | | X | |
| 451 | 110,5 | | | X | |
| 452 | 110,8 | | | X | |
| 453 | 111,0 | | | X | |
| 454 | 111,2 | | | X | |
| 455 | 111,3 | | | X | |
| 456 | 111,1 | | | X | |
| 457 | 110,4 | | | X | |
| 458 | 109,3 | | | X | |
| 459 | 108,1 | | | X | |
| 460 | 106,8 | | | X | |
| 461 | 105,5 | | | X | |
| 462 | 104,4 | | | X | |
| 463 | 103,8 | | | X | |
| 464 | 103,6 | | | X | |
| 465 | 103,5 | | | X | |
| 466 | 103,5 | | | X | |
| 467 | 103,4 | | | X | |
| 468 | 103,3 | | | X | |
| 469 | 103,1 | | | X | |
| 470 | 102,9 | | | X | |
| 471 | 102,6 | | | X | |
| 472 | 102,5 | | | X | |
| 473 | 102,4 | | | X | |
| 474 | 102,4 | | | X | |
| 475 | 102,5 | | | X | |
| 476 | 102,7 | | | X | |
| 477 | 103,0 | | | X | |
| 478 | 103,3 | | | X | |
| 479 | 103,7 | | | X | |
| 480 | 104,1 | | | X | |
| 481 | 104,5 | | | X | |
| 482 | 104,8 | | | X | |
| 483 | 104,9 | | | X | |
| 484 | 105,1 | | | X | |
| 485 | 105,1 | | | X | |
| 486 | 105,2 | | | X | |
| 487 | 105,2 | | | X | |
| 488 | 105,2 | | | X | |
| 489 | 105,3 | | | X | |
| 490 | 105,3 | | | X | |
| 491 | 105,4 | | | X | |
| 492 | 105,5 | | | X | |
| 493 | 105,5 | | | X | |
| 494 | 105,3 | | | X | |
| 495 | 105,1 | | | X | |
| 496 | 104,7 | | | X | |
| 497 | 104,2 | | | X | |
| 498 | 103,9 | | | X | |
| 499 | 103,6 | | | X | |
| 500 | 103,5 | | | X | |
| 501 | 103,5 | | | X | |
| 502 | 103,4 | | | X | |
| 503 | 103,3 | | | X | |
| 504 | 103,0 | | | X | |
| 505 | 102,7 | | | X | |
| 506 | 102,4 | | | X | |
| 507 | 102,1 | | | X | |
| 508 | 101,9 | | | X | |
| 509 | 101,7 | | | X | |
| 510 | 101,5 | | | X | |
| 511 | 101,3 | | | X | |
| 512 | 101,2 | | | X | |
| 513 | 101,0 | | | X | |
| 514 | 100,9 | | | X | |
| 515 | 100,9 | | | X | |
| 516 | 101,0 | | | X | |
| 517 | 101,2 | | | X | |
| 518 | 101,3 | | | X | |
| 519 | 101,4 | | | X | |
| 520 | 101,4 | | | X | |
| 521 | 101,2 | | | X | |
| 522 | 100,8 | | | X | |
| 523 | 100,4 | | | X | |
| 524 | 99,9 | | | X | |
| 525 | 99,6 | | | X | |
| 526 | 99,5 | | | X | |
| 527 | 99,5 | | | X | |
| 528 | 99,6 | | | X | |
| 529 | 99,7 | | | X | |
| 530 | 99,8 | | | X | |
| 531 | 99,9 | | | X | |
| 532 | 100,0 | | | X | |
| 533 | 100,0 | | | X | |
| 534 | 100,1 | | | X | |
| 535 | 100,2 | | | X | |
| 536 | 100,4 | | | X | |
| 537 | 100,5 | | | X | |
| 538 | 100,6 | | | X | |
| 539 | 100,7 | | | X | |
| 540 | 100,8 | | | X | |

4.1.3.

Ap6.21.   tabula.

WMTC 2. posms, 3. cikla daļa, samazināts ātrums 3.1. transportlīdzekļu klasei, no 361 līdz 540 s

laiks, s

ruļļa ātrums, km/h

posma indikatori

apstād.

paātr.

kruīzs

palēnin.

361

96,1

X

362

93,4

X

363

90,4

X

364

87,8

X

365

86,0

X

366

85,1

X

367

84,7

X

368

84,2

X

369

85,0

X

370

86,5

X

371

88,3

X

372

89,9

X

373

91,0

X

374

91,8

X

375

92,5

X

376

93,1

X

377

93,7

X

378

94,4

X

379

95,0

X

380

95,6

X

381

96,3

X

382

96,9

X

383

97,5

X

384

98,0

X

385

98,3

X

386

98,6

X

387

98,9

X

388

99,1

X

389

99,3

X

390

99,3

X

391

99,2

X

392

99,2

X

393

99,3

X

394

99,5

X

395

99,9

X

396

100,3

X

397

100,6

X

398

100,9

X

399

101,1

X

400

101,3

X

401

101,4

X

402

101,5

X

403

101,6

X

404

101,8

X

405

101,9

X

406

102,0

X

407

102,0

X

408

102,0

X

409

102,0

X

410

101,9

X

411

101,9

X

412

101,9

X

413

101,8

X

414

101,8

X

415

101,8

X

416

101,8

X

417

101,8

X

418

101,8

X

419

101,9

X

420

102,0

X

421

102,2

X

422

102,4

X

423

102,6

X

424

102,8

X

425

103,1

X

426

103,4

X

427

103,9

X

428

104,4

X

429

104,9

X

430

105,2

X

431

105,5

X

432

105,7

X

433

105,9

X

434

106,1

X

435

106,3

X

436

106,5

X

437

106,8

X

438

107,1

X

439

107,5

X

440

108,0

X

441

108,3

X

442

108,6

X

443

108,9

X

444

109,1

X

445

109,2

X

446

109,4

X

447

109,5

X

448

109,7

X

449

109,9

X

450

110,2

X

451

110,5

X

452

110,8

X

453

111,0

X

454

111,2

X

455

111,3

X

456

111,1

X

457

110,4

X

458

109,3

X

459

108,1

X

460

106,8

X

461

105,5

X

462

104,4

X

463

103,8

X

464

103,6

X

465

103,5

X

466

103,5

X

467

103,4

X

468

103,3

X

469

103,1

X

470

102,9

X

471

102,6

X

472

102,5

X

473

102,4

X

474

102,4

X

475

102,5

X

476

102,7

X

477

103,0

X

478

103,3

X

479

103,7

X

480

104,1

X

481

104,5

X

482

104,8

X

483

104,9

X

484

105,1

X

485

105,1

X

486

105,2

X

487

105,2

X

488

105,2

X

489

105,3

X

490

105,3

X

491

105,4

X

492

105,5

X

493

105,5

X

494

105,3

X

495

105,1

X

496

104,7

X

497

104,2

X

498

103,9

X

499

103,6

X

500

103,5

X

501

103,5

X

502

103,4

X

503

103,3

X

504

103,0

X

505

102,7

X

506

102,4

X

507

102,1

X

508

101,9

X

509

101,7

X

510

101,5

X

511

101,3

X

512

101,2

X

513

101,0

X

514

100,9

X

515

100,9

X

516

101,0

X

517

101,2

X

518

101,3

X

519

101,4

X

520

101,4

X

521

101,2

X

522

100,8

X

523

100,4

X

524

99,9

X

525

99,6

X

526

99,5

X

527

99,5

X

528

99,6

X

529

99,7

X

530

99,8

X

531

99,9

X

532

100,0

X

533

100,0

X

534

100,1

X

535

100,2

X

536

100,4

X

537

100,5

X

538

100,6

X

539

100,7

X

540

100,8

X

| 4.1.4. | Ap6.22.   tabula.


  WMTC 2. posms, 3. cikla daļa, samazināts ātrums 3.1. transportlīdzekļu klasei, no 541 līdz 600 s











  laiks, s | ruļļa ātrums, km/h | posma indikatori |
| --- | --- | --- | --- |
| apstād. | paātr. | kruīzs | palēnin. |
| 541 | 101,0 | | | X | |
| 542 | 101,3 | | | X | |
| 543 | 102,0 | | | X | |
| 544 | 102,7 | | | X | |
| 545 | 103,5 | | | X | |
| 546 | 104,2 | | | X | |
| 547 | 104,6 | | | X | |
| 548 | 104,7 | | | X | |
| 549 | 104,8 | | | X | |
| 550 | 104,8 | | | X | |
| 551 | 104,9 | | | X | |
| 552 | 105,1 | | | X | |
| 553 | 105,4 | | | X | |
| 554 | 105,7 | | | X | |
| 555 | 105,9 | | | X | |
| 556 | 106,0 | | | X | |
| 557 | 105,7 | | | | X |
| 558 | 105,4 | | | | X |
| 559 | 103,9 | | | | X |
| 560 | 102,2 | | | | X |
| 561 | 100,5 | | | | X |
| 562 | 99,2 | | | | X |
| 563 | 98,0 | | | | X |
| 564 | 96,4 | | | | X |
| 565 | 94,8 | | | | X |
| 566 | 92,8 | | | | X |
| 567 | 88,9 | | | | X |
| 568 | 84,9 | | | | X |
| 569 | 80,6 | | | | X |
| 570 | 76,3 | | | | X |
| 571 | 72,3 | | | | X |
| 572 | 68,7 | | | | X |
| 573 | 65,5 | | | | X |
| 574 | 63,0 | | | | X |
| 575 | 61,2 | | | | X |
| 576 | 60,5 | | | | X |
| 577 | 60,0 | | | | X |
| 578 | 59,7 | | | | X |
| 579 | 59,4 | | | | X |
| 580 | 59,4 | | | | X |
| 581 | 58,0 | | | | X |
| 582 | 55,0 | | | | X |
| 583 | 51,0 | | | | X |
| 584 | 46,0 | | | | X |
| 585 | 38,8 | | | | X |
| 586 | 31,6 | | | | X |
| 587 | 24,4 | | | | X |
| 588 | 17,2 | | | | X |
| 589 | 10,0 | | | | X |
| 590 | 5,0 | | | | X |
| 591 | 2,0 | | | | X |
| 592 | 0,0 | X | | | |
| 593 | 0,0 | X | | | |
| 594 | 0,0 | X | | | |
| 595 | 0,0 | X | | | |
| 596 | 0,0 | X | | | |
| 597 | 0,0 | X | | | |
| 598 | 0,0 | X | | | |
| 599 | 0,0 | X | | | |
| 600 | 0,0 | X | | | |

4.1.4.

Ap6.22.   tabula.

WMTC 2. posms, 3. cikla daļa, samazināts ātrums 3.1. transportlīdzekļu klasei, no 541 līdz 600 s

laiks, s

ruļļa ātrums, km/h

posma indikatori

apstād.

paātr.

kruīzs

palēnin.

541

101,0

X

542

101,3

X

543

102,0

X

544

102,7

X

545

103,5

X

546

104,2

X

547

104,6

X

548

104,7

X

549

104,8

X

550

104,8

X

551

104,9

X

552

105,1

X

553

105,4

X

554

105,7

X

555

105,9

X

556

106,0

X

557

105,7

X

558

105,4

X

559

103,9

X

560

102,2

X

561

100,5

X

562

99,2

X

563

98,0

X

564

96,4

X

565

94,8

X

566

92,8

X

567

88,9

X

568

84,9

X

569

80,6

X

570

76,3

X

571

72,3

X

572

68,7

X

573

65,5

X

574

63,0

X

575

61,2

X

576

60,5

X

577

60,0

X

578

59,7

X

579

59,4

X

580

59,4

X

581

58,0

X

582

55,0

X

583

51,0

X

584

46,0

X

585

38,8

X

586

31,6

X

587

24,4

X

588

17,2

X

589

10,0

X

590

5,0

X

591

2,0

X

592

0,0

X

593

0,0

X

594

0,0

X

595

0,0

X

596

0,0

X

597

0,0

X

598

0,0

X

599

0,0

X

600

0,0

X

| 4.1.5. | Ap6.23.   tabula.


  WMTC 2. posms, 3. cikla daļa 3.2. transportlīdzekļu klasei, no 0 līdz 180 s











  laiks, s | ruļļa ātrums, km/h | posma indikatori |
| --- | --- | --- | --- |
| apstād. | paātr. | kruīzs | palēnin. |
| 0 | 0,0 | X | | | |
| 1 | 0,0 | X | | | |
| 2 | 0,0 | X | | | |
| 3 | 0,0 | X | | | |
| 4 | 0,0 | X | | | |
| 5 | 0,0 | X | | | |
| 6 | 0,0 | X | | | |
| 7 | 0,0 | X | | | |
| 8 | 0,9 | | X | | |
| 9 | 3,2 | | X | | |
| 10 | 7,3 | | X | | |
| 11 | 12,4 | | X | | |
| 12 | 17,9 | | X | | |
| 13 | 23,5 | | X | | |
| 14 | 29,1 | | X | | |
| 15 | 34,3 | | X | | |
| 16 | 38,6 | | X | | |
| 17 | 41,6 | | X | | |
| 18 | 43,9 | | X | | |
| 19 | 45,9 | | X | | |
| 20 | 48,1 | | X | | |
| 21 | 50,3 | | X | | |
| 22 | 52,6 | | X | | |
| 23 | 54,8 | | X | | |
| 24 | 55,8 | | X | | |
| 25 | 55,2 | | X | | |
| 26 | 53,9 | | X | | |
| 27 | 52,7 | | X | | |
| 28 | 52,8 | | X | | |
| 29 | 55,0 | | X | | |
| 30 | 58,5 | | X | | |
| 31 | 62,3 | | X | | |
| 32 | 65,7 | | X | | |
| 33 | 68,1 | | X | | |
| 34 | 69,1 | | X | | |
| 35 | 69,5 | | X | | |
| 36 | 69,9 | | X | | |
| 37 | 70,6 | | X | | |
| 38 | 71,3 | | X | | |
| 39 | 72,2 | | X | | |
| 40 | 72,8 | | X | | |
| 41 | 73,2 | | X | | |
| 42 | 73,4 | | X | | |
| 43 | 73,8 | | X | | |
| 44 | 74,8 | | X | | |
| 45 | 76,7 | | X | | |
| 46 | 79,1 | | X | | |
| 47 | 81,1 | | X | | |
| 48 | 82,1 | | | | X |
| 49 | 81,7 | | | | X |
| 50 | 80,3 | | | | X |
| 51 | 78,8 | | | | X |
| 52 | 77,3 | | | | X |
| 53 | 75,9 | | | | X |
| 54 | 75,0 | | | | X |
| 55 | 74,7 | | | | X |
| 56 | 74,7 | | | | X |
| 57 | 74,7 | | | | X |
| 58 | 74,6 | | | | X |
| 59 | 74,4 | | | | X |
| 60 | 74,1 | | | | X |
| 61 | 73,9 | | | | X |
| 62 | 74,1 | | X | | |
| 63 | 75,1 | | X | | |
| 64 | 76,8 | | X | | |
| 65 | 78,7 | | X | | |
| 66 | 80,4 | | X | | |
| 67 | 81,7 | | X | | |
| 68 | 82,6 | | X | | |
| 69 | 83,5 | | X | | |
| 70 | 84,4 | | X | | |
| 71 | 85,1 | | X | | |
| 72 | 85,7 | | X | | |
| 73 | 86,3 | | X | | |
| 74 | 87,0 | | X | | |
| 75 | 87,9 | | X | | |
| 76 | 88,8 | | X | | |
| 77 | 89,7 | | X | | |
| 78 | 90,3 | | | X | |
| 79 | 90,6 | | | X | |
| 80 | 90,6 | | | X | |
| 81 | 90,5 | | | X | |
| 82 | 90,4 | | | X | |
| 83 | 90,1 | | | X | |
| 84 | 89,7 | | | X | |
| 85 | 89,3 | | | X | |
| 86 | 89,0 | | | X | |
| 87 | 88,8 | | | X | |
| 88 | 88,9 | | | X | |
| 89 | 89,1 | | | X | |
| 90 | 89,3 | | | X | |
| 91 | 89,4 | | | X | |
| 92 | 89,4 | | | X | |
| 93 | 89,2 | | | X | |
| 94 | 88,9 | | | X | |
| 95 | 88,5 | | | X | |
| 96 | 88,0 | | | X | |
| 97 | 87,5 | | | X | |
| 98 | 87,2 | | | X | |
| 99 | 87,1 | | | X | |
| 100 | 87,2 | | | X | |
| 101 | 87,3 | | | X | |
| 102 | 87,4 | | | X | |
| 103 | 87,5 | | | X | |
| 104 | 87,4 | | | X | |
| 105 | 87,1 | | | X | |
| 106 | 86,8 | | | X | |
| 107 | 86,4 | | | X | |
| 108 | 85,9 | | | X | |
| 109 | 85,2 | | | | X |
| 110 | 84,0 | | | | X |
| 111 | 82,2 | | | | X |
| 112 | 80,3 | | | | X |
| 113 | 78,6 | | | | X |
| 114 | 77,2 | | | | X |
| 115 | 75,9 | | | | X |
| 116 | 73,8 | | | | X |
| 117 | 70,4 | | | | X |
| 118 | 65,7 | | | | X |
| 119 | 60,5 | | | | X |
| 120 | 55,9 | | | | X |
| | | | | | |
| 121 | 53,0 | | | | X |
| 122 | 51,6 | | | | X |
| 123 | 50,9 | | | | X |
| 124 | 50,5 | | | | X |
| 125 | 50,2 | | | | X |
| 126 | 50,3 | | X | | |
| 127 | 50,6 | | X | | |
| 128 | 51,2 | | X | | |
| 129 | 51,8 | | X | | |
| 130 | 52,5 | | X | | |
| 131 | 53,4 | | X | | |
| 132 | 54,9 | | X | | |
| 133 | 57,0 | | X | | |
| 134 | 59,4 | | X | | |
| 135 | 61,9 | | X | | |
| 136 | 64,3 | | X | | |
| 137 | 66,4 | | X | | |
| 138 | 68,1 | | X | | |
| 139 | 69,6 | | X | | |
| 140 | 70,7 | | X | | |
| 141 | 71,4 | | X | | |
| 142 | 71,8 | | X | | |
| 143 | 72,8 | | X | | |
| 144 | 75,0 | | X | | |
| 145 | 77,8 | | X | | |
| 146 | 80,7 | | X | | |
| 147 | 83,3 | | X | | |
| 148 | 85,4 | | X | | |
| 149 | 87,3 | | X | | |
| 150 | 89,1 | | X | | |
| 151 | 90,6 | | X | | |
| 152 | 91,9 | | X | | |
| 153 | 93,2 | | X | | |
| 154 | 94,6 | | X | | |
| 155 | 96,0 | | X | | |
| 156 | 97,5 | | X | | |
| 157 | 99,0 | | X | | |
| 158 | 99,8 | | | | X |
| 159 | 99,0 | | | | X |
| 160 | 96,7 | | | | X |
| 161 | 93,7 | | | | X |
| 162 | 91,3 | | | | X |
| 163 | 90,4 | | | | X |
| 164 | 90,6 | | | | X |
| 165 | 91,1 | | | | X |
| 166 | 90,9 | | | | X |
| 167 | 89,0 | | | | X |
| 168 | 85,6 | | | | X |
| 169 | 81,6 | | | | X |
| 170 | 77,6 | | | | X |
| 171 | 73,6 | | | | X |
| 172 | 69,7 | | | | X |
| 173 | 66,0 | | | | X |
| 174 | 62,7 | | | | X |
| 175 | 60,0 | | | | X |
| 176 | 58,0 | | | | X |
| 177 | 56,4 | | | | X |
| 178 | 54,8 | | | | X |
| 179 | 53,3 | | | | X |
| 180 | 51,7 | | | | X |
| | | | | | |

4.1.5.

Ap6.23.   tabula.

WMTC 2. posms, 3. cikla daļa 3.2. transportlīdzekļu klasei, no 0 līdz 180 s

laiks, s

ruļļa ātrums, km/h

posma indikatori

apstād.

paātr.

kruīzs

palēnin.

0

0,0

X

1

0,0

X

2

0,0

X

3

0,0

X

4

0,0

X

5

0,0

X

6

0,0

X

7

0,0

X

8

0,9

X

9

3,2

X

10

7,3

X

11

12,4

X

12

17,9

X

13

23,5

X

14

29,1

X

15

34,3

X

16

38,6

X

17

41,6

X

18

43,9

X

19

45,9

X

20

48,1

X

21

50,3

X

22

52,6

X

23

54,8

X

24

55,8

X

25

55,2

X

26

53,9

X

27

52,7

X

28

52,8

X

29

55,0

X

30

58,5

X

31

62,3

X

32

65,7

X

33

68,1

X

34

69,1

X

35

69,5

X

36

69,9

X

37

70,6

X

38

71,3

X

39

72,2

X

40

72,8

X

41

73,2

X

42

73,4

X

43

73,8

X

44

74,8

X

45

76,7

X

46

79,1

X

47

81,1

X

48

82,1

X

49

81,7

X

50

80,3

X

51

78,8

X

52

77,3

X

53

75,9

X

54

75,0

X

55

74,7

X

56

74,7

X

57

74,7

X

58

74,6

X

59

74,4

X

60

74,1

X

61

73,9

X

62

74,1

X

63

75,1

X

64

76,8

X

65

78,7

X

66

80,4

X

67

81,7

X

68

82,6

X

69

83,5

X

70

84,4

X

71

85,1

X

72

85,7

X

73

86,3

X

74

87,0

X

75

87,9

X

76

88,8

X

77

89,7

X

78

90,3

X

79

90,6

X

80

90,6

X

81

90,5

X

82

90,4

X

83

90,1

X

84

89,7

X

85

89,3

X

86

89,0

X

87

88,8

X

88

88,9

X

89

89,1

X

90

89,3

X

91

89,4

X

92

89,4

X

93

89,2

X

94

88,9

X

95

88,5

X

96

88,0

X

97

87,5

X

98

87,2

X

99

87,1

X

100

87,2

X

101

87,3

X

102

87,4

X

103

87,5

X

104

87,4

X

105

87,1

X

106

86,8

X

107

86,4

X

108

85,9

X

109

85,2

X

110

84,0

X

111

82,2

X

112

80,3

X

113

78,6

X

114

77,2

X

115

75,9

X

116

73,8

X

117

70,4

X

118

65,7

X

119

60,5

X

120

55,9

X

121

53,0

X

122

51,6

X

123

50,9

X

124

50,5

X

125

50,2

X

126

50,3

X

127

50,6

X

128

51,2

X

129

51,8

X

130

52,5

X

131

53,4

X

132

54,9

X

133

57,0

X

134

59,4

X

135

61,9

X

136

64,3

X

137

66,4

X

138

68,1

X

139

69,6

X

140

70,7

X

141

71,4

X

142

71,8

X

143

72,8

X

144

75,0

X

145

77,8

X

146

80,7

X

147

83,3

X

148

85,4

X

149

87,3

X

150

89,1

X

151

90,6

X

152

91,9

X

153

93,2

X

154

94,6

X

155

96,0

X

156

97,5

X

157

99,0

X

158

99,8

X

159

99,0

X

160

96,7

X

161

93,7

X

162

91,3

X

163

90,4

X

164

90,6

X

165

91,1

X

166

90,9

X

167

89,0

X

168

85,6

X

169

81,6

X

170

77,6

X

171

73,6

X

172

69,7

X

173

66,0

X

174

62,7

X

175

60,0

X

176

58,0

X

177

56,4

X

178

54,8

X

179

53,3

X

180

51,7

X

| 4.1.6. | Ap6.24.   tabula.


  WMTC 2. posms, 3. cikla daļa 3.2. transportlīdzekļu klasei, no 181 līdz 360 s











  laiks, s | ruļļa ātrums, km/h | posma indikatori |
| --- | --- | --- | --- |
| apstād. | paātr. | kruīzs | palēnin. |
| 181 | 50,2 | | | | X |
| 182 | 48,7 | | | | X |
| 183 | 47,2 | | | X | |
| 184 | 47,1 | | | X | |
| 185 | 47,0 | | | X | |
| 186 | 46,9 | | | X | |
| 187 | 46,6 | | | X | |
| 188 | 46,3 | | | X | |
| 189 | 46,1 | | | X | |
| 190 | 46,1 | | X | | |
| 191 | 46,5 | | X | | |
| 192 | 47,1 | | X | | |
| 193 | 48,1 | | X | | |
| 194 | 49,8 | | X | | |
| 195 | 52,2 | | X | | |
| 196 | 54,8 | | X | | |
| 197 | 57,3 | | X | | |
| 198 | 59,5 | | X | | |
| 199 | 61,7 | | X | | |
| 200 | 64,4 | | X | | |
| 201 | 67,7 | | X | | |
| 202 | 71,4 | | X | | |
| 203 | 74,9 | | X | | |
| 204 | 78,2 | | X | | |
| 205 | 81,1 | | X | | |
| 206 | 83,9 | | X | | |
| 207 | 86,6 | | X | | |
| 208 | 89,1 | | X | | |
| 209 | 91,6 | | X | | |
| 210 | 94,0 | | X | | |
| 211 | 96,3 | | X | | |
| 212 | 98,4 | | X | | |
| 213 | 100,4 | | X | | |
| 214 | 102,1 | | X | | |
| 215 | 103,6 | | X | | |
| 216 | 104,9 | | X | | |
| 217 | 106,2 | | X | | |
| 218 | 107,5 | | X | | |
| 219 | 108,5 | | X | | |
| 220 | 109,3 | | X | | |
| 221 | 109,9 | | X | | |
| 222 | 110,5 | | X | | |
| 223 | 110,9 | | X | | |
| 224 | 111,2 | | X | | |
| 225 | 111,4 | | X | | |
| 226 | 111,7 | | X | | |
| 227 | 111,9 | | X | | |
| 228 | 112,3 | | X | | |
| 229 | 113,0 | | X | | |
| 230 | 114,1 | | X | | |
| 231 | 115,7 | | X | | |
| 232 | 117,5 | | X | | |
| 233 | 119,3 | | X | | |
| 234 | 121,0 | | X | | |
| 235 | 122,2 | | | X | |
| 236 | 122,9 | | | X | |
| 237 | 123,0 | | | X | |
| 238 | 122,9 | | | X | |
| 239 | 122,8 | | | X | |
| 240 | 122,6 | | | X | |
| 241 | 122,4 | | | X | |
| 242 | 122,3 | | | X | |
| 243 | 122,2 | | | X | |
| 244 | 122,2 | | | X | |
| 245 | 122,2 | | | X | |
| 246 | 122,2 | | | X | |
| 247 | 122,3 | | | X | |
| 248 | 122,4 | | | X | |
| 249 | 122,5 | | | X | |
| 250 | 122,5 | | | X | |
| 251 | 122,5 | | | X | |
| 252 | 122,5 | | | X | |
| 253 | 122,5 | | | X | |
| 254 | 122,7 | | | X | |
| 255 | 122,8 | | | X | |
| 256 | 123,0 | | | X | |
| 257 | 123,2 | | | X | |
| 258 | 123,3 | | | X | |
| 259 | 123,4 | | | X | |
| 260 | 123,5 | | | X | |
| 261 | 123,5 | | | X | |
| 262 | 123,6 | | | X | |
| 263 | 123,8 | | | X | |
| 264 | 124,0 | | | X | |
| 265 | 124,2 | | | X | |
| 266 | 124,5 | | | X | |
| 267 | 124,7 | | | X | |
| 268 | 125,0 | | | X | |
| 269 | 125,1 | | | X | |
| 270 | 125,2 | | | X | |
| 271 | 125,3 | | | X | |
| 272 | 125,3 | | | X | |
| 273 | 125,3 | | | X | |
| 274 | 125,2 | | | X | |
| 275 | 125,0 | | | X | |
| 276 | 124,8 | | | X | |
| 277 | 124,6 | | | X | |
| 278 | 124,4 | | | X | |
| 279 | 124,3 | | | X | |
| 280 | 123,9 | | | X | |
| 281 | 123,3 | | | | X |
| 282 | 122,1 | | | | X |
| 283 | 120,3 | | | | X |
| 284 | 118,0 | | | | X |
| 285 | 115,5 | | | | X |
| 286 | 113,2 | | | | X |
| 287 | 111,2 | | | | X |
| 288 | 110,1 | | | | X |
| 289 | 109,7 | | | X | |
| 290 | 109,8 | | | X | |
| 291 | 110,1 | | | X | |
| 292 | 110,4 | | | X | |
| 293 | 110,7 | | | X | |
| 294 | 110,9 | | | X | |
| 295 | 110,9 | | | X | |
| 296 | 110,8 | | | X | |
| 297 | 110,7 | | | X | |
| 298 | 110,4 | | | X | |
| 299 | 110,1 | | | X | |
| 300 | 109,9 | | | X | |
| 301 | 109,8 | | | X | |
| 302 | 109,9 | | | X | |
| 303 | 110,2 | | | X | |
| 304 | 110,4 | | | X | |
| 305 | 110,7 | | | X | |
| 306 | 110,7 | | | X | |
| 307 | 110,3 | | | X | |
| 308 | 109,3 | | | | X |
| 309 | 108,0 | | | | X |
| 310 | 106,5 | | | | X |
| 311 | 105,4 | | | | X |
| 312 | 104,9 | | | | X |
| 313 | 104,7 | | | | X |
| 314 | 104,3 | | | | X |
| 315 | 103,6 | | | | X |
| 316 | 102,6 | | | | X |
| 317 | 101,7 | | | | X |
| 318 | 100,8 | | | | X |
| 319 | 100,2 | | | | X |
| 320 | 99,8 | | | | X |
| 321 | 99,7 | | | | X |
| 322 | 99,7 | | | | X |
| 323 | 100,0 | | | X | |
| 324 | 100,7 | | | X | |
| 325 | 101,8 | | | X | |
| 326 | 103,2 | | | X | |
| 327 | 104,9 | | | X | |
| 328 | 106,6 | | | X | |
| 329 | 108,3 | | | X | |
| 330 | 109,9 | | | X | |
| 331 | 111,4 | | | X | |
| 332 | 112,7 | | | X | |
| 333 | 113,7 | | | X | |
| 334 | 114,3 | | | X | |
| 335 | 114,6 | | | X | |
| 336 | 115,0 | | | X | |
| 337 | 115,4 | | | X | |
| 338 | 115,8 | | | X | |
| 339 | 116,2 | | | X | |
| 340 | 116,5 | | | X | |
| 341 | 116,6 | | | X | |
| 342 | 116,7 | | | X | |
| 343 | 116,8 | | | X | |
| 344 | 117,0 | | | X | |
| 345 | 117,5 | | | X | |
| 346 | 118,3 | | | X | |
| 347 | 119,2 | | | X | |
| 348 | 120,1 | | | X | |
| 349 | 120,8 | | | X | |
| 350 | 121,1 | | | | X |
| 351 | 120,7 | | | | X |
| 352 | 119,0 | | | | X |
| 353 | 116,3 | | | | X |
| 354 | 113,1 | | | | X |
| 355 | 110,3 | | | | X |
| 356 | 109,0 | | | | X |
| 357 | 109,4 | | | | X |
| 358 | 110,4 | | | | X |
| 359 | 111,3 | | | | X |
| 360 | 111,5 | | | | X |

4.1.6.

Ap6.24.   tabula.

WMTC 2. posms, 3. cikla daļa 3.2. transportlīdzekļu klasei, no 181 līdz 360 s

laiks, s

ruļļa ātrums, km/h

posma indikatori

apstād.

paātr.

kruīzs

palēnin.

181

50,2

X

182

48,7

X

183

47,2

X

184

47,1

X

185

47,0

X

186

46,9

X

187

46,6

X

188

46,3

X

189

46,1

X

190

46,1

X

191

46,5

X

192

47,1

X

193

48,1

X

194

49,8

X

195

52,2

X

196

54,8

X

197

57,3

X

198

59,5

X

199

61,7

X

200

64,4

X

201

67,7

X

202

71,4

X

203

74,9

X

204

78,2

X

205

81,1

X

206

83,9

X

207

86,6

X

208

89,1

X

209

91,6

X

210

94,0

X

211

96,3

X

212

98,4

X

213

100,4

X

214

102,1

X

215

103,6

X

216

104,9

X

217

106,2

X

218

107,5

X

219

108,5

X

220

109,3

X

221

109,9

X

222

110,5

X

223

110,9

X

224

111,2

X

225

111,4

X

226

111,7

X

227

111,9

X

228

112,3

X

229

113,0

X

230

114,1

X

231

115,7

X

232

117,5

X

233

119,3

X

234

121,0

X

235

122,2

X

236

122,9

X

237

123,0

X

238

122,9

X

239

122,8

X

240

122,6

X

241

122,4

X

242

122,3

X

243

122,2

X

244

122,2

X

245

122,2

X

246

122,2

X

247

122,3

X

248

122,4

X

249

122,5

X

250

122,5

X

251

122,5

X

252

122,5

X

253

122,5

X

254

122,7

X

255

122,8

X

256

123,0

X

257

123,2

X

258

123,3

X

259

123,4

X

260

123,5

X

261

123,5

X

262

123,6

X

263

123,8

X

264

124,0

X

265

124,2

X

266

124,5

X

267

124,7

X

268

125,0

X

269

125,1

X

270

125,2

X

271

125,3

X

272

125,3

X

273

125,3

X

274

125,2

X

275

125,0

X

276

124,8

X

277

124,6

X

278

124,4

X

279

124,3

X

280

123,9

X

281

123,3

X

282

122,1

X

283

120,3

X

284

118,0

X

285

115,5

X

286

113,2

X

287

111,2

X

288

110,1

X

289

109,7

X

290

109,8

X

291

110,1

X

292

110,4

X

293

110,7

X

294

110,9

X

295

110,9

X

296

110,8

X

297

110,7

X

298

110,4

X

299

110,1

X

300

109,9

X

301

109,8

X

302

109,9

X

303

110,2

X

304

110,4

X

305

110,7

X

306

110,7

X

307

110,3

X

308

109,3

X

309

108,0

X

310

106,5

X

311

105,4

X

312

104,9

X

313

104,7

X

314

104,3

X

315

103,6

X

316

102,6

X

317

101,7

X

318

100,8

X

319

100,2

X

320

99,8

X

321

99,7

X

322

99,7

X

323

100,0

X

324

100,7

X

325

101,8

X

326

103,2

X

327

104,9

X

328

106,6

X

329

108,3

X

330

109,9

X

331

111,4

X

332

112,7

X

333

113,7

X

334

114,3

X

335

114,6

X

336

115,0

X

337

115,4

X

338

115,8

X

339

116,2

X

340

116,5

X

341

116,6

X

342

116,7

X

343

116,8

X

344

117,0

X

345

117,5

X

346

118,3

X

347

119,2

X

348

120,1

X

349

120,8

X

350

121,1

X

351

120,7

X

352

119,0

X

353

116,3

X

354

113,1

X

355

110,3

X

356

109,0

X

357

109,4

X

358

110,4

X

359

111,3

X

360

111,5

X

| 4.1.7. | Ap6.25.   tabula.


  WMTC 2. posms, 3. cikla daļa 3.2. transportlīdzekļu klasei, no 361 līdz 540 s











  laiks, s | ruļļa ātrums, km/h | posma indikatori |
| --- | --- | --- | --- |
| apstād. | paātr. | kruīzs | palēnin. |
| 361 | 110,1 | | | | X |
| 362 | 107,4 | | | | X |
| 363 | 104,4 | | | | X |
| 364 | 101,8 | | | | X |
| 365 | 100,0 | | | | X |
| 366 | 99,1 | | | | X |
| 367 | 98,7 | | | | X |
| 368 | 98,2 | | | X | |
| 369 | 99,0 | | | X | |
| 370 | 100,5 | | | X | |
| 371 | 102,3 | | | X | |
| 372 | 103,9 | | | X | |
| 373 | 105,0 | | | X | |
| 374 | 105,8 | | | X | |
| 375 | 106,5 | | | X | |
| 376 | 107,1 | | | X | |
| 377 | 107,7 | | | X | |
| 378 | 108,4 | | | X | |
| 379 | 109,0 | | | X | |
| 380 | 109,6 | | | X | |
| 381 | 110,3 | | | X | |
| 382 | 110,9 | | | X | |
| 383 | 111,5 | | | X | |
| 384 | 112,0 | | | X | |
| 385 | 112,3 | | | X | |
| 386 | 112,6 | | | X | |
| 387 | 112,9 | | | X | |
| 388 | 113,1 | | | X | |
| 389 | 113,3 | | | X | |
| 390 | 113,3 | | | X | |
| 391 | 113,2 | | | X | |
| 392 | 113,2 | | | X | |
| 393 | 113,3 | | | X | |
| 394 | 113,5 | | | X | |
| 395 | 113,9 | | | X | |
| 396 | 114,3 | | | X | |
| 397 | 114,6 | | | X | |
| 398 | 114,9 | | | X | |
| 399 | 115,1 | | | X | |
| 400 | 115,3 | | | X | |
| 401 | 115,4 | | | X | |
| 402 | 115,5 | | | X | |
| 403 | 115,6 | | | X | |
| 404 | 115,8 | | | X | |
| 405 | 115,9 | | | X | |
| 406 | 116,0 | | | X | |
| 407 | 116,0 | | | X | |
| 408 | 116,0 | | | X | |
| 409 | 116,0 | | | X | |
| 410 | 115,9 | | | X | |
| 411 | 115,9 | | | X | |
| 412 | 115,9 | | | X | |
| 413 | 115,8 | | | X | |
| 414 | 115,8 | | | X | |
| 415 | 115,8 | | | X | |
| 416 | 115,8 | | | X | |
| 417 | 115,8 | | | X | |
| 418 | 115,8 | | | X | |
| 419 | 115,9 | | | X | |
| 420 | 116,0 | | | X | |
| 421 | 116,2 | | | X | |
| 422 | 116,4 | | | X | |
| 423 | 116,6 | | | X | |
| 424 | 116,8 | | | X | |
| 425 | 117,1 | | | X | |
| 426 | 117,4 | | | X | |
| 427 | 117,9 | | | X | |
| 428 | 118,4 | | | X | |
| 429 | 118,9 | | | X | |
| 430 | 119,2 | | | X | |
| 431 | 119,5 | | | X | |
| 432 | 119,7 | | | X | |
| 433 | 119,9 | | | X | |
| 434 | 120,1 | | | X | |
| 435 | 120,3 | | | X | |
| 436 | 120,5 | | | X | |
| 437 | 120,8 | | | X | |
| 438 | 121,1 | | | X | |
| 439 | 121,5 | | | X | |
| 440 | 122,0 | | | X | |
| 441 | 122,3 | | | X | |
| 442 | 122,6 | | | X | |
| 443 | 122,9 | | | X | |
| 444 | 123,1 | | | X | |
| 445 | 123,2 | | | X | |
| 446 | 123,4 | | | X | |
| 447 | 123,5 | | | X | |
| 448 | 123,7 | | | X | |
| 449 | 123,9 | | | X | |
| 450 | 124,2 | | | X | |
| 451 | 124,5 | | | X | |
| 452 | 124,8 | | | X | |
| 453 | 125,0 | | | X | |
| 454 | 125,2 | | | X | |
| 455 | 125,3 | | | X | |
| 456 | 125,1 | | | X | |
| 457 | 124,4 | | | X | |
| 458 | 123,3 | | | X | |
| 459 | 122,1 | | | X | |
| 460 | 120,8 | | | X | |
| 461 | 119,5 | | | X | |
| 462 | 118,4 | | | X | |
| 463 | 117,8 | | | X | |
| 464 | 117,6 | | | X | |
| 465 | 117,5 | | | X | |
| 466 | 117,5 | | | X | |
| 467 | 117,4 | | | X | |
| 468 | 117,3 | | | X | |
| 469 | 117,1 | | | X | |
| 470 | 116,9 | | | X | |
| 471 | 116,6 | | | X | |
| 472 | 116,5 | | | X | |
| 473 | 116,4 | | | X | |
| 474 | 116,4 | | | X | |
| 475 | 116,5 | | | X | |
| 476 | 116,7 | | | X | |
| 477 | 117,0 | | | X | |
| 478 | 117,3 | | | X | |
| 479 | 117,7 | | | X | |
| 480 | 118,1 | | | X | |
| 481 | 118,5 | | | X | |
| 482 | 118,8 | | | X | |
| 483 | 118,9 | | | X | |
| 484 | 119,1 | | | X | |
| 485 | 119,1 | | | X | |
| 486 | 119,2 | | | X | |
| 487 | 119,2 | | | X | |
| 488 | 119,2 | | | X | |
| 489 | 119,3 | | | X | |
| 490 | 119,3 | | | X | |
| 491 | 119,4 | | | X | |
| 492 | 119,5 | | | X | |
| 493 | 119,5 | | | X | |
| 494 | 119,3 | | | X | |
| 495 | 119,1 | | | X | |
| 496 | 118,7 | | | X | |
| 497 | 118,2 | | | X | |
| 498 | 117,9 | | | X | |
| 499 | 117,6 | | | X | |
| 500 | 117,5 | | | X | |
| 501 | 117,5 | | | X | |
| 502 | 117,4 | | | X | |
| 503 | 117,3 | | | X | |
| 504 | 117,0 | | | X | |
| 505 | 116,7 | | | X | |
| 506 | 116,4 | | | X | |
| 507 | 116,1 | | | X | |
| 508 | 115,9 | | | X | |
| 509 | 115,7 | | | X | |
| 510 | 115,5 | | | X | |
| 511 | 115,3 | | | X | |
| 512 | 115,2 | | | X | |
| 513 | 115,0 | | | X | |
| 514 | 114,9 | | | X | |
| 515 | 114,9 | | | X | |
| 516 | 115,0 | | | X | |
| 517 | 115,2 | | | X | |
| 518 | 115,3 | | | X | |
| 519 | 115,4 | | | X | |
| 520 | 115,4 | | | X | |
| 521 | 115,2 | | | X | |
| 522 | 114,8 | | | X | |
| 523 | 114,4 | | | X | |
| 524 | 113,9 | | | X | |
| 525 | 113,6 | | | X | |
| 526 | 113,5 | | | X | |
| 527 | 113,5 | | | X | |
| 528 | 113,6 | | | X | |
| 529 | 113,7 | | | X | |
| 530 | 113,8 | | | X | |
| 531 | 113,9 | | | X | |
| 532 | 114,0 | | | X | |
| 533 | 114,0 | | | X | |
| 534 | 114,1 | | | X | |
| 535 | 114,2 | | | X | |
| 536 | 114,4 | | | X | |
| 537 | 114,5 | | | X | |
| 538 | 114,6 | | | X | |
| 539 | 114,7 | | | X | |
| 540 | 114,8 | | | X | |

4.1.7.

Ap6.25.   tabula.

WMTC 2. posms, 3. cikla daļa 3.2. transportlīdzekļu klasei, no 361 līdz 540 s

laiks, s

ruļļa ātrums, km/h

posma indikatori

apstād.

paātr.

kruīzs

palēnin.

361

110,1

X

362

107,4

X

363

104,4

X

364

101,8

X

365

100,0

X

366

99,1

X

367

98,7

X

368

98,2

X

369

99,0

X

370

100,5

X

371

102,3

X

372

103,9

X

373

105,0

X

374

105,8

X

375

106,5

X

376

107,1

X

377

107,7

X

378

108,4

X

379

109,0

X

380

109,6

X

381

110,3

X

382

110,9

X

383

111,5

X

384

112,0

X

385

112,3

X

386

112,6

X

387

112,9

X

388

113,1

X

389

113,3

X

390

113,3

X

391

113,2

X

392

113,2

X

393

113,3

X

394

113,5

X

395

113,9

X

396

114,3

X

397

114,6

X

398

114,9

X

399

115,1

X

400

115,3

X

401

115,4

X

402

115,5

X

403

115,6

X

404

115,8

X

405

115,9

X

406

116,0

X

407

116,0

X

408

116,0

X

409

116,0

X

410

115,9

X

411

115,9

X

412

115,9

X

413

115,8

X

414

115,8

X

415

115,8

X

416

115,8

X

417

115,8

X

418

115,8

X

419

115,9

X

420

116,0

X

421

116,2

X

422

116,4

X

423

116,6

X

424

116,8

X

425

117,1

X

426

117,4

X

427

117,9

X

428

118,4

X

429

118,9

X

430

119,2

X

431

119,5

X

432

119,7

X

433

119,9

X

434

120,1

X

435

120,3

X

436

120,5

X

437

120,8

X

438

121,1

X

439

121,5

X

440

122,0

X

441

122,3

X

442

122,6

X

443

122,9

X

444

123,1

X

445

123,2

X

446

123,4

X

447

123,5

X

448

123,7

X

449

123,9

X

450

124,2

X

451

124,5

X

452

124,8

X

453

125,0

X

454

125,2

X

455

125,3

X

456

125,1

X

457

124,4

X

458

123,3

X

459

122,1

X

460

120,8

X

461

119,5

X

462

118,4

X

463

117,8

X

464

117,6

X

465

117,5

X

466

117,5

X

467

117,4

X

468

117,3

X

469

117,1

X

470

116,9

X

471

116,6

X

472

116,5

X

473

116,4

X

474

116,4

X

475

116,5

X

476

116,7

X

477

117,0

X

478

117,3

X

479

117,7

X

480

118,1

X

481

118,5

X

482

118,8

X

483

118,9

X

484

119,1

X

485

119,1

X

486

119,2

X

487

119,2

X

488

119,2

X

489

119,3

X

490

119,3

X

491

119,4

X

492

119,5

X

493

119,5

X

494

119,3

X

495

119,1

X

496

118,7

X

497

118,2

X

498

117,9

X

499

117,6

X

500

117,5

X

501

117,5

X

502

117,4

X

503

117,3

X

504

117,0

X

505

116,7

X

506

116,4

X

507

116,1

X

508

115,9

X

509

115,7

X

510

115,5

X

511

115,3

X

512

115,2

X

513

115,0

X

514

114,9

X

515

114,9

X

516

115,0

X

517

115,2

X

518

115,3

X

519

115,4

X

520

115,4

X

521

115,2

X

522

114,8

X

523

114,4

X

524

113,9

X

525

113,6

X

526

113,5

X

527

113,5

X

528

113,6

X

529

113,7

X

530

113,8

X

531

113,9

X

532

114,0

X

533

114,0

X

534

114,1

X

535

114,2

X

536

114,4

X

537

114,5

X

538

114,6

X

539

114,7

X

540

114,8

X

| 4.1.8. | Ap6.26.   tabula.


  WMTC 2. posms, 3. cikla daļa 3.2. transportlīdzekļu klasei, no 541 līdz 600 s











  laiks, s | ruļļa ātrums, km/h | posma indikatori |
| --- | --- | --- | --- |
| apstād. | paātr. | kruīzs | palēnin. |
| 541 | 115,0 | | | X | |
| 542 | 115,3 | | | X | |
| 543 | 116,0 | | | X | |
| 544 | 116,7 | | | X | |
| 545 | 117,5 | | | X | |
| 546 | 118,2 | | | X | |
| 547 | 118,6 | | | X | |
| 548 | 118,7 | | | X | |
| 549 | 118,8 | | | X | |
| 550 | 118,8 | | | X | |
| 551 | 118,9 | | | X | |
| 552 | 119,1 | | | X | |
| 553 | 119,4 | | | X | |
| 554 | 119,7 | | | X | |
| 555 | 119,9 | | | X | |
| 556 | 120,0 | | | X | |
| 557 | 119,7 | | | | X |
| 558 | 118,4 | | | | X |
| 559 | 115,9 | | | | X |
| 560 | 113,2 | | | | X |
| 561 | 110,5 | | | | X |
| 562 | 107,2 | | | | X |
| 563 | 104,0 | | | | X |
| 564 | 100,4 | | | | X |
| 565 | 96,8 | | | | X |
| 566 | 92,8 | | | | X |
| 567 | 88,9 | | | | X |
| 568 | 84,9 | | | | X |
| 569 | 80,6 | | | | X |
| 570 | 76,3 | | | | X |
| 571 | 72,3 | | | | X |
| 572 | 68,7 | | | | X |
| 573 | 65,5 | | | | X |
| 574 | 63,0 | | | | X |
| 575 | 61,2 | | | | X |
| 576 | 60,5 | | | | X |
| 577 | 60,0 | | | | X |
| 578 | 59,7 | | | | X |
| 579 | 59,4 | | | | X |
| 580 | 59,4 | | | | X |
| 581 | 58,0 | | | | X |
| 582 | 55,0 | | | | X |
| 583 | 51,0 | | | | X |
| 584 | 46,0 | | | | X |
| 585 | 38,8 | | | | X |
| 586 | 31,6 | | | | X |
| 587 | 24,4 | | | | X |
| 588 | 17,2 | | | | X |
| 589 | 10,0 | | | | X |
| 590 | 5,0 | | | | X |
| 591 | 2,0 | | | | X |
| 592 | 0,0 | X | | | |
| 593 | 0,0 | X | | | |
| 594 | 0,0 | X | | | |
| 595 | 0,0 | X | | | |
| 596 | 0,0 | X | | | |
| 597 | 0,0 | X | | | |
| 598 | 0,0 | X | | | |
| 599 | 0,0 | X | | | |
| 600 | 0,0 | X | | | |

4.1.8.

Ap6.26.   tabula.

WMTC 2. posms, 3. cikla daļa 3.2. transportlīdzekļu klasei, no 541 līdz 600 s

laiks, s

ruļļa ātrums, km/h

posma indikatori

apstād.

paātr.

kruīzs

palēnin.

541

115,0

X

542

115,3

X

543

116,0

X

544

116,7

X

545

117,5

X

546

118,2

X

547

118,6

X

548

118,7

X

549

118,8

X

550

118,8

X

551

118,9

X

552

119,1

X

553

119,4

X

554

119,7

X

555

119,9

X

556

120,0

X

557

119,7

X

558

118,4

X

559

115,9

X

560

113,2

X

561

110,5

X

562

107,2

X

563

104,0

X

564

100,4

X

565

96,8

X

566

92,8

X

567

88,9

X

568

84,9

X

569

80,6

X

570

76,3

X

571

72,3

X

572

68,7

X

573

65,5

X

574

63,0

X

575

61,2

X

576

60,5

X

577

60,0

X

578

59,7

X

579

59,4

X

580

59,4

X

581

58,0

X

582

55,0

X

583

51,0

X

584

46,0

X

585

38,8

X

586

31,6

X

587

24,4

X

588

17,2

X

589

10,0

X

590

5,0

X

591

2,0

X

592

0,0

X

593

0,0

X

594

0,0

X

595

0,0

X

596

0,0

X

597

0,0

X

598

0,0

X

599

0,0

X

600

0,0

X

4)   Pasaules saskaņotais motociklu testa cikls (WMTC), 3. posms (pārskatītais WMTC)

1.   
  WMTC 3. posma testa cikla apraksts attiecībā uz L3e, L4e, L5e-A, L7e-A, L7e-B un L7e-C (apakš)kategorijas transportlīdzekļiem

WMTC 3. posms, kas izmantojams uz šasijas dinamometra, atbilst turpmāk diagrammā norādītajam attiecībā uz L3e, L4e, L5e-A, L7e-A, L7e-B un L7e-C (apakš)kategorijas transportlīdzekļiem.

Ap6.9.   attēls.

WMTC 3. posms L3e, L4e, L5e-A, L7e-A, L7e-B un L7e-C kategorijas transportlīdzekļiem

Image

“Pārskatītais WMTC”, saukts arī par “WMTC 3. posmu”, kas norādīts Ap6.9. attēlā, attiecas uz L3e, L4e, L5e-A, L7e-A, L7e-B un L7e-C kategorijas transportlīdzekļiem, un WMTC 3. posma transportlīdzekļa ātruma līkne ir tāda pati kā WMTC 1. un 2. posmā. WMTC 3. posms ilgst 1800 sekundes un sastāv no divām daļām, kas attiecas uz transportlīdzekļiem ar zemu transportlīdzekļa maksimālo projektēto ātrumu, un trim daļām, kas attiecas uz pārējiem L kategorijas transportlīdzekļiem, un tas jāveic bez pārtraukuma, ja to atļauj transportlīdzekļa maksimālā ātruma ierobežojums. WMTC 3. posma raksturīgie braukšanas apstākļi (tukšgaita, paātrinājums, vienmērīgs ātrums, palēninājums utt.) ir noteikti 3. nodaļā, kurā sīki izklāstīta WMTC 2. posma transportlīdzekļa ātruma līkne.

2.   
  WMTC 3. posma apraksts attiecībā uz L1e-A, L1e-B, L2e, L5e-B, L6e-A un L6e-B (apakš)kategorijas transportlīdzekļiem

WMTC 3. posms, kas izmantojams uz šasijas dinamometra, atbilst turpmāk diagrammā norādītajam attiecībā uz L1e-A, L1e-B, L2e, L6e-A un L6e-B (apakš)kategorijas transportlīdzekļiem ar zemu transportlīdzekļa maksimālo projektēto ātrumu.

Ap6.10.   attēls.

WMTC 3. posms L1e-A, L1e-B, L2e, L5e-B, L6e-A un L6e-B (apakš)kategorijas transportlīdzekļiem Nošķeltā transportlīdzekļa ātruma līkne, kas ierobežota līdz 25 km/h, ir piemērojama L1e-A un L1e-B kategorijas transportlīdzekļiem ar maksimālo projektēto ātrumu 25 km/h.

Image

2.1   Transportlīdzekļa ātruma līknes aukstajā un siltajā režīmā ir identiskas.

3.   
  WMTC 3. posma apraksts attiecībā uz L1e-A, L1e-B, L2e, L5e-B, L6e-A un L6e-B (apakš)kategorijas transportlīdzekļiem

Ap6.11.   attēls.

WMTC 3. posms L1e-A, L1e-B, L2e, L5e-B, L6e-A un L6e-B (apakš)kategorijas transportlīdzekļiem Nošķeltā transportlīdzekļa ātruma līkne, kas ierobežota līdz 25 km/h, ir piemērojama L1e-A un L1e-B kategorijas transportlīdzekļiem ar maksimālo projektēto ātrumu 25 km/h.

Image

3.1.   WMTC 3. posma transportlīdzekļa ātruma līkne, kas norādīta Ap6.10. attēlā, ir piemērojama L1e-A, L1e-B, L2e, L5e-B, L6e-A un L6e-B (apakš)kategorijas transportlīdzekļiem un ir tāda pati kā WMTC 1. un 2. posma 1. daļas transportlīdzekļa ātruma līkne 1. klases transportlīdzekļiem, kurus brauc aukstā režīmā, pēc tam braucot ar to pašu transportlīdzekli, kad tā spēkiekārta ir uzsilusi. WMTC 3. posms attiecībā uz L1e-A, L1e-B, L2e, L5e-B, L6e-A un L6e-B (apakš)kategorijas transportlīdzekļiem ilgst 1 200 sekundes un sastāv no divām identiskām daļām, kas izpildāmas bez pārtraukuma.

3.2.   WMTC 3. posma raksturīgie braukšanas apstākļi (tukšgaita, paātrinājums, vienmērīgs ātrums, palēninājums utt.) L1e-A, L1e-B, L2e, L5e-B, L6e-A un L6e-B (apakš-)kategorijas transportlīdzekļiem ir izklāstīti turpmākajos punktos un tabulās.

| 3.2.1. | Ap6.27.   tabula.



  WMTC 3. posms, 1. daļa, 1. klase, attiecībā uz L1e-A un L1e-B (vmax ≤ 25 km/h) apakškategorijas transportlīdzekļiem, aukstais vai siltais režīms, no 0 līdz 180 s











  laiks, s | ruļļa ātrums, km/h | posma indikatori |
| --- | --- | --- | --- |
| apstād. | paātr. | kruīzs | palēnin. |
| 0 | 0 | X | | | |
| 1 | 0 | X | | | |
| 2 | 0 | X | | | |
| 3 | 0 | X | | | |
| 4 | 0 | X | | | |
| 5 | 0 | X | | | |
| 6 | 0 | X | | | |
| 7 | 0 | X | | | |
| 8 | 0 | X | | | |
| 9 | 0 | X | | | |
| 10 | 0 | X | | | |
| 11 | 0 | X | | | |
| 12 | 0 | X | | | |
| 13 | 0 | X | | | |
| 14 | 0 | X | | | |
| 15 | 0 | X | | | |
| 16 | 0 | X | | | |
| 17 | 0 | X | | | |
| 18 | 0 | X | | | |
| 19 | 0 | X | | | |
| 20 | 0 | X | | | |
| 21 | 0 | X | | | |
| 22 | 1 | | X | | |
| 23 | 2,6 | | X | | |
| 24 | 4,8 | | X | | |
| 25 | 7,2 | | X | | |
| 26 | 9,6 | | X | | |
| 27 | 12 | | X | | |
| 28 | 14,3 | | X | | |
| 29 | 16,6 | | X | | |
| 30 | 18,9 | | X | | |
| 31 | 21,2 | | X | | |
| 32 | 23,5 | | X | | |
| 33 | 25 | | | | |
| 34 | 25 | | | | |
| 35 | 25 | | | | |
| 36 | 25 | | | | |
| 37 | 25 | | | | |
| 38 | 25 | | | | |
| 39 | 25 | | | X | |
| 40 | 25 | | | X | |
| 41 | 25 | | | X | |
| 42 | 25 | | | X | |
| 43 | 25 | | | X | |
| 44 | 25 | | | X | |
| 45 | 25 | | | X | |
| 46 | 25 | | | X | |
| 47 | 25 | | | X | |
| 48 | 25 | | | X | |
| 49 | 25 | | | X | |
| 50 | 25 | | | X | |
| 51 | 25 | | | X | |
| 52 | 25 | | | X | |
| 53 | 25 | | | X | |
| 54 | 25 | | | X | |
| 55 | 25 | | | X | |
| 56 | 25 | | | X | |
| 57 | 25 | | | X | |
| 58 | 25 | | | X | |
| 59 | 25 | | | X | |
| 60 | 25 | | | | X |
| 61 | 25 | | | | |
| 62 | 25 | | | | |
| 63 | 23 | | | | X |
| 64 | 18,6 | | | | X |
| 65 | 14,1 | | | | X |
| 66 | 9,3 | | | | X |
| 67 | 4,8 | | | | X |
| 68 | 1,9 | | | | X |
| 69 | 0 | X | | | |
| 70 | 0 | X | | | |
| 71 | 0 | X | | | |
| 72 | 0 | X | | | |
| 73 | 0 | X | | | |
| 74 | 1,7 | | X | | |
| 75 | 5,8 | | X | | |
| 76 | 11,8 | | X | | |
| 77 | 17,3 | | X | | |
| 78 | 22 | | X | | |
| 79 | 25 | | | | |
| 80 | 25 | | | | |
| 81 | 25 | | | | |
| 82 | 25 | | | | |
| 83 | 25 | | | | |
| 84 | 25 | | | | |
| 85 | 25 | | | | |
| 86 | 25 | | | | |
| 87 | 25 | | | | |
| 88 | 25 | | | | |
| 89 | 25 | | | | |
| 90 | 25 | | | | |
| 91 | 25 | | | X | |
| 92 | 25 | | | X | |
| 93 | 25 | | | X | |
| 94 | 25 | | | X | |
| 95 | 25 | | | X | |
| 96 | 25 | | | X | |
| 97 | 25 | | | X | |
| 98 | 25 | | | X | |
| 99 | 25 | | | X | |
| 100 | 25 | | | X | |
| 101 | 25 | | | X | |
| 102 | 25 | | | X | |
| 103 | 25 | | | X | |
| 104 | 25 | | | X | |
| 105 | 25 | | | X | |
| 106 | 25 | | | X | |
| 107 | 25 | | | X | |
| 108 | 25 | | | X | |
| 109 | 25 | | | X | |
| 110 | 25 | | | | |
| 111 | 25 | | | | |
| 112 | 25 | | | | |
| 113 | 25 | | | | |
| 114 | 25 | | | | |
| 115 | 25 | | | | |
| 116 | 24,7 | | | X | |
| 117 | 25 | | | X | |
| 118 | 25 | | | X | |
| 119 | 25 | | | X | |
| 120 | 25 | | | X | |
| | | | | | |
| 121 | 25 | | | X | |
| 122 | 25 | | | X | |
| 123 | 25 | | | X | |
| 124 | 25 | | | X | |
| 125 | 25 | | | | |
| 126 | 25 | | | | |
| 127 | 25 | | | | |
| 128 | 25 | | | | |
| 129 | 25 | | | | |
| 130 | 25 | | | | |
| 131 | 25 | | | | |
| 132 | 22,1 | | | | X |
| 133 | 18,6 | | | | X |
| 134 | 16,8 | | X | | |
| 135 | 17,7 | | X | | |
| 136 | 21,1 | | X | | |
| 137 | 25 | | | | |
| 138 | 25 | | | | |
| 139 | 25 | | | | |
| 140 | 25 | | | | |
| 141 | 25 | | | | |
| 142 | 25 | | | | |
| 143 | 25 | | | | |
| 144 | 25 | | | | |
| 145 | 25 | | | | |
| 146 | 20,3 | | | | X |
| 147 | 15 | | | | X |
| 148 | 9,7 | | | | X |
| 149 | 5 | | | | X |
| 150 | 1,6 | | | | X |
| 151 | 0 | X | | | |
| 152 | 0 | X | | | |
| 153 | 0 | X | | | |
| 154 | 0 | X | | | |
| 155 | 0 | X | | | |
| 156 | 0 | X | | | |
| 157 | 0 | X | | | |
| 158 | 0 | X | | | |
| 159 | 0 | X | | | |
| 160 | 0 | X | | | |
| 161 | 0 | X | | | |
| 162 | 0 | X | | | |
| 163 | 0 | X | | | |
| 164 | 0 | X | | | |
| 165 | 0 | X | | | |
| 166 | 0 | X | | | |
| 167 | 0 | X | | | |
| 168 | 0 | X | | | |
| 169 | 0 | X | | | |
| 170 | 0 | X | | | |
| 171 | 0 | X | | | |
| 172 | 0 | X | | | |
| 173 | 0 | X | | | |
| 174 | 0 | X | | | |
| 175 | 0 | X | | | |
| 176 | 0 | X | | | |
| 177 | 0 | X | | | |
| 178 | 0 | X | | | |
| 179 | 0 | X | | | |
| 180 | 0 | X | | | |
| | | | | | |

3.2.1.

Ap6.27.   tabula.

WMTC 3. posms, 1. daļa, 1. klase, attiecībā uz L1e-A un L1e-B (vmax ≤ 25 km/h) apakškategorijas transportlīdzekļiem, aukstais vai siltais režīms, no 0 līdz 180 s

laiks, s

ruļļa ātrums, km/h

posma indikatori

apstād.

paātr.

kruīzs

palēnin.

0

0

X

1

0

X

2

0

X

3

0

X

4

0

X

5

0

X

6

0

X

7

0

X

8

0

X

9

0

X

10

0

X

11

0

X

12

0

X

13

0

X

14

0

X

15

0

X

16

0

X

17

0

X

18

0

X

19

0

X

20

0

X

21

0

X

22

1

X

23

2,6

X

24

4,8

X

25

7,2

X

26

9,6

X

27

12

X

28

14,3

X

29

16,6

X

30

18,9

X

31

21,2

X

32

23,5

X

33

25

34

25

35

25

36

25

37

25

38

25

39

25

X

40

25

X

41

25

X

42

25

X

43

25

X

44

25

X

45

25

X

46

25

X

47

25

X

48

25

X

49

25

X

50

25

X

51

25

X

52

25

X

53

25

X

54

25

X

55

25

X

56

25

X

57

25

X

58

25

X

59

25

X

60

25

X

61

25

62

25

63

23

X

64

18,6

X

65

14,1

X

66

9,3

X

67

4,8

X

68

1,9

X

69

0

X

70

0

X

71

0

X

72

0

X

73

0

X

74

1,7

X

75

5,8

X

76

11,8

X

77

17,3

X

78

22

X

79

25

80

25

81

25

82

25

83

25

84

25

85

25

86

25

87

25

88

25

89

25

90

25

91

25

X

92

25

X

93

25

X

94

25

X

95

25

X

96

25

X

97

25

X

98

25

X

99

25

X

100

25

X

101

25

X

102

25

X

103

25

X

104

25

X

105

25

X

106

25

X

107

25

X

108

25

X

109

25

X

110

25

111

25

112

25

113

25

114

25

115

25

116

24,7

X

117

25

X

118

25

X

119

25

X

120

25

X

121

25

X

122

25

X

123

25

X

124

25

X

125

25

126

25

127

25

128

25

129

25

130

25

131

25

132

22,1

X

133

18,6

X

134

16,8

X

135

17,7

X

136

21,1

X

137

25

138

25

139

25

140

25

141

25

142

25

143

25

144

25

145

25

146

20,3

X

147

15

X

148

9,7

X

149

5

X

150

1,6

X

151

0

X

152

0

X

153

0

X

154

0

X

155

0

X

156

0

X

157

0

X

158

0

X

159

0

X

160

0

X

161

0

X

162

0

X

163

0

X

164

0

X

165

0

X

166

0

X

167

0

X

168

0

X

169

0

X

170

0

X

171

0

X

172

0

X

173

0

X

174

0

X

175

0

X

176

0

X

177

0

X

178

0

X

179

0

X

180

0

X

| 3.2.2. | Ap6.28.   tabula.



  WMTC 3. posms, 1. daļa, 1. klase, attiecībā uz L1e-A un L1e-B (vmax ≤ 25 km/h) apakškategorijas transportlīdzekļiem, aukstais vai siltais režīms, no 181 līdz 360 s











  laiks, s | ruļļa ātrums, km/h | posma indikatori |
| --- | --- | --- | --- |
| apstād. | paātr. | kruīzs | palēnin. |
| 181 | 0 | X | | | |
| 182 | 0 | X | | | |
| 183 | 0 | X | | | |
| 184 | 0 | X | | | |
| 185 | 0,4 | | X | | |
| 186 | 1,8 | | X | | |
| 187 | 5,4 | | X | | |
| 188 | 11,1 | | X | | |
| 189 | 16,7 | | X | | |
| 190 | 21,3 | | X | | |
| 191 | 24,8 | | X | | |
| 192 | 25 | | | | |
| 193 | 25 | | | | |
| 194 | 25 | | | | |
| 195 | 25 | | | | |
| 196 | 25 | | | | |
| 197 | 25 | | | | |
| 198 | 25 | | | | |
| 199 | 25 | | | | |
| 200 | 25 | | | | |
| 201 | 25 | | | | |
| 202 | 25 | | | | |
| 203 | 25 | | | X | |
| 204 | 25 | | | X | |
| 205 | 25 | | | X | |
| 206 | 25 | | | X | |
| 207 | 25 | | | X | |
| 208 | 25 | | | X | |
| 209 | 25 | | | X | |
| 210 | 25 | | | X | |
| 211 | 25 | | | X | |
| 212 | 25 | | | X | |
| 213 | 25 | | | X | |
| 214 | 25 | | | X | |
| 215 | 25 | | | X | |
| 216 | 25 | | | X | |
| 217 | 25 | | | X | |
| 218 | 25 | | | X | |
| 219 | 25 | | | X | |
| 220 | 25 | | | X | |
| 221 | 25 | | | X | |
| 222 | 25 | | | X | |
| 223 | 25 | | | X | |
| 224 | 25 | | | X | |
| 225 | 25 | | | X | |
| 226 | 25 | | | X | |
| 227 | 25 | | | X | |
| 228 | 25 | | | X | |
| 229 | 25 | | | X | |
| 230 | 25 | | | X | |
| 231 | 25 | | | X | |
| 232 | 25 | | | X | |
| 233 | 25 | | | X | |
| 234 | 25 | | | X | |
| 235 | 25 | | | X | |
| 236 | 25 | | | X | |
| 237 | 25 | | | X | |
| 238 | 25 | | | X | |
| 239 | 25 | | | X | |
| 240 | 25 | | | X | |
| 241 | 25 | | | X | |
| 242 | 25 | | | | |
| 243 | 25 | | | | |
| 244 | 25 | | | | |
| 245 | 25 | | | | |
| 246 | 25 | | | | |
| 247 | 25 | | | | |
| 248 | 21,8 | | | | X |
| 249 | 17,2 | | | | X |
| 250 | 13,7 | | | | X |
| 251 | 10,3 | | | | X |
| 252 | 7 | | | | X |
| 253 | 3,5 | | | | X |
| 254 | 0 | X | | | |
| 255 | 0 | X | | | |
| 256 | 0 | X | | | |
| 257 | 0 | X | | | |
| 258 | 0 | X | | | |
| 259 | 0 | X | | | |
| 260 | 0 | X | | | |
| 261 | 0 | X | | | |
| 262 | 0 | X | | | |
| 263 | 0 | X | | | |
| 264 | 0 | X | | | |
| 265 | 0 | X | | | |
| 266 | 0 | X | | | |
| 267 | 0,5 | | X | | |
| 268 | 2,9 | | X | | |
| 269 | 8,2 | | X | | |
| 270 | 13,2 | | X | | |
| 271 | 17,8 | | X | | |
| 272 | 21,4 | | X | | |
| 273 | 24,1 | | X | | |
| 274 | 25 | | | | |
| 275 | 25 | | | | |
| 276 | 25 | | | | |
| 277 | 25 | | | X | |
| 278 | 25 | | | X | |
| 279 | 25 | | | X | |
| 280 | 25 | | | X | |
| 281 | 25 | | | X | |
| 282 | 25 | | | X | |
| 283 | 25 | | | X | |
| 284 | 25 | | | X | |
| 285 | 25 | | | X | |
| 286 | 25 | | | X | |
| 287 | 25 | | | X | |
| 288 | 25 | | | X | |
| 289 | 25 | | | X | |
| 290 | 25 | | | X | |
| 291 | 25 | | | X | |
| 292 | 25 | | | X | |
| 293 | 25 | | | X | |
| 294 | 25 | | | X | |
| 295 | 25 | | | X | |
| 296 | 25 | | | X | |
| 297 | 25 | | | X | |
| 298 | 25 | | | X | |
| 299 | 25 | | | X | |
| 300 | 25 | | | X | |
| 301 | 25 | | | X | |
| 302 | 25 | | | X | |
| 303 | 25 | | | X | |
| 304 | 25 | | | X | |
| 305 | 25 | | | X | |
| 306 | 25 | | | X | |
| 307 | 25 | | | X | |
| 308 | 25 | | | X | |
| 309 | 25 | | | X | |
| 310 | 25 | | | X | |
| 311 | 25 | | | X | |
| 312 | 25 | | | X | |
| 313 | 25 | | | X | |
| 314 | 25 | | | | |
| 315 | 25 | | | | |
| 316 | 22,7 | | | | X |
| 317 | 19 | | | | X |
| 318 | 16 | | | | X |
| 319 | 14,6 | | X | | |
| 320 | 15,2 | | X | | |
| 321 | 16,9 | | X | | |
| 322 | 19,3 | | X | | |
| 323 | 22 | | X | | |
| 324 | 24,6 | | X | | |
| 325 | 25 | | | | |
| 326 | 25 | | | | |
| 327 | 25 | | | X | |
| 328 | 25 | | | X | |
| 329 | 25 | | | X | |
| 330 | 25 | | | X | |
| 331 | 25 | | | X | |
| 332 | 25 | | | X | |
| 333 | 25 | | | X | |
| 334 | 25 | | | X | |
| 335 | 25 | | | X | |
| 336 | 25 | | | X | |
| 337 | 25 | | | X | |
| 338 | 25 | | | X | |
| 339 | 25 | | | X | |
| 340 | 25 | | | X | |
| 341 | 25 | | | X | |
| 342 | 25 | | | X | |
| 343 | 25 | | | X | |
| 344 | 25 | | | X | |
| 345 | 25 | | | X | |
| 346 | 25 | | | X | |
| 347 | 25 | | | X | |
| 348 | 25 | | | X | |
| 349 | 25 | | | X | |
| 350 | 25 | | | X | |
| 351 | 25 | | | X | |
| 352 | 25 | | | X | |
| 353 | 25 | | | X | |
| 354 | 25 | | | X | |
| 355 | 25 | | | X | |
| 356 | 25 | | | X | |
| 357 | 25 | | | X | |
| 358 | 25 | | | X | |
| 359 | 25 | | | X | |
| 360 | 25 | | | X | |

3.2.2.

Ap6.28.   tabula.

WMTC 3. posms, 1. daļa, 1. klase, attiecībā uz L1e-A un L1e-B (vmax ≤ 25 km/h) apakškategorijas transportlīdzekļiem, aukstais vai siltais režīms, no 181 līdz 360 s

laiks, s

ruļļa ātrums, km/h

posma indikatori

apstād.

paātr.

kruīzs

palēnin.

181

0

X

182

0

X

183

0

X

184

0

X

185

0,4

X

186

1,8

X

187

5,4

X

188

11,1

X

189

16,7

X

190

21,3

X

191

24,8

X

192

25

193

25

194

25

195

25

196

25

197

25

198

25

199

25

200

25

201

25

202

25

203

25

X

204

25

X

205

25

X

206

25

X

207

25

X

208

25

X

209

25

X

210

25

X

211

25

X

212

25

X

213

25

X

214

25

X

215

25

X

216

25

X

217

25

X

218

25

X

219

25

X

220

25

X

221

25

X

222

25

X

223

25

X

224

25

X

225

25

X

226

25

X

227

25

X

228

25

X

229

25

X

230

25

X

231

25

X

232

25

X

233

25

X

234

25

X

235

25

X

236

25

X

237

25

X

238

25

X

239

25

X

240

25

X

241

25

X

242

25

243

25

244

25

245

25

246

25

247

25

248

21,8

X

249

17,2

X

250

13,7

X

251

10,3

X

252

7

X

253

3,5

X

254

0

X

255

0

X

256

0

X

257

0

X

258

0

X

259

0

X

260

0

X

261

0

X

262

0

X

263

0

X

264

0

X

265

0

X

266

0

X

267

0,5

X

268

2,9

X

269

8,2

X

270

13,2

X

271

17,8

X

272

21,4

X

273

24,1

X

274

25

275

25

276

25

277

25

X

278

25

X

279

25

X

280

25

X

281

25

X

282

25

X

283

25

X

284

25

X

285

25

X

286

25

X

287

25

X

288

25

X

289

25

X

290

25

X

291

25

X

292

25

X

293

25

X

294

25

X

295

25

X

296

25

X

297

25

X

298

25

X

299

25

X

300

25

X

301

25

X

302

25

X

303

25

X

304

25

X

305

25

X

306

25

X

307

25

X

308

25

X

309

25

X

310

25

X

311

25

X

312

25

X

313

25

X

314

25

315

25

316

22,7

X

317

19

X

318

16

X

319

14,6

X

320

15,2

X

321

16,9

X

322

19,3

X

323

22

X

324

24,6

X

325

25

326

25

327

25

X

328

25

X

329

25

X

330

25

X

331

25

X

332

25

X

333

25

X

334

25

X

335

25

X

336

25

X

337

25

X

338

25

X

339

25

X

340

25

X

341

25

X

342

25

X

343

25

X

344

25

X

345

25

X

346

25

X

347

25

X

348

25

X

349

25

X

350

25

X

351

25

X

352

25

X

353

25

X

354

25

X

355

25

X

356

25

X

357

25

X

358

25

X

359

25

X

360

25

X

| 3.2.3. | Ap6.29.   tabula.



  WMTC 3. posms, 1. daļa, 1. klase, attiecībā uz L1e-A un L1e-B (vmax ≤ 25 km/h) apakškategorijas transportlīdzekļiem, aukstais vai siltais režīms, no 361 līdz 540 s











  laiks, s | ruļļa ātrums, km/h | posma indikatori |
| --- | --- | --- | --- |
| apstād. | paātr. | kruīzs | palēnin. |
| 361 | 25 | | | X | |
| 362 | 25 | | | X | |
| 363 | 25 | | | X | |
| 364 | 25 | | | X | |
| 365 | 25 | | | X | |
| 366 | 25 | | | X | |
| 367 | 25 | | | X | |
| 368 | 25 | | | X | |
| 369 | 25 | | | X | |
| 370 | 25 | | | X | |
| 371 | 25 | | | X | |
| 372 | 25 | | | X | |
| 373 | 25 | | | X | |
| 374 | 25 | | | X | |
| 375 | 25 | | | X | |
| 376 | 25 | | | X | |
| 377 | 25 | | | X | |
| 378 | 25 | | | X | |
| 379 | 25 | | | X | |
| 380 | 25 | | | X | |
| 381 | 25 | | | X | |
| 382 | 25 | | | X | |
| 383 | 25 | | | X | |
| 384 | 25 | | | X | |
| 385 | 25 | | | X | |
| 386 | 25 | | | X | |
| 387 | 25 | | | X | |
| 388 | 25 | | | X | |
| 389 | 25 | | | X | |
| 390 | 25 | | | X | |
| 391 | 25 | | | X | |
| 392 | 25 | | | | |
| 393 | 25 | | | | |
| 394 | 25 | | | | |
| 395 | 24,9 | | | | X |
| 396 | 21,4 | | | | X |
| 397 | 15,9 | | | | X |
| 398 | 9,9 | | | | X |
| 399 | 4,9 | | | | X |
| 400 | 2,1 | | | | X |
| 401 | 0,9 | | | | X |
| 402 | 0 | X | | | |
| 403 | 0 | X | | | |
| 404 | 0 | X | | | |
| 405 | 0 | X | | | |
| 406 | 0 | X | | | |
| 407 | 0 | X | | | |
| 408 | 1,2 | | X | | |
| 409 | 3,2 | | X | | |
| 410 | 5,9 | | X | | |
| 411 | 8,8 | | X | | |
| 412 | 12 | | X | | |
| 413 | 15,4 | | X | | |
| 414 | 18,9 | | X | | |
| 415 | 22,1 | | X | | |
| 416 | 24,7 | | X | | |
| 417 | 25 | | | | |
| 418 | 25 | | | | |
| 419 | 25 | | | | |
| 420 | 25 | | | | |
| 421 | 25 | | X | | |
| 422 | 25 | | X | | |
| 423 | 25 | | X | | |
| 424 | 25 | | X | | |
| 425 | 25 | | X | | |
| 426 | 25 | | X | | |
| 427 | 25 | | X | | |
| 428 | 25 | | X | | |
| 429 | 25 | | | X | |
| 430 | 25 | | | X | |
| 431 | 25 | | | X | |
| 432 | 25 | | | X | |
| 433 | 25 | | | X | |
| 434 | 25 | | | X | |
| 435 | 25 | | | X | |
| 436 | 25 | | | | |
| 437 | 25 | | | | |
| 438 | 25 | | | | |
| 439 | 25 | | | | |
| 440 | 25 | | | | |
| 441 | 25 | | | | |
| 442 | 25 | | | | |
| 443 | 25 | | | | |
| 444 | 25 | | | | |
| 445 | 25 | | | | |
| 446 | 25 | | | | |
| 447 | 23,4 | | | | X |
| 448 | 21,8 | | | | X |
| 449 | 20,3 | | | | X |
| 450 | 19,3 | | | | X |
| 451 | 18,7 | | | | X |
| 452 | 18,3 | | | | X |
| 453 | 17,8 | | | | X |
| 454 | 17,4 | | | | X |
| 455 | 16,8 | | | | X |
| 456 | 16,3 | | | X | |
| 457 | 16,5 | | | X | |
| 458 | 17,6 | | | X | |
| 459 | 19,2 | | | X | |
| 460 | 20,8 | | | X | |
| 461 | 22,2 | | | X | |
| 462 | 23 | | | X | |
| 463 | 23 | | | | X |
| 464 | 22 | | | | X |
| 465 | 20,1 | | | | X |
| 466 | 17,7 | | | | X |
| 467 | 15 | | | | X |
| 468 | 12,1 | | | | X |
| 469 | 9,1 | | | | X |
| 470 | 6,2 | | | | X |
| 471 | 3,6 | | | | X |
| 472 | 1,8 | | | | X |
| 473 | 0,8 | | | | X |
| 474 | 0 | X | | | |
| 475 | 0 | X | | | |
| 476 | 0 | X | | | |
| 477 | 0 | X | | | |
| 478 | 0 | X | | | |
| 479 | 0 | X | | | |
| 480 | 0 | X | | | |
| 481 | 0 | X | | | |
| 482 | 0 | X | | | |
| 483 | 0 | X | | | |
| 484 | 0 | X | | | |
| 485 | 0 | X | | | |
| 486 | 1,4 | | X | | |
| 487 | 4,5 | | X | | |
| 488 | 8,8 | | X | | |
| 489 | 13,4 | | X | | |
| 490 | 17,3 | | X | | |
| 491 | 19,2 | | X | | |
| 492 | 19,7 | | X | | |
| 493 | 19,8 | | X | | |
| 494 | 20,7 | | X | | |
| 495 | 23,7 | | X | | |
| 496 | 25 | | | | |
| 497 | 25 | | | | |
| 498 | 25 | | | | |
| 499 | 25 | | | | |
| 500 | 25 | | | | |
| 501 | 25 | | | | |
| 502 | 25 | | | | |
| 503 | 25 | | | | |
| 504 | 25 | | | | |
| 505 | 25 | | | | |
| 506 | 25 | | | | |
| 507 | 25 | | | | |
| 508 | 25 | | | | |
| 509 | 25 | | | | |
| 510 | 23,1 | | | | X |
| 511 | 16,7 | | | | X |
| 512 | 10,7 | | | | X |
| 513 | 4,7 | | | | X |
| 514 | 1,2 | | | | X |
| 515 | 0 | X | | | |
| 516 | 0 | X | | | |
| 517 | 0 | X | | | |
| 518 | 0 | X | | | |
| 519 | 3 | | X | | |
| 520 | 8,2 | | X | | |
| 521 | 14,3 | | X | | |
| 522 | 19,3 | | X | | |
| 523 | 23,5 | | X | | |
| 524 | 25 | | | | |
| 525 | 25 | | | | |
| 526 | 25 | | | | |
| 527 | 25 | | | | |
| 528 | 25 | | | | |
| 529 | 25 | | | | |
| 530 | 25 | | | | |
| 531 | 23,2 | | | | X |
| 532 | 18,5 | | | | X |
| 533 | 13,8 | | | | X |
| 534 | 9,1 | | | | X |
| 535 | 4,5 | | | | X |
| 536 | 2,3 | | | | X |
| 537 | 0 | X | | | |
| 538 | 0 | X | | | |
| 539 | 0 | X | | | |
| 540 | 0 | | | | |

3.2.3.

Ap6.29.   tabula.

WMTC 3. posms, 1. daļa, 1. klase, attiecībā uz L1e-A un L1e-B (vmax ≤ 25 km/h) apakškategorijas transportlīdzekļiem, aukstais vai siltais režīms, no 361 līdz 540 s

laiks, s

ruļļa ātrums, km/h

posma indikatori

apstād.

paātr.

kruīzs

palēnin.

361

25

X

362

25

X

363

25

X

364

25

X

365

25

X

366

25

X

367

25

X

368

25

X

369

25

X

370

25

X

371

25

X

372

25

X

373

25

X

374

25

X

375

25

X

376

25

X

377

25

X

378

25

X

379

25

X

380

25

X

381

25

X

382

25

X

383

25

X

384

25

X

385

25

X

386

25

X

387

25

X

388

25

X

389

25

X

390

25

X

391

25

X

392

25

393

25

394

25

395

24,9

X

396

21,4

X

397

15,9

X

398

9,9

X

399

4,9

X

400

2,1

X

401

0,9

X

402

0

X

403

0

X

404

0

X

405

0

X

406

0

X

407

0

X

408

1,2

X

409

3,2

X

410

5,9

X

411

8,8

X

412

12

X

413

15,4

X

414

18,9

X

415

22,1

X

416

24,7

X

417

25

418

25

419

25

420

25

421

25

X

422

25

X

423

25

X

424

25

X

425

25

X

426

25

X

427

25

X

428

25

X

429

25

X

430

25

X

431

25

X

432

25

X

433

25

X

434

25

X

435

25

X

436

25

437

25

438

25

439

25

440

25

441

25

442

25

443

25

444

25

445

25

446

25

447

23,4

X

448

21,8

X

449

20,3

X

450

19,3

X

451

18,7

X

452

18,3

X

453

17,8

X

454

17,4

X

455

16,8

X

456

16,3

X

457

16,5

X

458

17,6

X

459

19,2

X

460

20,8

X

461

22,2

X

462

23

X

463

23

X

464

22

X

465

20,1

X

466

17,7

X

467

15

X

468

12,1

X

469

9,1

X

470

6,2

X

471

3,6

X

472

1,8

X

473

0,8

X

474

0

X

475

0

X

476

0

X

477

0

X

478

0

X

479

0

X

480

0

X

481

0

X

482

0

X

483

0

X

484

0

X

485

0

X

486

1,4

X

487

4,5

X

488

8,8

X

489

13,4

X

490

17,3

X

491

19,2

X

492

19,7

X

493

19,8

X

494

20,7

X

495

23,7

X

496

25

497

25

498

25

499

25

500

25

501

25

502

25

503

25

504

25

505

25

506

25

507

25

508

25

509

25

510

23,1

X

511

16,7

X

512

10,7

X

513

4,7

X

514

1,2

X

515

0

X

516

0

X

517

0

X

518

0

X

519

3

X

520

8,2

X

521

14,3

X

522

19,3

X

523

23,5

X

524

25

525

25

526

25

527

25

528

25

529

25

530

25

531

23,2

X

532

18,5

X

533

13,8

X

534

9,1

X

535

4,5

X

536

2,3

X

537

0

X

538

0

X

539

0

X

540

0

| 3.2.4. | Ap6.30.   tabula.


  WMTC 3. posms, 1. daļa, 1. klase, attiecībā uz L1e-A un L1e-B (vmax ≤ 25 km/h) apakškategorijas transportlīdzekļiem, aukstais vai siltais režīms, no 541 līdz 600 s











  laiks, s | ruļļa ātrums, km/h | posma indikatori |
| --- | --- | --- | --- |
| apstād. | paātr. | kruīzs | palēnin. |
| 541 | 0 | X | | | |
| 542 | 2,8 | | X | | |
| 543 | 8,1 | | X | | |
| 544 | 14,3 | | X | | |
| 545 | 19,2 | | X | | |
| 546 | 23,5 | | X | | |
| 547 | 25 | | | | |
| 548 | 25 | | | | |
| 549 | 25 | | | | |
| 550 | 25 | | | | |
| 551 | 25 | | | | |
| 552 | 25 | | | | |
| 553 | 25 | | | X | |
| 554 | 25 | | | X | |
| 555 | 25 | | | X | |
| 556 | 25 | | | X | |
| 557 | 25 | | | X | |
| 558 | 25 | | | X | |
| 559 | 25 | | | X | |
| 560 | 25 | | | X | |
| 561 | 25 | | | X | |
| 562 | 25 | | | X | |
| 563 | 25 | | | X | |
| 564 | 25 | | | X | |
| 565 | 25 | | | X | |
| 566 | 25 | | | X | |
| 567 | 25 | | | X | |
| 568 | 25 | | | X | |
| 569 | 25 | | | X | |
| 570 | 25 | | | X | |
| 571 | 25 | | | X | |
| 572 | 25 | | | X | |
| 573 | 25 | | | | |
| 574 | 25 | | | | |
| 575 | 25 | | | | |
| 576 | 25 | | | | |
| 577 | 25 | | | | |
| 578 | 25 | | | | |
| 579 | 25 | | | | |
| 580 | 25 | | | | |
| 581 | 25 | | | | |
| 582 | 21,8 | | | | X |
| 583 | 17,7 | | | | X |
| 584 | 13,5 | | | | X |
| 585 | 9,4 | | | | X |
| 586 | 5,6 | | | | X |
| 587 | 2,1 | | | | X |
| 588 | 0 | X | | | |
| 589 | 0 | X | | | |
| 590 | 0 | X | | | |
| 591 | 0 | X | | | |
| 592 | 0 | X | | | |
| 593 | 0 | X | | | |
| 594 | 0 | X | | | |
| 595 | 0 | X | | | |
| 596 | 0 | X | | | |
| 597 | 0 | X | | | |
| 598 | 0 | X | | | |
| 599 | 0 | X | | | |
| 600 | 0 | X | | | |

3.2.4.

Ap6.30.   tabula.

WMTC 3. posms, 1. daļa, 1. klase, attiecībā uz L1e-A un L1e-B (vmax ≤ 25 km/h) apakškategorijas transportlīdzekļiem, aukstais vai siltais režīms, no 541 līdz 600 s

laiks, s

ruļļa ātrums, km/h

posma indikatori

apstād.

paātr.

kruīzs

palēnin.

541

0

X

542

2,8

X

543

8,1

X

544

14,3

X

545

19,2

X

546

23,5

X

547

25

548

25

549

25

550

25

551

25

552

25

553

25

X

554

25

X

555

25

X

556

25

X

557

25

X

558

25

X

559

25

X

560

25

X

561

25

X

562

25

X

563

25

X

564

25

X

565

25

X

566

25

X

567

25

X

568

25

X

569

25

X

570

25

X

571

25

X

572

25

X

573

25

574

25

575

25

576

25

577

25

578

25

579

25

580

25

581

25

582

21,8

X

583

17,7

X

584

13,5

X

585

9,4

X

586

5,6

X

587

2,1

X

588

0

X

589

0

X

590

0

X

591

0

X

592

0

X

593

0

X

594

0

X

595

0

X

596

0

X

597

0

X

598

0

X

599

0

X

600

0

X

| 3.2.5. | Ap6.31.   tabula.



  WMTC 3. posms, 1. daļa, 1. klase, attiecībā uz L1e-A un L1e-B (vmax ≤ 45 km/h) apakškategorijas transportlīdzekļiem, aukstais vai siltais režīms, no 0 līdz 180 s











  laiks, s | ruļļa ātrums, km/h | posma indikatori |
| --- | --- | --- | --- |
| apstād. | paātr. | kruīzs | palēnin. |
| 0 | 0 | X | | | |
| 1 | 0 | X | | | |
| 2 | 0 | X | | | |
| 3 | 0 | X | | | |
| 4 | 0 | X | | | |
| 5 | 0 | X | | | |
| 6 | 0 | X | | | |
| 7 | 0 | X | | | |
| 8 | 0 | X | | | |
| 9 | 0 | X | | | |
| 10 | 0 | X | | | |
| 11 | 0 | X | | | |
| 12 | 0 | X | | | |
| 13 | 0 | X | | | |
| 14 | 0 | X | | | |
| 15 | 0 | X | | | |
| 16 | 0 | X | | | |
| 17 | 0 | X | | | |
| 18 | 0 | X | | | |
| 19 | 0 | X | | | |
| 20 | 0 | X | | | |
| 21 | 0 | X | | | |
| 22 | 1 | | X | | |
| 23 | 2,6 | | X | | |
| 24 | 4,8 | | X | | |
| 25 | 7,2 | | X | | |
| 26 | 9,6 | | X | | |
| 27 | 12 | | X | | |
| 28 | 14,3 | | X | | |
| 29 | 16,6 | | X | | |
| 30 | 18,9 | | X | | |
| 31 | 21,2 | | X | | |
| 32 | 23,5 | | X | | |
| 33 | 25,6 | | X | | |
| 34 | 27,1 | | X | | |
| 35 | 28 | | X | | |
| 36 | 28,7 | | X | | |
| 37 | 29,2 | | X | | |
| 38 | 29,8 | | X | | |
| 39 | 30,3 | | | X | |
| 40 | 29,6 | | | X | |
| 41 | 28,7 | | | X | |
| 42 | 27,9 | | | X | |
| 43 | 27,4 | | | X | |
| 44 | 27,3 | | | X | |
| 45 | 27,3 | | | X | |
| 46 | 27,4 | | | X | |
| 47 | 27,5 | | | X | |
| 48 | 27,6 | | | X | |
| 49 | 27,6 | | | X | |
| 50 | 27,6 | | | X | |
| 51 | 27,8 | | | X | |
| 52 | 28,1 | | | X | |
| 53 | 28,5 | | | X | |
| 54 | 28,9 | | | X | |
| 55 | 29,2 | | | X | |
| 56 | 29,4 | | | X | |
| 57 | 29,7 | | | X | |
| 58 | 30 | | | X | |
| 59 | 30,5 | | | X | |
| 60 | 30,6 | | | | X |
| 61 | 29,6 | | | | X |
| 62 | 26,9 | | | | X |
| 63 | 23 | | | | X |
| 64 | 18,6 | | | | X |
| 65 | 14,1 | | | | X |
| 66 | 9,3 | | | | X |
| 67 | 4,8 | | | | X |
| 68 | 1,9 | | | | X |
| 69 | 0 | X | | | |
| 70 | 0 | X | | | |
| 71 | 0 | X | | | |
| 72 | 0 | X | | | |
| 73 | 0 | X | | | |
| 74 | 1,7 | | X | | |
| 75 | 5,8 | | X | | |
| 76 | 11,8 | | X | | |
| 77 | 17,3 | | X | | |
| 78 | 22 | | X | | |
| 79 | 26,2 | | X | | |
| 80 | 29,4 | | X | | |
| 81 | 31,1 | | X | | |
| 82 | 32,9 | | X | | |
| 83 | 34,7 | | X | | |
| 84 | 34,8 | | X | | |
| 85 | 34,8 | | X | | |
| 86 | 34,9 | | X | | |
| 87 | 35,4 | | X | | |
| 88 | 36,2 | | X | | |
| 89 | 37,1 | | X | | |
| 90 | 38 | | X | | |
| 91 | 38,7 | | | X | |
| 92 | 38,9 | | | X | |
| 93 | 38,9 | | | X | |
| 94 | 38,8 | | | X | |
| 95 | 38,5 | | | X | |
| 96 | 38,1 | | | X | |
| 97 | 37,5 | | | X | |
| 98 | 37 | | | X | |
| 99 | 36,7 | | | X | |
| 100 | 36,5 | | | X | |
| 101 | 36,5 | | | X | |
| 102 | 36,6 | | | X | |
| 103 | 36,8 | | | X | |
| 104 | 37 | | | X | |
| 105 | 37,1 | | | X | |
| 106 | 37,3 | | | X | |
| 107 | 37,4 | | | X | |
| 108 | 37,5 | | | X | |
| 109 | 37,4 | | | X | |
| 110 | 36,9 | | | | X |
| 111 | 36 | | | | X |
| 112 | 34,8 | | | | X |
| 113 | 31,9 | | | | X |
| 114 | 29 | | | | X |
| 115 | 26,9 | | | | X |
| 116 | 24,7 | | | X | |
| 117 | 25,4 | | | X | |
| 118 | 26,4 | | | X | |
| 119 | 27,7 | | | X | |
| 120 | 29,4 | | | X | |
| | | | | | |
| 121 | 31,2 | | | X | |
| 122 | 33 | | | X | |
| 123 | 34,4 | | | X | |
| 124 | 35,2 | | | X | |
| 125 | 35,4 | | | | X |
| 126 | 35,2 | | | | X |
| 127 | 34,7 | | | | X |
| 128 | 33,9 | | | | X |
| 129 | 32,4 | | | | X |
| 130 | 29,8 | | | | X |
| 131 | 26,1 | | | | X |
| 132 | 22,1 | | | | X |
| 133 | 18,6 | | | | X |
| 134 | 16,8 | | X | | |
| 135 | 17,7 | | X | | |
| 136 | 21,1 | | X | | |
| 137 | 25,4 | | X | | |
| 138 | 29,2 | | X | | |
| 139 | 31,6 | | X | | |
| 140 | 32,1 | | | | X |
| 141 | 31,6 | | | | X |
| 142 | 30,7 | | | | X |
| 143 | 29,7 | | | | X |
| 144 | 28,1 | | | | X |
| 145 | 25 | | | | X |
| 146 | 20,3 | | | | X |
| 147 | 15 | | | | X |
| 148 | 9,7 | | | | X |
| 149 | 5 | | | | X |
| 150 | 1,6 | | | | X |
| 151 | 0 | X | | | |
| 152 | 0 | X | | | |
| 153 | 0 | X | | | |
| 154 | 0 | X | | | |
| 155 | 0 | X | | | |
| 156 | 0 | X | | | |
| 157 | 0 | X | | | |
| 158 | 0 | X | | | |
| 159 | 0 | X | | | |
| 160 | 0 | X | | | |
| 161 | 0 | X | | | |
| 162 | 0 | X | | | |
| 163 | 0 | X | | | |
| 164 | 0 | X | | | |
| 165 | 0 | X | | | |
| 166 | 0 | X | | | |
| 167 | 0 | X | | | |
| 168 | 0 | X | | | |
| 169 | 0 | X | | | |
| 170 | 0 | X | | | |
| 171 | 0 | X | | | |
| 172 | 0 | X | | | |
| 173 | 0 | X | | | |
| 174 | 0 | X | | | |
| 175 | 0 | X | | | |
| 176 | 0 | X | | | |
| 177 | 0 | X | | | |
| 178 | 0 | X | | | |
| 179 | 0 | X | | | |
| 180 | 0 | X | | | |
| | | | | | |

3.2.5.

Ap6.31.   tabula.

WMTC 3. posms, 1. daļa, 1. klase, attiecībā uz L1e-A un L1e-B (vmax ≤ 45 km/h) apakškategorijas transportlīdzekļiem, aukstais vai siltais režīms, no 0 līdz 180 s

laiks, s

ruļļa ātrums, km/h

posma indikatori

apstād.

paātr.

kruīzs

palēnin.

0

0

X

1

0

X

2

0

X

3

0

X

4

0

X

5

0

X

6

0

X

7

0

X

8

0

X

9

0

X

10

0

X

11

0

X

12

0

X

13

0

X

14

0

X

15

0

X

16

0

X

17

0

X

18

0

X

19

0

X

20

0

X

21

0

X

22

1

X

23

2,6

X

24

4,8

X

25

7,2

X

26

9,6

X

27

12

X

28

14,3

X

29

16,6

X

30

18,9

X

31

21,2

X

32

23,5

X

33

25,6

X

34

27,1

X

35

28

X

36

28,7

X

37

29,2

X

38

29,8

X

39

30,3

X

40

29,6

X

41

28,7

X

42

27,9

X

43

27,4

X

44

27,3

X

45

27,3

X

46

27,4

X

47

27,5

X

48

27,6

X

49

27,6

X

50

27,6

X

51

27,8

X

52

28,1

X

53

28,5

X

54

28,9

X

55

29,2

X

56

29,4

X

57

29,7

X

58

30

X

59

30,5

X

60

30,6

X

61

29,6

X

62

26,9

X

63

23

X

64

18,6

X

65

14,1

X

66

9,3

X

67

4,8

X

68

1,9

X

69

0

X

70

0

X

71

0

X

72

0

X

73

0

X

74

1,7

X

75

5,8

X

76

11,8

X

77

17,3

X

78

22

X

79

26,2

X

80

29,4

X

81

31,1

X

82

32,9

X

83

34,7

X

84

34,8

X

85

34,8

X

86

34,9

X

87

35,4

X

88

36,2

X

89

37,1

X

90

38

X

91

38,7

X

92

38,9

X

93

38,9

X

94

38,8

X

95

38,5

X

96

38,1

X

97

37,5

X

98

37

X

99

36,7

X

100

36,5

X

101

36,5

X

102

36,6

X

103

36,8

X

104

37

X

105

37,1

X

106

37,3

X

107

37,4

X

108

37,5

X

109

37,4

X

110

36,9

X

111

36

X

112

34,8

X

113

31,9

X

114

29

X

115

26,9

X

116

24,7

X

117

25,4

X

118

26,4

X

119

27,7

X

120

29,4

X

121

31,2

X

122

33

X

123

34,4

X

124

35,2

X

125

35,4

X

126

35,2

X

127

34,7

X

128

33,9

X

129

32,4

X

130

29,8

X

131

26,1

X

132

22,1

X

133

18,6

X

134

16,8

X

135

17,7

X

136

21,1

X

137

25,4

X

138

29,2

X

139

31,6

X

140

32,1

X

141

31,6

X

142

30,7

X

143

29,7

X

144

28,1

X

145

25

X

146

20,3

X

147

15

X

148

9,7

X

149

5

X

150

1,6

X

151

0

X

152

0

X

153

0

X

154

0

X

155

0

X

156

0

X

157

0

X

158

0

X

159

0

X

160

0

X

161

0

X

162

0

X

163

0

X

164

0

X

165

0

X

166

0

X

167

0

X

168

0

X

169

0

X

170

0

X

171

0

X

172

0

X

173

0

X

174

0

X

175

0

X

176

0

X

177

0

X

178

0

X

179

0

X

180

0

X

| 3.2.6. | Ap6.32.   tabula.



  WMTC 3. posms, 1. daļa, 1. klase, attiecībā uz L1e-A un L1e-B (vmax ≤ 45 km/h) apakškategorijas transportlīdzekļiem, aukstais vai siltais režīms, no 181 līdz 360 s











  laiks, s | ruļļa ātrums, km/h | posma indikatori |
| --- | --- | --- | --- |
| apstād. | paātr. | kruīzs | palēnin. |
| 181 | 0 | X | | | |
| 182 | 0 | X | | | |
| 183 | 0 | X | | | |
| 184 | 0 | X | | | |
| 185 | 0,4 | | X | | |
| 186 | 1,8 | | X | | |
| 187 | 5,4 | | X | | |
| 188 | 11,1 | | X | | |
| 189 | 16,7 | | X | | |
| 190 | 21,3 | | X | | |
| 191 | 24,8 | | X | | |
| 192 | 28,4 | | X | | |
| 193 | 31,8 | | X | | |
| 194 | 34,6 | | X | | |
| 195 | 36,3 | | X | | |
| 196 | 37,8 | | X | | |
| 197 | 39,6 | | X | | |
| 198 | 41,3 | | X | | |
| 199 | 43,3 | | X | | |
| 200 | 45 | | | | |
| 201 | 45 | | | | |
| 202 | 45 | | | | |
| 203 | 45 | | | X | |
| 204 | 45 | | | X | |
| 205 | 45 | | | X | |
| 206 | 45 | | | X | |
| 207 | 45 | | | X | |
| 208 | 45 | | | X | |
| 209 | 45 | | | X | |
| 210 | 45 | | | X | |
| 211 | 45 | | | X | |
| 212 | 45 | | | X | |
| 213 | 45 | | | X | |
| 214 | 45 | | | X | |
| 215 | 45 | | | X | |
| 216 | 45 | | | X | |
| 217 | 45 | | | X | |
| 218 | 45 | | | X | |
| 219 | 45 | | | X | |
| 220 | 45 | | | X | |
| 221 | 45 | | | X | |
| 222 | 45 | | | X | |
| 223 | 45 | | | X | |
| 224 | 45 | | | X | |
| 225 | 45 | | | X | |
| 226 | 45 | | | X | |
| 227 | 45 | | | X | |
| 228 | 45 | | | X | |
| 229 | 45 | | | X | |
| 230 | 45 | | | X | |
| 231 | 45 | | | X | |
| 232 | 45 | | | X | |
| 233 | 45 | | | X | |
| 234 | 45 | | | X | |
| 235 | 45 | | | X | |
| 236 | 44,4 | | | X | |
| 237 | 43,5 | | | X | |
| 238 | 43,2 | | | X | |
| 239 | 43,3 | | | X | |
| 240 | 43,7 | | | X | |
| 241 | 43,9 | | | X | |
| 242 | 43,8 | | | | X |
| 243 | 43 | | | | X |
| 244 | 40,9 | | | | X |
| 245 | 36,9 | | | | X |
| 246 | 32,1 | | | | X |
| 247 | 26,6 | | | | X |
| 248 | 21,8 | | | | X |
| 249 | 17,2 | | | | X |
| 250 | 13,7 | | | | X |
| 251 | 10,3 | | | | X |
| 252 | 7 | | | | X |
| 253 | 3,5 | | | | X |
| 254 | 0 | X | | | |
| 255 | 0 | X | | | |
| 256 | 0 | X | | | |
| 257 | 0 | X | | | |
| 258 | 0 | X | | | |
| 259 | 0 | X | | | |
| 260 | 0 | X | | | |
| 261 | 0 | X | | | |
| 262 | 0 | X | | | |
| 263 | 0 | X | | | |
| 264 | 0 | X | | | |
| 265 | 0 | X | | | |
| 266 | 0 | X | | | |
| 267 | 0,5 | | X | | |
| 268 | 2,9 | | X | | |
| 269 | 8,2 | | X | | |
| 270 | 13,2 | | X | | |
| 271 | 17,8 | | X | | |
| 272 | 21,4 | | X | | |
| 273 | 24,1 | | X | | |
| 274 | 26,4 | | X | | |
| 275 | 28,4 | | X | | |
| 276 | 29,9 | | X | | |
| 277 | 30,5 | | | X | |
| 278 | 30,5 | | | X | |
| 279 | 30,3 | | | X | |
| 280 | 30,2 | | | X | |
| 281 | 30,1 | | | X | |
| 282 | 30,1 | | | X | |
| 283 | 30,1 | | | X | |
| 284 | 30,2 | | | X | |
| 285 | 30,2 | | | X | |
| 286 | 30,2 | | | X | |
| 287 | 30,2 | | | X | |
| 288 | 30,5 | | | X | |
| 289 | 31 | | | X | |
| 290 | 31,9 | | | X | |
| 291 | 32,8 | | | X | |
| 292 | 33,7 | | | X | |
| 293 | 34,5 | | | X | |
| 294 | 35,1 | | | X | |
| 295 | 35,5 | | | X | |
| 296 | 35,6 | | | X | |
| 297 | 35,4 | | | X | |
| 298 | 35 | | | X | |
| 299 | 34 | | | X | |
| 300 | 32,4 | | | X | |
| 301 | 30,6 | | | X | |
| 302 | 29 | | | X | |
| 303 | 27,8 | | | X | |
| 304 | 27,2 | | | X | |
| 305 | 26,9 | | | X | |
| 306 | 26,5 | | | X | |
| 307 | 26,1 | | | X | |
| 308 | 25,7 | | | X | |
| 309 | 25,5 | | | X | |
| 310 | 25,7 | | | X | |
| 311 | 26,4 | | | X | |
| 312 | 27,3 | | | X | |
| 313 | 28,1 | | | X | |
| 314 | 27,9 | | | | X |
| 315 | 26 | | | | X |
| 316 | 22,7 | | | | X |
| 317 | 19 | | | | X |
| 318 | 16 | | | | X |
| 319 | 14,6 | | X | | |
| 320 | 15,2 | | X | | |
| 321 | 16,9 | | X | | |
| 322 | 19,3 | | X | | |
| 323 | 22 | | X | | |
| 324 | 24,6 | | X | | |
| 325 | 26,8 | | X | | |
| 326 | 27,9 | | X | | |
| 327 | 28 | | | X | |
| 328 | 27,7 | | | X | |
| 329 | 27,1 | | | X | |
| 330 | 26,8 | | | X | |
| 331 | 26,6 | | | X | |
| 332 | 26,8 | | | X | |
| 333 | 27 | | | X | |
| 334 | 27,2 | | | X | |
| 335 | 27,4 | | | X | |
| 336 | 27,5 | | | X | |
| 337 | 27,7 | | | X | |
| 338 | 27,9 | | | X | |
| 339 | 28,1 | | | X | |
| 340 | 28,3 | | | X | |
| 341 | 28,6 | | | X | |
| 342 | 29,1 | | | X | |
| 343 | 29,6 | | | X | |
| 344 | 30,1 | | | X | |
| 345 | 30,6 | | | X | |
| 346 | 30,8 | | | X | |
| 347 | 30,8 | | | X | |
| 348 | 30,8 | | | X | |
| 349 | 30,8 | | | X | |
| 350 | 30,8 | | | X | |
| 351 | 30,8 | | | X | |
| 352 | 30,8 | | | X | |
| 353 | 30,8 | | | X | |
| 354 | 30,9 | | | X | |
| 355 | 30,9 | | | X | |
| 356 | 30,9 | | | X | |
| 357 | 30,8 | | | X | |
| 358 | 30,4 | | | X | |
| 359 | 29,6 | | | X | |
| 360 | 28,4 | | | X | |

3.2.6.

Ap6.32.   tabula.

WMTC 3. posms, 1. daļa, 1. klase, attiecībā uz L1e-A un L1e-B (vmax ≤ 45 km/h) apakškategorijas transportlīdzekļiem, aukstais vai siltais režīms, no 181 līdz 360 s

laiks, s

ruļļa ātrums, km/h

posma indikatori

apstād.

paātr.

kruīzs

palēnin.

181

0

X

182

0

X

183

0

X

184

0

X

185

0,4

X

186

1,8

X

187

5,4

X

188

11,1

X

189

16,7

X

190

21,3

X

191

24,8

X

192

28,4

X

193

31,8

X

194

34,6

X

195

36,3

X

196

37,8

X

197

39,6

X

198

41,3

X

199

43,3

X

200

45

201

45

202

45

203

45

X

204

45

X

205

45

X

206

45

X

207

45

X

208

45

X

209

45

X

210

45

X

211

45

X

212

45

X

213

45

X

214

45

X

215

45

X

216

45

X

217

45

X

218

45

X

219

45

X

220

45

X

221

45

X

222

45

X

223

45

X

224

45

X

225

45

X

226

45

X

227

45

X

228

45

X

229

45

X

230

45

X

231

45

X

232

45

X

233

45

X

234

45

X

235

45

X

236

44,4

X

237

43,5

X

238

43,2

X

239

43,3

X

240

43,7

X

241

43,9

X

242

43,8

X

243

43

X

244

40,9

X

245

36,9

X

246

32,1

X

247

26,6

X

248

21,8

X

249

17,2

X

250

13,7

X

251

10,3

X

252

7

X

253

3,5

X

254

0

X

255

0

X

256

0

X

257

0

X

258

0

X

259

0

X

260

0

X

261

0

X

262

0

X

263

0

X

264

0

X

265

0

X

266

0

X

267

0,5

X

268

2,9

X

269

8,2

X

270

13,2

X

271

17,8

X

272

21,4

X

273

24,1

X

274

26,4

X

275

28,4

X

276

29,9

X

277

30,5

X

278

30,5

X

279

30,3

X

280

30,2

X

281

30,1

X

282

30,1

X

283

30,1

X

284

30,2

X

285

30,2

X

286

30,2

X

287

30,2

X

288

30,5

X

289

31

X

290

31,9

X

291

32,8

X

292

33,7

X

293

34,5

X

294

35,1

X

295

35,5

X

296

35,6

X

297

35,4

X

298

35

X

299

34

X

300

32,4

X

301

30,6

X

302

29

X

303

27,8

X

304

27,2

X

305

26,9

X

306

26,5

X

307

26,1

X

308

25,7

X

309

25,5

X

310

25,7

X

311

26,4

X

312

27,3

X

313

28,1

X

314

27,9

X

315

26

X

316

22,7

X

317

19

X

318

16

X

319

14,6

X

320

15,2

X

321

16,9

X

322

19,3

X

323

22

X

324

24,6

X

325

26,8

X

326

27,9

X

327

28

X

328

27,7

X

329

27,1

X

330

26,8

X

331

26,6

X

332

26,8

X

333

27

X

334

27,2

X

335

27,4

X

336

27,5

X

337

27,7

X

338

27,9

X

339

28,1

X

340

28,3

X

341

28,6

X

342

29,1

X

343

29,6

X

344

30,1

X

345

30,6

X

346

30,8

X

347

30,8

X

348

30,8

X

349

30,8

X

350

30,8

X

351

30,8

X

352

30,8

X

353

30,8

X

354

30,9

X

355

30,9

X

356

30,9

X

357

30,8

X

358

30,4

X

359

29,6

X

360

28,4

X

| 3.2.7. | Ap6.33.   tabula.



  WMTC 3. posms, 1. daļa, 1. klase, attiecībā uz L1e-A un L1e-B (vmax ≤ 45 km/h) apakškategorijas transportlīdzekļiem, aukstais vai siltais režīms, no 361 līdz 540 s











  laiks, s | ruļļa ātrums, km/h | posma indikatori |
| --- | --- | --- | --- |
| apstād. | paātr. | kruīzs | palēnin. |
| 361 | 27,1 | | | X | |
| 362 | 26 | | | X | |
| 363 | 25,4 | | | X | |
| 364 | 25,5 | | | X | |
| 365 | 26,3 | | | X | |
| 366 | 27,3 | | | X | |
| 367 | 28,3 | | | X | |
| 368 | 29,2 | | | X | |
| 369 | 29,5 | | | X | |
| 370 | 29,4 | | | X | |
| 371 | 28,9 | | | X | |
| 372 | 28,1 | | | X | |
| 373 | 27,1 | | | X | |
| 374 | 26,3 | | | X | |
| 375 | 25,7 | | | X | |
| 376 | 25,5 | | | X | |
| 377 | 25,6 | | | X | |
| 378 | 25,9 | | | X | |
| 379 | 26,3 | | | X | |
| 380 | 26,9 | | | X | |
| 381 | 27,6 | | | X | |
| 382 | 28,4 | | | X | |
| 383 | 29,3 | | | X | |
| 384 | 30,1 | | | X | |
| 385 | 30,4 | | | X | |
| 386 | 30,2 | | | X | |
| 387 | 29,5 | | | X | |
| 388 | 28,6 | | | X | |
| 389 | 27,9 | | | X | |
| 390 | 27,5 | | | X | |
| 391 | 27,2 | | | X | |
| 392 | 26,9 | | | | X |
| 393 | 26,4 | | | | X |
| 394 | 25,7 | | | | X |
| 395 | 24,9 | | | | X |
| 396 | 21,4 | | | | X |
| 397 | 15,9 | | | | X |
| 398 | 9,9 | | | | X |
| 399 | 4,9 | | | | X |
| 400 | 2,1 | | | | X |
| 401 | 0,9 | | | | X |
| 402 | 0 | X | | | |
| 403 | 0 | X | | | |
| 404 | 0 | X | | | |
| 405 | 0 | X | | | |
| 406 | 0 | X | | | |
| 407 | 0 | X | | | |
| 408 | 1,2 | | X | | |
| 409 | 3,2 | | X | | |
| 410 | 5,9 | | X | | |
| 411 | 8,8 | | X | | |
| 412 | 12 | | X | | |
| 413 | 15,4 | | X | | |
| 414 | 18,9 | | X | | |
| 415 | 22,1 | | X | | |
| 416 | 24,7 | | X | | |
| 417 | 26,8 | | X | | |
| 418 | 28,7 | | X | | |
| 419 | 30,6 | | X | | |
| 420 | 32,4 | | X | | |
| 421 | 34 | | X | | |
| 422 | 35,4 | | X | | |
| 423 | 36,5 | | X | | |
| 424 | 37,5 | | X | | |
| 425 | 38,6 | | X | | |
| 426 | 39,6 | | X | | |
| 427 | 40,7 | | X | | |
| 428 | 41,4 | | X | | |
| 429 | 41,7 | | | X | |
| 430 | 41,4 | | | X | |
| 431 | 40,9 | | | X | |
| 432 | 40,5 | | | X | |
| 433 | 40,2 | | | X | |
| 434 | 40,1 | | | X | |
| 435 | 40,1 | | | X | |
| 436 | 39,8 | | | | X |
| 437 | 38,9 | | | | X |
| 438 | 37,4 | | | | X |
| 439 | 35,8 | | | | X |
| 440 | 34,1 | | | | X |
| 441 | 32,5 | | | | X |
| 442 | 30,9 | | | | X |
| 443 | 29,4 | | | | X |
| 444 | 27,9 | | | | X |
| 445 | 26,5 | | | | X |
| 446 | 25 | | | | X |
| 447 | 23,4 | | | | X |
| 448 | 21,8 | | | | X |
| 449 | 20,3 | | | | X |
| 450 | 19,3 | | | | X |
| 451 | 18,7 | | | | X |
| 452 | 18,3 | | | | X |
| 453 | 17,8 | | | | X |
| 454 | 17,4 | | | | X |
| 455 | 16,8 | | | | X |
| 456 | 16,3 | | | X | |
| 457 | 16,5 | | | X | |
| 458 | 17,6 | | | X | |
| 459 | 19,2 | | | X | |
| 460 | 20,8 | | | X | |
| 461 | 22,2 | | | X | |
| 462 | 23 | | | X | |
| 463 | 23 | | | | X |
| 464 | 22 | | | | X |
| 465 | 20,1 | | | | X |
| 466 | 17,7 | | | | X |
| 467 | 15 | | | | X |
| 468 | 12,1 | | | | X |
| 469 | 9,1 | | | | X |
| 470 | 6,2 | | | | X |
| 471 | 3,6 | | | | X |
| 472 | 1,8 | | | | X |
| 473 | 0,8 | | | | X |
| 474 | 0 | X | | | |
| 475 | 0 | X | | | |
| 476 | 0 | X | | | |
| 477 | 0 | X | | | |
| 478 | 0 | X | | | |
| 479 | 0 | X | | | |
| 480 | 0 | X | | | |
| 481 | 0 | X | | | |
| 482 | 0 | X | | | |
| 483 | 0 | X | | | |
| 484 | 0 | X | | | |
| 485 | 0 | X | | | |
| 486 | 1,4 | | X | | |
| 487 | 4,5 | | X | | |
| 488 | 8,8 | | X | | |
| 489 | 13,4 | | X | | |
| 490 | 17,3 | | X | | |
| 491 | 19,2 | | X | | |
| 492 | 19,7 | | X | | |
| 493 | 19,8 | | X | | |
| 494 | 20,7 | | X | | |
| 495 | 23,7 | | X | | |
| 496 | 27,9 | | X | | |
| 497 | 31,9 | | X | | |
| 498 | 35,4 | | X | | |
| 499 | 36,2 | | | | X |
| 500 | 34,2 | | | | X |
| 501 | 30,2 | | | | X |
| 502 | 27,1 | | | | X |
| 503 | 26,6 | | X | | |
| 504 | 28,6 | | X | | |
| 505 | 32,6 | | X | | |
| 506 | 35,5 | | X | | |
| 507 | 36,6 | | | | X |
| 508 | 34,6 | | | | X |
| 509 | 30 | | | | X |
| 510 | 23,1 | | | | X |
| 511 | 16,7 | | | | X |
| 512 | 10,7 | | | | X |
| 513 | 4,7 | | | | X |
| 514 | 1,2 | | | | X |
| 515 | 0 | X | | | |
| 516 | 0 | X | | | |
| 517 | 0 | X | | | |
| 518 | 0 | X | | | |
| 519 | 3 | | X | | |
| 520 | 8,2 | | X | | |
| 521 | 14,3 | | X | | |
| 522 | 19,3 | | X | | |
| 523 | 23,5 | | X | | |
| 524 | 27,3 | | X | | |
| 525 | 30,8 | | X | | |
| 526 | 33,7 | | X | | |
| 527 | 35,2 | | X | | |
| 528 | 35,2 | | | | X |
| 529 | 32,5 | | | | X |
| 530 | 27,9 | | | | X |
| 531 | 23,2 | | | | X |
| 532 | 18,5 | | | | X |
| 533 | 13,8 | | | | X |
| 534 | 9,1 | | | | X |
| 535 | 4,5 | | | | X |
| 536 | 2,3 | | | | X |
| 537 | 0 | X | | | |
| 538 | 0 | X | | | |
| 539 | 0 | X | | | |
| 540 | 0 | X | | | |

3.2.7.

Ap6.33.   tabula.

WMTC 3. posms, 1. daļa, 1. klase, attiecībā uz L1e-A un L1e-B (vmax ≤ 45 km/h) apakškategorijas transportlīdzekļiem, aukstais vai siltais režīms, no 361 līdz 540 s

laiks, s

ruļļa ātrums, km/h

posma indikatori

apstād.

paātr.

kruīzs

palēnin.

361

27,1

X

362

26

X

363

25,4

X

364

25,5

X

365

26,3

X

366

27,3

X

367

28,3

X

368

29,2

X

369

29,5

X

370

29,4

X

371

28,9

X

372

28,1

X

373

27,1

X

374

26,3

X

375

25,7

X

376

25,5

X

377

25,6

X

378

25,9

X

379

26,3

X

380

26,9

X

381

27,6

X

382

28,4

X

383

29,3

X

384

30,1

X

385

30,4

X

386

30,2

X

387

29,5

X

388

28,6

X

389

27,9

X

390

27,5

X

391

27,2

X

392

26,9

X

393

26,4

X

394

25,7

X

395

24,9

X

396

21,4

X

397

15,9

X

398

9,9

X

399

4,9

X

400

2,1

X

401

0,9

X

402

0

X

403

0

X

404

0

X

405

0

X

406

0

X

407

0

X

408

1,2

X

409

3,2

X

410

5,9

X

411

8,8

X

412

12

X

413

15,4

X

414

18,9

X

415

22,1

X

416

24,7

X

417

26,8

X

418

28,7

X

419

30,6

X

420

32,4

X

421

34

X

422

35,4

X

423

36,5

X

424

37,5

X

425

38,6

X

426

39,6

X

427

40,7

X

428

41,4

X

429

41,7

X

430

41,4

X

431

40,9

X

432

40,5

X

433

40,2

X

434

40,1

X

435

40,1

X

436

39,8

X

437

38,9

X

438

37,4

X

439

35,8

X

440

34,1

X

441

32,5

X

442

30,9

X

443

29,4

X

444

27,9

X

445

26,5

X

446

25

X

447

23,4

X

448

21,8

X

449

20,3

X

450

19,3

X

451

18,7

X

452

18,3

X

453

17,8

X

454

17,4

X

455

16,8

X

456

16,3

X

457

16,5

X

458

17,6

X

459

19,2

X

460

20,8

X

461

22,2

X

462

23

X

463

23

X

464

22

X

465

20,1

X

466

17,7

X

467

15

X

468

12,1

X

469

9,1

X

470

6,2

X

471

3,6

X

472

1,8

X

473

0,8

X

474

0

X

475

0

X

476

0

X

477

0

X

478

0

X

479

0

X

480

0

X

481

0

X

482

0

X

483

0

X

484

0

X

485

0

X

486

1,4

X

487

4,5

X

488

8,8

X

489

13,4

X

490

17,3

X

491

19,2

X

492

19,7

X

493

19,8

X

494

20,7

X

495

23,7

X

496

27,9

X

497

31,9

X

498

35,4

X

499

36,2

X

500

34,2

X

501

30,2

X

502

27,1

X

503

26,6

X

504

28,6

X

505

32,6

X

506

35,5

X

507

36,6

X

508

34,6

X

509

30

X

510

23,1

X

511

16,7

X

512

10,7

X

513

4,7

X

514

1,2

X

515

0

X

516

0

X

517

0

X

518

0

X

519

3

X

520

8,2

X

521

14,3

X

522

19,3

X

523

23,5

X

524

27,3

X

525

30,8

X

526

33,7

X

527

35,2

X

528

35,2

X

529

32,5

X

530

27,9

X

531

23,2

X

532

18,5

X

533

13,8

X

534

9,1

X

535

4,5

X

536

2,3

X

537

0

X

538

0

X

539

0

X

540

0

X

| 3.2.8. | Ap6.34.   tabula.



  WMTC 3. posms, 1. daļa, 1. klase, attiecībā uz L1e-A un L1e-B (vmax ≤ 45 km/h) apakškategorijas transportlīdzekļiem, aukstais vai siltais režīms, no 541 līdz 600 s











  laiks, s | ruļļa ātrums, km/h | posma indikatori |
| --- | --- | --- | --- |
| apstād. | paātr. | kruīzs | palēnin. |
| 541 | 0 | X | | | |
| 542 | 2,8 | | X | | |
| 543 | 8,1 | | X | | |
| 544 | 14,3 | | X | | |
| 545 | 19,2 | | X | | |
| 546 | 23,5 | | X | | |
| 547 | 27,2 | | X | | |
| 548 | 30,5 | | X | | |
| 549 | 33,1 | | X | | |
| 550 | 35,7 | | X | | |
| 551 | 38,3 | | X | | |
| 552 | 41 | | X | | |
| 553 | 43,6 | | | X | |
| 554 | 43,7 | | | X | |
| 555 | 43,8 | | | X | |
| 556 | 43,9 | | | X | |
| 557 | 44 | | | X | |
| 558 | 44,1 | | | X | |
| 559 | 44,2 | | | X | |
| 560 | 44,3 | | | X | |
| 561 | 44,4 | | | X | |
| 562 | 44,5 | | | X | |
| 563 | 44,6 | | | X | |
| 564 | 44,9 | | | X | |
| 565 | 45 | | | X | |
| 566 | 45 | | | X | |
| 567 | 45 | | | X | |
| 568 | 45 | | | X | |
| 569 | 45 | | | X | |
| 570 | 45 | | | X | |
| 571 | 45 | | | X | |
| 572 | 45 | | | X | |
| 573 | 45 | | | | |
| 574 | 45 | | | | |
| 575 | 45 | | | | |
| 576 | 42,3 | | | | X |
| 577 | 39,5 | | | | X |
| 578 | 36,6 | | | | X |
| 579 | 33,7 | | | | X |
| 580 | 30,1 | | | | X |
| 581 | 26 | | | | X |
| 582 | 21,8 | | | | X |
| 583 | 17,7 | | | | X |
| 584 | 13,5 | | | | X |
| 585 | 9,4 | | | | X |
| 586 | 5,6 | | | | X |
| 587 | 2,1 | | | | X |
| 588 | 0 | X | | | |
| 589 | 0 | X | | | |
| 590 | 0 | X | | | |
| 591 | 0 | X | | | |
| 592 | 0 | X | | | |
| 593 | 0 | X | | | |
| 594 | 0 | X | | | |
| 595 | 0 | X | | | |
| 596 | 0 | X | | | |
| 597 | 0 | X | | | |
| 598 | 0 | X | | | |
| 599 | 0 | X | | | |
| 600 | 0 | X | | | |

3.2.8.

Ap6.34.   tabula.

WMTC 3. posms, 1. daļa, 1. klase, attiecībā uz L1e-A un L1e-B (vmax ≤ 45 km/h) apakškategorijas transportlīdzekļiem, aukstais vai siltais režīms, no 541 līdz 600 s

laiks, s

ruļļa ātrums, km/h

posma indikatori

apstād.

paātr.

kruīzs

palēnin.

541

0

X

542

2,8

X

543

8,1

X

544

14,3

X

545

19,2

X

546

23,5

X

547

27,2

X

548

30,5

X

549

33,1

X

550

35,7

X

551

38,3

X

552

41

X

553

43,6

X

554

43,7

X

555

43,8

X

556

43,9

X

557

44

X

558

44,1

X

559

44,2

X

560

44,3

X

561

44,4

X

562

44,5

X

563

44,6

X

564

44,9

X

565

45

X

566

45

X

567

45

X

568

45

X

569

45

X

570

45

X

571

45

X

572

45

X

573

45

574

45

575

45

576

42,3

X

577

39,5

X

578

36,6

X

579

33,7

X

580

30,1

X

581

26

X

582

21,8

X

583

17,7

X

584

13,5

X

585

9,4

X

586

5,6

X

587

2,1

X

588

0

X

589

0

X

590

0

X

591

0

X

592

0

X

593

0

X

594

0

X

595

0

X

596

0

X

597

0

X

598

0

X

599

0

X

600

0

X

---

(1)  PM = pārnesumkārba neitrālā pozīcijā, sajūgs nav izspiests. K = sajūgs izspiests.

7. papildinājums

Testi uz ceļa L kategorijas transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar vienu riteni uz dzenošās ass vai sapārotiem riteņiem, testa stenda iestatījumu noteikšanai

1.   Vadītāja pienākumi

| 1.1. | Vadītājam mugurā ir labi pieguļošs vai tamlīdzīgs (kombinezona tipa) apģērbs, aizsargķivere, aizsargbrilles, zābaki un cimdi. |
| --- | --- |

1.1.

Vadītājam mugurā ir labi pieguļošs vai tamlīdzīgs (kombinezona tipa) apģērbs, aizsargķivere, aizsargbrilles, zābaki un cimdi.

| 1.2. | Vadītāja, kurš ģērbies, kā aprakstīts 1.1. punktā (ņemot vērā minētos aksesuārus), masa ir 75 ± 5 kg un augums ir 1,75 ± 0,05 m. |
| --- | --- |

1.2.

Vadītāja, kurš ģērbies, kā aprakstīts 1.1. punktā (ņemot vērā minētos aksesuārus), masa ir 75 ± 5 kg un augums ir 1,75 ± 0,05 m.

| 1.3. | Viņš apsēžas vadītāja sēdvietā, kājas uzliekot uz kāju atbalstiem un rokas normāli izstiepjot. Šis stāvoklis ļauj vadītājam pienācīgi kontrolēt transportlīdzekli jebkurā brīdī testu laikā. |
| --- | --- |

1.3.

Viņš apsēžas vadītāja sēdvietā, kājas uzliekot uz kāju atbalstiem un rokas normāli izstiepjot. Šis stāvoklis ļauj vadītājam pienācīgi kontrolēt transportlīdzekli jebkurā brīdī testu laikā.

2.   Prasība attiecībā uz ceļa stāvokli un apkārtējās vides apstākļiem

| 2.1. | Ceļš, pa kuru brauc testa laikā, ir līdzens, horizontāls, taisns un ar gludu segumu. Ceļa virsma ir sausa un bez šķēršļiem un vēja aizsargbarjerām, kas varētu ietekmēt rites pretestības mērījumus. Virsmas slīpums nepārsniedz 0,5 procentus starp jebkuriem diviem punktiem, kas atrodas vismaz 2 m attālumā viens no otra. |
| --- | --- |

2.1.

Ceļš, pa kuru brauc testa laikā, ir līdzens, horizontāls, taisns un ar gludu segumu. Ceļa virsma ir sausa un bez šķēršļiem un vēja aizsargbarjerām, kas varētu ietekmēt rites pretestības mērījumus. Virsmas slīpums nepārsniedz 0,5 procentus starp jebkuriem diviem punktiem, kas atrodas vismaz 2 m attālumā viens no otra.

| 2.2. | Datu vākšanas laikā vējam jābūt vienmērīgam. Vēja ātrumu un virzienu nepārtraukti vai ar pienācīgu biežumu mēra vietā, kurā vēja spēks ripināšanas laikā ir reprezentatīvs. |
| --- | --- |

2.2.

Datu vākšanas laikā vējam jābūt vienmērīgam. Vēja ātrumu un virzienu nepārtraukti vai ar pienācīgu biežumu mēra vietā, kurā vēja spēks ripināšanas laikā ir reprezentatīvs.

| 2.3. | Apkārtējās vides apstākļi atbilst šādiem ierobežojumiem:






  — | maksimālais vēja ātrums: 3 m/s; |
| --- | --- | --- |

2.3.

Apkārtējās vides apstākļi atbilst šādiem ierobežojumiem:

—

maksimālais vēja ātrums: 3 m/s;

| — | maksimālais vēja ātrums brāzmās: 5 m/s; |
| --- | --- |

—

maksimālais vēja ātrums brāzmās: 5 m/s;

| — | vidējais paralēla vēja ātrums: 3 m/s; |
| --- | --- |

—

vidējais paralēla vēja ātrums: 3 m/s;

| — | vidējais perpendikulāra vēja ātrums: 2 m/s; |
| --- | --- |

—

vidējais perpendikulāra vēja ātrums: 2 m/s;

| — | maksimālais relatīvais mitrums: 95 procenti; |
| --- | --- |

—

maksimālais relatīvais mitrums: 95 procenti;

| — | gaisa temperatūra: no 278,2 līdz 308,2 K. |
| --- | --- |

—

gaisa temperatūra: no 278,2 līdz 308,2 K.

| 2.4. | Apkārtējās vides standartapstākļi ir šādi:






  — | spiediens, P0: 100 kPa; |
| --- | --- | --- |

2.4.

Apkārtējās vides standartapstākļi ir šādi:

—

spiediens, P0: 100 kPa;

| — | temperatūra, T0: 293,2 K; |
| --- | --- |

—

temperatūra, T0: 293,2 K;

| — | relatīvais gaisa blīvums, d0: 0,9197 |
| --- | --- |

—

relatīvais gaisa blīvums, d0: 0,9197

| — | gaisa tilpummasa, ρ0: 1,189 kg/m3. |
| --- | --- |

—

gaisa tilpummasa, ρ0: 1,189 kg/m3.

| 2.5. | Testējot transportlīdzekli, relatīvais gaisa blīvums, kas aprēķināts saskaņā ar formulu Ap7.1., neatšķiras no gaisa blīvuma standartapstākļos par vairāk kā 7,5 procentiem. |
| --- | --- |

2.5.

Testējot transportlīdzekli, relatīvais gaisa blīvums, kas aprēķināts saskaņā ar formulu Ap7.1., neatšķiras no gaisa blīvuma standartapstākļos par vairāk kā 7,5 procentiem.

| 2.6. | Relatīvo gaisa blīvumu dT aprēķina, izmantojot šādu formulu:

  Ap7.1. vienādojums:




  kur: | d0 ir relatīvais gaisa blīvums standartapstākļos (1,189 kg/m3); |
| --- | --- | --- |

2.6.

Relatīvo gaisa blīvumu dT aprēķina, izmantojot šādu formulu:

Ap7.1. vienādojums:

Formula

kur:

d0 ir relatīvais gaisa blīvums standartapstākļos (1,189 kg/m3);

| | pT ir vidējais atmosfēras spiediens testa laikā, izteikts kPa; |
| --- | --- |

pT ir vidējais atmosfēras spiediens testa laikā, izteikts kPa;

| | p0 ir atmosfēras standartspiediens (101,3 kPa); |
| --- | --- |

p0 ir atmosfēras standartspiediens (101,3 kPa);

| | TT ir vidējā apkārtējā temperatūra testa laikā, izteikta K; |
| --- | --- |

TT ir vidējā apkārtējā temperatūra testa laikā, izteikta K;

| | T0 ir apkārtējā standarttemperatūra (293,2 K). |
| --- | --- |

T0 ir apkārtējā standarttemperatūra (293,2 K).

3.   Testa transportlīdzekļa stāvoklis

3.1.   Testa transportlīdzeklis atbilst 8. papildinājuma 1. punktā aprakstītajam stāvoklim.

3.2.   Uzstādot mērinstrumentus uz testa transportlīdzekļa, cik vien iespējams samazina to ietekmi uz slodzes sadalījumu pa riteņiem. Uzstādot ātruma sensoru transportlīdzekļa ārpusē, cik vien iespējams samazina papildu aerodinamiskos zudumu.

3.3.   Pārbaudes

Saskaņā ar izgatavotāja specifikācijām attiecībā uz konkrēto lietojumu veic šādas pārbaudes: riteņi, riteņu loki, riepas (marka, tips un spiediens), priekšējās ass ģeometrija, bremžu regulējums (liekās pretestības novēršana), priekšējās un aizmugurējās ass eļļošana, piekares noregulējums un transportlīdzekļa klīrenss utt. Pārbauda, vai tukšgaitā nedarbojas elektriskās bremzes.

4.   Norādītie ripināšanas ātrumi

| 4.1. | Ripināšanas laiki jāmēra starp ātrumiem v1 un v2, kas norādīti Ap7.1. tabulā, atkarībā no transportlīdzekļa klases, kas definēta II pielikuma 4.3. punktā. |
| --- | --- |

4.1.

Ripināšanas laiki jāmēra starp ātrumiem v1 un v2, kas norādīti Ap7.1. tabulā, atkarībā no transportlīdzekļa klases, kas definēta II pielikuma 4.3. punktā.

| 4.2. | Ap7.1. tabula


  Ripināšanas laika mērījumu sākuma un beigu ātrums









  Maksimālais projektētais ātrums (km/h) | Transportlīdzekļa izvēles mērķātrums
  vj (km/h) | v1 (km/h) | v2 (km/h) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ≤ 25 km/h |
| | 20 | 25 | 15 |
| | 15 | 20 | 10 |
| | 10 | 15 | 5 |
| ≤ 45 km/h |
| | 40 | 45 | 35 |
| | 30 | 35 | 25 |
| | 20 | 25 | 15 |
| 45 < maksimālais projektētais ātrums ≤ 130 km/h un > 130 km/h |
| | 120 | 130*/ | 110 |
| | 100 | 110*/ | 90 |
| | 80 | 90*/ | 70 |
| | 60 | 70 | 50 |
| | 40 | 45 | 35 |
| | 20 | 25 | 15 |

4.2.

Ap7.1. tabula

Ripināšanas laika mērījumu sākuma un beigu ātrums

Maksimālais projektētais ātrums (km/h)

Transportlīdzekļa izvēles mērķātrums

vj (km/h)

v1 (km/h)

v2 (km/h)

≤ 25 km/h

20

25

15

15

20

10

10

15

5

≤ 45 km/h

40

45

35

30

35

25

20

25

15

45 < maksimālais projektētais ātrums ≤ 130 km/h un > 130 km/h

120

130*/

110

100

110*/

90

80

90*/

70

60

70

50

40

45

35

20

25

15

| 4.3. | Pārbaudot rites pretestību saskaņā ar 5.2.2.3.2. punktu, testu var veikt pie ātruma vj ± 5 km/h, ar nosacījumu, ka tiek nodrošināta II pielikuma 4.5.7. punktā minētā ripināšanas laika precizitāte. |
| --- | --- |

4.3.

Pārbaudot rites pretestību saskaņā ar 5.2.2.3.2. punktu, testu var veikt pie ātruma vj ± 5 km/h, ar nosacījumu, ka tiek nodrošināta II pielikuma 4.5.7. punktā minētā ripināšanas laika precizitāte.

5.   Ripināšanas laika mērījumi

| 5.1. | Pēc uzsildīšanas perioda transportlīdzekļa ātrumu palielina līdz ripināšanas sākuma ātrumam, kuru sasniedzot, sāk ripināšanas mērījumu procedūru. |
| --- | --- |

5.1.

Pēc uzsildīšanas perioda transportlīdzekļa ātrumu palielina līdz ripināšanas sākuma ātrumam, kuru sasniedzot, sāk ripināšanas mērījumu procedūru.

| 5.2. | Tā kā transmisijas pārslēgšana neitrālajā pozīcijā var būt bīstama un sarežģīta transportlīdzekļa konstrukcijas dēļ, ripināšanu drīkst veikt tikai ar izspiestu sajūgu. Transportlīdzekļus, kam nav iespējas izslēgt pārvadīto motora jaudu pirms ripināšanas, var vilkt, līdz tiek sasniedz ripināšanas sākuma ātrumu. Ja ripināšanas testu reproducē uz šasijas dinamometra, piedziņas mehānisms un sajūgs ir tādā pašā stāvoklī arī testā uz ceļa. |
| --- | --- |

5.2.

Tā kā transmisijas pārslēgšana neitrālajā pozīcijā var būt bīstama un sarežģīta transportlīdzekļa konstrukcijas dēļ, ripināšanu drīkst veikt tikai ar izspiestu sajūgu. Transportlīdzekļus, kam nav iespējas izslēgt pārvadīto motora jaudu pirms ripināšanas, var vilkt, līdz tiek sasniedz ripināšanas sākuma ātrumu. Ja ripināšanas testu reproducē uz šasijas dinamometra, piedziņas mehānisms un sajūgs ir tādā pašā stāvoklī arī testā uz ceļa.

| 5.3. | Motocikla stūri groza pēc iespējas mazāk, un bremzes nelieto līdz ripināšanas mērījumu perioda beigām. |
| --- | --- |

5.3.

Motocikla stūri groza pēc iespējas mazāk, un bremzes nelieto līdz ripināšanas mērījumu perioda beigām.

| 5.4. | Pirmo ripināšanas laiku Δtai, kas atbilst izvēles ātrumam vj, mēra kā laiku, kas transportlīdzeklim vajadzīgs, lai samazinātu ātrumu no vj + Δv līdz vj – Δv. |
| --- | --- |

5.4.

Pirmo ripināšanas laiku Δtai, kas atbilst izvēles ātrumam vj, mēra kā laiku, kas transportlīdzeklim vajadzīgs, lai samazinātu ātrumu no vj + Δv līdz vj – Δv.

| 5.5. | Iepriekš 5.1.–5.4. punktā minēto procedūru atkārto pretējā virzienā, lai izmērītu otro ripināšanas laiku Δtbi. |
| --- | --- |

5.5.

Iepriekš 5.1.–5.4. punktā minēto procedūru atkārto pretējā virzienā, lai izmērītu otro ripināšanas laiku Δtbi.

| 5.6. | Vidējo Δti no abiem ripināšanas laikiem Δtai un Δtbi aprēķina, izmantojot šādu vienādojumu:

  Ap7.2. vienādojums: |
| --- | --- |

5.6.

Vidējo Δti no abiem ripināšanas laikiem Δtai un Δtbi aprēķina, izmantojot šādu vienādojumu:

Ap7.2. vienādojums:

Formula

| 5.7. | Veic vismaz četrus testus, un vidējo ripināšanas laiku ΔTj aprēķina, izmantojot šādu vienādojumu:

  Ap7.3. vienādojums: |
| --- | --- |

5.7.

Veic vismaz četrus testus, un vidējo ripināšanas laiku ΔTj aprēķina, izmantojot šādu vienādojumu:

Ap7.3. vienādojums:

Formula

| 5.8. | Testus veic, līdz statistiskā precizitāte P ir 3 procenti vai mazāk (P ≤ 3 procenti).
  Statistisko precizitāti P (procentos) aprēķina, izmantojot šādu vienādojumu: | Ap7.4. vienādojums:




  kur: | t ir Ap7.2. tabulā dotais koeficients; |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.

Testus veic, līdz statistiskā precizitāte P ir 3 procenti vai mazāk (P ≤ 3 procenti).

Statistisko precizitāti P (procentos) aprēķina, izmantojot šādu vienādojumu:

Ap7.4. vienādojums:

Formula

kur:

t ir Ap7.2. tabulā dotais koeficients;

| | s ir standartnovirze, ko aprēķina pēc šādas formulas: |
| --- | --- |

s ir standartnovirze, ko aprēķina pēc šādas formulas:

| | Ap7.5. vienādojums:




  kur:
  n ir testu skaits.

  Ap7.2. tabula


  Statistiskās precizitātes koeficienti








  n | t | |
| --- | --- | --- | --- |
| 4 | 3,2 | 1,60 |
| 5 | 2,8 | 1,25 |
| 6 | 2,6 | 1,06 |
| 7 | 2,5 | 0,94 |
| 8 | 2,4 | 0,85 |
| 9 | 2,3 | 0,77 |
| 10 | 2,3 | 0,73 |
| 11 | 2,2 | 0,66 |
| 12 | 2,2 | 0,64 |
| 13 | 2,2 | 0,61 |
| 14 | 2,2 | 0,59 |
| 15 | 2,2 | 0,57 |

Ap7.5. vienādojums:

Formula

kur:

n ir testu skaits.

Ap7.2. tabula

Statistiskās precizitātes koeficienti

n

t

Formula

4

3,2

1,60

5

2,8

1,25

6

2,6

1,06

7

2,5

0,94

8

2,4

0,85

9

2,3

0,77

10

2,3

0,73

11

2,2

0,66

12

2,2

0,64

13

2,2

0,61

14

2,2

0,59

15

2,2

0,57

| 5.9. | Atkārtojot testu, ripināšanu cenšas uzsākt, ievērojot to pašu uzsildīšanas procedūru un to pašu ripināšanas sākuma ātrumu. |
| --- | --- |

5.9.

Atkārtojot testu, ripināšanu cenšas uzsākt, ievērojot to pašu uzsildīšanas procedūru un to pašu ripināšanas sākuma ātrumu.

| 5.10. | Ripināšanas laikus vairākiem izvēles ātrumiem var izmērīt, veicot nepārtrauktu ripināšanu. Tādā gadījumā ripināšanu cenšas uzsākt, ievērojot to pašu uzsildīšanas procedūru un to pašu ripināšanas sākuma ātrumu. |
| --- | --- |

5.10.

Ripināšanas laikus vairākiem izvēles ātrumiem var izmērīt, veicot nepārtrauktu ripināšanu. Tādā gadījumā ripināšanu cenšas uzsākt, ievērojot to pašu uzsildīšanas procedūru un to pašu ripināšanas sākuma ātrumu.

| 5.11. | Reģistrē ripināšanas laiku. Reģistrācijas veidlapas paraugs ir dots Regulā per administratīvajām prasībām. |
| --- | --- |

5.11.

Reģistrē ripināšanas laiku. Reģistrācijas veidlapas paraugs ir dots Regulā per administratīvajām prasībām.

6.   Datu apstrāde

6.1.   Rites pretestības spēka aprēķināšana

| 6.1.1. | Rites pretestības spēku Fj, izteiktu ņūtonos (N), pie izvēles ātruma vj aprēķina, izmantojot šādu vienādojumu:

  Ap7.6. vienādojums:




  kur:
  mref= standartmasa (kg);
  Δv= transportlīdzekļa ātruma novirze (km/h);
  Δt= aprēķinātā ripināšanas laika atšķirība (s). |
| --- | --- |

6.1.1.

Rites pretestības spēku Fj, izteiktu ņūtonos (N), pie izvēles ātruma vj aprēķina, izmantojot šādu vienādojumu:

Ap7.6. vienādojums:

Formula

kur:

mref= standartmasa (kg);

Δv= transportlīdzekļa ātruma novirze (km/h);

Δt= aprēķinātā ripināšanas laika atšķirība (s).

| 6.1.2. | Rites pretestības spēku Fj koriģē saskaņā ar 6.2. punktu. |
| --- | --- |

6.1.2.

Rites pretestības spēku Fj koriģē saskaņā ar 6.2. punktu.

6.2.   Rites pretestības līknes noteikšana

Rites pretestības spēku F aprēķina šādi.

| 6.2.1. | Turpmāk norādīto vienādojumu piemēro Fj un vj datu kopumam, kas iegūts attiecīgi saskaņā ar 4. un 6.1. punktu ar lineāru regresiju, lai noteiktu koeficientus f0 un f2.

  Ap7.7. vienādojums: |
| --- | --- |

6.2.1.

Turpmāk norādīto vienādojumu piemēro Fj un vj datu kopumam, kas iegūts attiecīgi saskaņā ar 4. un 6.1. punktu ar lineāru regresiju, lai noteiktu koeficientus f0 un f2.

Ap7.7. vienādojums:

Formula

| 6.2.2. | Šādi noteiktos koeficientus f0 un f2 koriģē attiecībā pret apkārtējās vides standartapstākļiem, izmantojot šādus vienādojumus: | Ap7.8. vienādojums: |
| --- | --- | --- |

6.2.2.

Šādi noteiktos koeficientus f0 un f2 koriģē attiecībā pret apkārtējās vides standartapstākļiem, izmantojot šādus vienādojumus:

Ap7.8. vienādojums:

Formula

| | Ap7.9. vienādojums:




  kur:
  K0 nosaka, pamatojoties uz empīriskajiem datiem par konkrēto transportlīdzekli un riepu testiem, vai, ja šī informācija nav pieejama, jāpieņem, ka tas ir: . |
| --- | --- |

Ap7.9. vienādojums:

Formula

kur:

K0 nosaka, pamatojoties uz empīriskajiem datiem par konkrēto transportlīdzekli un riepu testiem, vai, ja šī informācija nav pieejama, jāpieņem, ka tas ir: Formula.

6.3.   Rites pretestības spēka F* mērķvērtības iestatīšana šasijas dinamometram

Šasijas dinamometra rites pretestības spēka F*(v0) mērķvērtību pie transportlīdzekļa atskaites ātruma v0, izteiktu N, nosaka, izmantojot šādu vienādojumu:

Ap7.10. vienādojums:

Formula

8. papildinājums

Ceļa testi L kategorijas transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar diviem vai vairākiem riteņiem uz dzenošajām asīm, testa stenda iestatījumu noteikšanai

1.   Transportlīdzekļa sagatavošana

1.1.   Iebraukšana

Testa transportlīdzeklis ir normālā braukšanas kārtībā un noregulēts pēc iebraukšanas, kuras garums ir vismaz 300 km. Riepas ir iebrauktas vienlaikus ar transportlīdzekļa iebraukšanu, vai arī tās ir ar protektoriem, kuru dziļums ir 90–50 procentu robežās no sākotnējā protektoru dziļuma.

1.2.   Pārbaudes

Saskaņā ar izgatavotāja specifikācijām attiecībā uz konkrēto lietojumu veic šādas pārbaudes: riteņi, riteņu loki, riepas (marka, tips un spiediens), priekšējās ass ģeometrija, bremžu regulējums (liekās pretestības novēršana), priekšējās un aizmugurējās ass eļļošana, piekares noregulējums un transportlīdzekļa klīrenss utt. Pārbauda, vai tukšgaitā nedarbojas elektriskās bremzes.

1.3.   Sagatavošana testam

| 1.3.1. | Testa transportlīdzekli piekrauj līdz tā testa masai, ieskaitot vadītāju un mērierīces, kravu vienmērīgi izvietojot tai paredzētajās kravas vietās. |
| --- | --- |

1.3.1.

Testa transportlīdzekli piekrauj līdz tā testa masai, ieskaitot vadītāju un mērierīces, kravu vienmērīgi izvietojot tai paredzētajās kravas vietās.

| 1.3.2. | Transportlīdzekļa logi ir aizvērti. Visu gaisa kondicionēšanas sistēmu, priekšējo lukturu u. c. ierīču pārsegi ir aizvērti. |
| --- | --- |

1.3.2.

Transportlīdzekļa logi ir aizvērti. Visu gaisa kondicionēšanas sistēmu, priekšējo lukturu u. c. ierīču pārsegi ir aizvērti.

| 1.3.3. | Testa transportlīdzeklis ir tīrs un pienācīgi uzturēts un izmantots. |
| --- | --- |

1.3.3.

Testa transportlīdzeklis ir tīrs un pienācīgi uzturēts un izmantots.

| 1.3.4. | Tieši pirms testa transportlīdzekli piemērotā veidā uzsilda līdz normālai braukšanas temperatūrai. |
| --- | --- |

1.3.4.

Tieši pirms testa transportlīdzekli piemērotā veidā uzsilda līdz normālai braukšanas temperatūrai.

| 1.3.5. | Uzstādot mērinstrumentus uz testa transportlīdzekļa, cik vien iespējams samazina to ietekmi uz slodzes sadalījumu pa riteņiem. Uzstādot ātruma sensoru testa transportlīdzekļa ārpusē, cik vien iespējams samazina papildu aerodinamikas zudumu. |
| --- | --- |

1.3.5.

Uzstādot mērinstrumentus uz testa transportlīdzekļa, cik vien iespējams samazina to ietekmi uz slodzes sadalījumu pa riteņiem. Uzstādot ātruma sensoru testa transportlīdzekļa ārpusē, cik vien iespējams samazina papildu aerodinamikas zudumu.

2.   Transportlīdzekļa izvēles ātrums v

Izvēles ātrums vajadzīgs, lai pēc braukšanas pretestības līknes noteiktu ritošās daļas pretestību, ja brauc ar atskaites ātrumu. Lai noteiktu rites pretestību kā funkciju no transportlīdzekļa ātruma, kas ir tuvs atskaites ātrumam v0, rites pretestības mēra pie izvēles ātruma v. Mērījumus veic vismaz četros līdz piecos punktos, norādot izvēles ātrumus un atskaites ātrumus. 3. papildinājuma 2.2. punktā minētā slodzes indikatora kalibrēšanu veic pie transportlīdzekļa piemērojamā atskaites ātruma (vj), kas minēts Ap8.1. tabulā.

Ap8.1. tabula.

Transportlīdzekļa izvēles ātrumi, lai veiktu ripināšanas laika testu, kā arī noteiktais transportlīdzekļa atskaites ātrums vj atkarībā no transportlīdzekļa projektētā maksimālā ātruma (vmax)

| Kategorija
  v
  max
  . | Transportlīdzekļa ātrumi (km/h) |
| --- | --- |
| > 130 | 120 (2) | 100 | 80 (1) | 60 | 40 | 20 |
| 130–100 | 90 | 80 (1) | 60 | 40 | 20 | — |
| 100–70 | 60 | 50 (1) | 40 | 30 | 20 | — |
| 70–45 | 50 (2) | 40 (1) | 30 | 20 | — | — |
| 45–25 | | 40 | 30 (1) | 20 | | |
| ≤ 25 km/h | | | | 20 | 15 (1) | 10 |

Kategorija

v
  max
  .

Transportlīdzekļa ātrumi (km/h)

> 130

120 (2)

100

80 (1)

60

40

20

130–100

90

80 (1)

60

40

20

—

100–70

60

50 (1)

40

30

20

—

70–45

50 (2)

40 (1)

30

20

—

—

45–25

40

30 (1)

20

≤ 25 km/h

20

15 (1)

10

3.   Enerģijas variēšana ripināšanas procedūras laikā

3.1.   Kopējās ceļa noslodzes jaudas noteikšana

3.1.1.   Mērīšanas aprīkojums un precizitāte

Mērījumu kļūdas robeža ir mazāka par 0,1 sekundi attiecībā uz laiku un mazāka par ± 0,5 km/h attiecībā uz ātrumu. Transportlīdzekli un šasijas dinamometru uzsilda līdz stabilai darbības temperatūrai, lai panāktu ceļam līdzīgus apstākļus.

3.1.2.   Testa procedūra

3.1.2.1.   Transportlīdzekļa ātrumu palielina līdz ātrumam, kas par 5 km/h pārsniedz ātrumu, ar kādu sāk testa mērījumu.

3.1.2.2.   Pārnesumkārbu pārslēdz neitrālā pozīcijā, vai pārtrauc elektroenerģijas padevi.

3.1.2.3.   Izmēra laiku t1, kas transportlīdzeklim bija vajadzīgs, lai ātrums samazinātos no:

Formula līdz Formula,

kur:

| | Δv < 5 km/h transportlīdzekļa nominālajam ātrumam < 50 km/h; |
| --- | --- |

Δv < 5 km/h transportlīdzekļa nominālajam ātrumam < 50 km/h;

| | Δv < 10 km/h transportlīdzekļa nominālajam ātrumam < 50 km/h. |
| --- | --- |

Δv < 10 km/h transportlīdzekļa nominālajam ātrumam < 50 km/h.

3.1.2.4.   Šo pašu testu veic pretējā virzienā, izmērot laiku t2.

3.1.2.5.   Aprēķina vidējo ti no abām laika vērtībām t1 un t2.

3.1.2.6.   Šos testus atkārto, līdz statistiskā precizitāte (p) no vidējā laika:

Ap8.1. vienādojums:

Formula

Statistisko precizitāti (p) definē šādi:

Ap8.2. vienādojums:

Formula nav lielāka par 4 procentiem (p ≤ 4 procenti),

kur:

| | t ir Ap8.2. tabulā dotais koeficients; |
| --- | --- |

t ir Ap8.2. tabulā dotais koeficients;

| | s ir standartnovirze. |
| --- | --- |

s ir standartnovirze.

Ap8.3. vienādojums:

Formula

n ir testu skaits.

Ap8.2. tabula.

Koeficienti t un t/√n atkarībā no veikto ripināšanas testu skaita

| n | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| t | 3,2 | 2,8 | 2,6 | 2,5 | 2,4 | 2,3 | 2,3 |
| t/√n | 1,6 | 1,25 | 1,06 | 0,94 | 0,85 | 0,77 | 0,73 |

n

4

5

6

7

8

9

10

t

3,2

2,8

2,6

2,5

2,4

2,3

2,3

t/√n

1,6

1,25

1,06

0,94

0,85

0,77

0,73

3.1.2.7.   Rites pretestības spēka aprēķināšana

Rites pretestības spēku F pie izvēles ātrumiem v aprēķina šādi:

Ap8.4. vienādojums:

Formula

kur:

m
  ref
  = standartmasa (kg);

Δv= transportlīdzekļa ātruma novirze (km/h);

Δt= aprēķinātā ripināšanas laika atšķirība (s).

3.1.2.8.   Testā uz ceļa noteikto rites pretestību koriģē atbilstīgi apkārtējās vides standartapstākļiem, kā norādīts turpmāk.

Ap8.5. vienādojums:

Formula

Ap8.6. vienādojums:

Formula

kur:

| | RR ir rites pretestība pie ātruma v (N); |
| --- | --- |

RR ir rites pretestība pie ātruma v (N);

| | RAERO ir aerodinamiskā pretestība pie ātruma v (N); |
| --- | --- |

RAERO ir aerodinamiskā pretestība pie ātruma v (N);

| | RT ir (N); |
| --- | --- |

RT ir Formula (N);

| | KR ir temperatūras korekcijas koeficients ripošanas pretestībai; pieņem, ka tas ir: ; |
| --- | --- |

KR ir temperatūras korekcijas koeficients ripošanas pretestībai; pieņem, ka tas ir: Formula;

| | t ir testa ceļa apkārtējā temperatūra K; |
| --- | --- |

t ir testa ceļa apkārtējā temperatūra K;

| | t0 ir apkārtējā standarttemperatūra (293,2 K); |
| --- | --- |

t0 ir apkārtējā standarttemperatūra (293,2 K);

| | dt ir gaisa blīvums testa apstākļos (kg/m3); |
| --- | --- |

dt ir gaisa blīvums testa apstākļos (kg/m3);

| | d0 ir gaisa blīvums standartapstākļos (293,2 K, 101,3 kPa) = 1,189 kg/m3. |
| --- | --- |

d0 ir gaisa blīvums standartapstākļos (293,2 K, 101,3 kPa) = 1,189 kg/m3.

Koeficientus RR/RT un RAERO/RT norāda transportlīdzekļa izgatavotājs, pamatojoties uz uzņēmumam parasti pieejamajiem datiem un tehniskajam dienestam pieņemamā veidā. Ja šīs vērtības nav pieejamas vai ja tehniskais dienests vai apstiprinātājiestāde tās nepieņem, var izmantot rites/kopējās pretestības attiecības vērtības, ko nosaka pēc šādas formulas:

Ap8.7. vienādojums:

Formula

kur:

m
  HP ir testa masa, un katram ātrumam koeficienti a un b ir norādīti šajā tabulā:

Ap8.3. tabula.

Koeficienti a un b rites pretestības attiecības aprēķināšanai

| v (km/h) | a | b |
| --- | --- | --- |
| 20 | 7,24 · 10–5 | 0,82 |
| 40 | 1,59 · 10–4 | 0,54 |
| 60 | 1,96 · 10–4 | 0,33 |
| 80 | 1,85 · 10–4 | 0,23 |
| 100 | 1,63 · 10–4 | 0,18 |
| 120 | 1,57 · 10–4 | 0,14 |

v (km/h)

a

b

20

7,24 · 10–5

0,82

40

1,59 · 10–4

0,54

60

1,96 · 10–4

0,33

80

1,85 · 10–4

0,23

100

1,63 · 10–4

0,18

120

1,57 · 10–4

0,14

3.2.   Šasijas dinamometra iestatīšana

Šīs procedūras mērķis ir imitēt uz dinamometra kopējo ceļa noslodzes jaudu, ja brauc ar noteiktu ātrumu.

3.2.1.   Mērīšanas aprīkojums un precizitāte

Mērīšanas aprīkojums ir līdzīgs tam, ko izmanto uz testa trases, un tas atbilst II pielikuma 4.5.7. punktam un šā pielikuma 1.3.5. punktam.

3.2.2.   Testa procedūra

| 3.2.2.1 | Transportlīdzekli novieto uz šasijas dinamometra. |
| --- | --- |

3.2.2.1

Transportlīdzekli novieto uz šasijas dinamometra.

| 3.2.2.2. | Noregulē spiedienu (aukstā stāvoklī) piedziņas riteņu riepās, kā nepieciešams šasijas dinamometram. |
| --- | --- |

3.2.2.2.

Noregulē spiedienu (aukstā stāvoklī) piedziņas riteņu riepās, kā nepieciešams šasijas dinamometram.

| 3.2.2.3. | Pielāgo šasijas dinamometra ekvivalento inerciālo masu saskaņā ar Ap8.4. tabulu.






  3.2.2.3.1. | Ap8.4. tabula.


  Ekvivalentās inerciālās masas noteikšana L kategorijas transportlīdzeklim, kas aprīkots ar diviem vai vairākiem riteņiem uz dzenošajām asīm







  Standartmasa (mref)
  (kg) | Ekvivalentā inerciālā masa (mi)
  (kg) |
| --- | --- | --- | --- |
| mref ≤ 105 | 100 |
| 105 < mref ≤ 115 | 110 |
| 115 < mref ≤ 125 | 120 |
| 125 < mref ≤ 135 | 130 |
| 135 < mref ≤ 150 | 140 |
| 150 < mref ≤ 165 | 150 |
| 165 < mref ≤ 185 | 170 |
| 185 < mref ≤ 205 | 190 |
| 205 < mref ≤ 225 | 210 |
| 225 < mref ≤ 245 | 230 |
| 245 < mref ≤ 270 | 260 |
| 270 < mref ≤ 300 | 280 |
| 300 < mref ≤ 330 | 310 |
| 330 < mref ≤ 360 | 340 |
| 360 < mref ≤ 395 | 380 |
| 395 < mref ≤ 435 | 410 |
| 435 < mref ≤ 480 | 450 |
| 480 < mref ≤ 540 | 510 |
| 540 < mref ≤ 600 | 570 |
| 600 < mref ≤ 650 | 620 |
| 650 < mref ≤ 710 | 680 |
| 710 < mref ≤ 770 | 740 |
| 770 < mref ≤ 820 | 800 |
| 820 < mref ≤ 880 | 850 |
| 880 < mref ≤ 940 | 910 |
| 940 < mref ≤ 990 | 960 |
| 990 < mref ≤ 1 050 | 1 020 |
| 1 050 < mref ≤ 1 110 | 1 080 |
| 1 110 < mref ≤ 1 160 | 1 130 |
| 1 160 < mref ≤ 1 220 | 1 190 |
| 1 220 < mref ≤ 1 280 | 1 250 |
| 1 280 < mref ≤ 1 330 | 1 300 |
| 1 330 < mref ≤ 1 390 | 1 360 |
| 1 390 < mref ≤ 1 450 | 1 420 |
| 1 450 < mref ≤ 1 500 | 1 470 |
| 1 500 < mref ≤ 1 560 | 1 530 |
| 1 560 < mref ≤ 1 620 | 1 590 |
| 1 620 < mref ≤ 1 670 | 1 640 |
| 1 670 < mref ≤ 1 730 | 1 700 |
| 1 730 < mref ≤ 1 790 | 1 760 |
| 1 790 < mref ≤ 1 870 | 1 810 |
| 1 870 < mref ≤ 1 980 | 1 930 |
| 1 980 < mref ≤ 2 100 | 2 040 |
| 2 100 < mref ≤ 2 210 | 2 150 |
| 2 210 < mref ≤ 2 320 | 2 270 |
| 2 320 < mref ≤ 2 440 | 2 380 |
| 2 440 < RM | 2 490 |

3.2.2.3.

Pielāgo šasijas dinamometra ekvivalento inerciālo masu saskaņā ar Ap8.4. tabulu.

3.2.2.3.1.

Ap8.4. tabula.

Ekvivalentās inerciālās masas noteikšana L kategorijas transportlīdzeklim, kas aprīkots ar diviem vai vairākiem riteņiem uz dzenošajām asīm

Standartmasa (mref)

(kg)

Ekvivalentā inerciālā masa (mi)

(kg)

mref ≤ 105

100

105 < mref ≤ 115

110

115 < mref ≤ 125

120

125 < mref ≤ 135

130

135 < mref ≤ 150

140

150 < mref ≤ 165

150

165 < mref ≤ 185

170

185 < mref ≤ 205

190

205 < mref ≤ 225

210

225 < mref ≤ 245

230

245 < mref ≤ 270

260

270 < mref ≤ 300

280

300 < mref ≤ 330

310

330 < mref ≤ 360

340

360 < mref ≤ 395

380

395 < mref ≤ 435

410

435 < mref ≤ 480

450

480 < mref ≤ 540

510

540 < mref ≤ 600

570

600 < mref ≤ 650

620

650 < mref ≤ 710

680

710 < mref ≤ 770

740

770 < mref ≤ 820

800

820 < mref ≤ 880

850

880 < mref ≤ 940

910

940 < mref ≤ 990

960

990 < mref ≤ 1 050

1 020

1 050 < mref ≤ 1 110

1 080

1 110 < mref ≤ 1 160

1 130

1 160 < mref ≤ 1 220

1 190

1 220 < mref ≤ 1 280

1 250

1 280 < mref ≤ 1 330

1 300

1 330 < mref ≤ 1 390

1 360

1 390 < mref ≤ 1 450

1 420

1 450 < mref ≤ 1 500

1 470

1 500 < mref ≤ 1 560

1 530

1 560 < mref ≤ 1 620

1 590

1 620 < mref ≤ 1 670

1 640

1 670 < mref ≤ 1 730

1 700

1 730 < mref ≤ 1 790

1 760

1 790 < mref ≤ 1 870

1 810

1 870 < mref ≤ 1 980

1 930

1 980 < mref ≤ 2 100

2 040

2 100 < mref ≤ 2 210

2 150

2 210 < mref ≤ 2 320

2 270

2 320 < mref ≤ 2 440

2 380

2 440 < RM

2 490

| 3.2.2.4. | Transportlīdzekli un šasijas dinamometru uzsilda līdz stabilai darbības temperatūrai, lai panāktu ceļam līdzīgus apstākļus. |
| --- | --- |

3.2.2.4.

Transportlīdzekli un šasijas dinamometru uzsilda līdz stabilai darbības temperatūrai, lai panāktu ceļam līdzīgus apstākļus.

| 3.2.2.5. | Veic 3.1.2. punktā norādītās darbības, izņemot tās, kas minētas 3.1.2.4. un 3.1.2.5. punktā. |
| --- | --- |

3.2.2.5.

Veic 3.1.2. punktā norādītās darbības, izņemot tās, kas minētas 3.1.2.4. un 3.1.2.5. punktā.

| 3.2.2.6. | Noregulē bremzi, lai reproducētu koriģēto rites pretestību (sk. 3.1.2.8. punktu) un ņemtu vērā standartmasu. To var paveikt, aprēķinot vidējo koriģēto ripināšanas laiku uz ceļa no v1 līdz v2 un reproducējot to pašu laiku uz dinamometra šādi:

  Ap8.8. vienādojums: |
| --- | --- |

3.2.2.6.

Noregulē bremzi, lai reproducētu koriģēto rites pretestību (sk. 3.1.2.8. punktu) un ņemtu vērā standartmasu. To var paveikt, aprēķinot vidējo koriģēto ripināšanas laiku uz ceļa no v1 līdz v2 un reproducējot to pašu laiku uz dinamometra šādi:

Ap8.8. vienādojums:

Formula

| 3.2.2.7. | Nosaka stenda absorbēto jaudu Pa, lai konkrētajam transportlīdzeklim varētu atkārtot to pašu kopējo ceļa noslodzes jaudu citā dienā vai uz citiem tāda paša tipa šasijas dinamometriem. |
| --- | --- |

3.2.2.7.

Nosaka stenda absorbēto jaudu Pa, lai konkrētajam transportlīdzeklim varētu atkārtot to pašu kopējo ceļa noslodzes jaudu citā dienā vai uz citiem tāda paša tipa šasijas dinamometriem.

---

(1)  Piemērojamais transportlīdzekļa stskaites ātrums vj.

(2)  Ja transportlīdzeklis var sasniegt šādu transportlīdzekļa ātrumu.

9. papildinājums

Paskaidrojums par pārnesumu pārslēgšanas procedūru I tipa testam

0.   Ievads

Šajā paskaidrojumā ir skaidroti jautājumi, kas minēti vai aprakstīti šajā regulā, tostarp tās pielikumos un papildinājumos, un ar tiem saistītie jautājumi, kas attiecas uz pārnesumu pārslēgšanas procedūru.

1.   Pieeja

| 1.1. | Pārnesumu pārslēgšanas procedūra tika izstrādāta, pamatojoties uz pārnesumu pārslēgšanas punktu analīzi izmantotajos datos. Lai noteiktu vispārinātas korelācijas starp transportlīdzekļu tehniskajām specifikācijām un pārnesumu pārslēgšanas ātrumiem, motora ātrumi tika normalizēti līdz izmantojamajam diapazonam starp nominālo ātrumu un tukšgaitas ātrumu. |
| --- | --- |

1.1.

Pārnesumu pārslēgšanas procedūra tika izstrādāta, pamatojoties uz pārnesumu pārslēgšanas punktu analīzi izmantotajos datos. Lai noteiktu vispārinātas korelācijas starp transportlīdzekļu tehniskajām specifikācijām un pārnesumu pārslēgšanas ātrumiem, motora ātrumi tika normalizēti līdz izmantojamajam diapazonam starp nominālo ātrumu un tukšgaitas ātrumu.

| 1.2. | Tad tika noteikti beigu ātrumi (transportlīdzekļa ātrums, kā arī normalizētais motora ātrums) pārnesumu pārslēgšanai uz augstāku un zemāku pārnesumu, un tie tika reģistrēti atsevišķā tabulā. Tika aprēķinātas šo ātrumu vidējās vērtības katram pārnesumam un transportlīdzeklim, un tās tika korelētas ar transportlīdzekļu tehniskajām specifikācijām. |
| --- | --- |

1.2.

Tad tika noteikti beigu ātrumi (transportlīdzekļa ātrums, kā arī normalizētais motora ātrums) pārnesumu pārslēgšanai uz augstāku un zemāku pārnesumu, un tie tika reģistrēti atsevišķā tabulā. Tika aprēķinātas šo ātrumu vidējās vērtības katram pārnesumam un transportlīdzeklim, un tās tika korelētas ar transportlīdzekļu tehniskajām specifikācijām.

| 1.3. | Minēto analīžu un aprēķinu rezultātus var rezumēt šādi:






  a) | pārnesumu pārslēgšana ir saistīta ar motora apgriezienu skaitu, nevis ar transportlīdzekļa ātrumu; |
| --- | --- | --- |

1.3.

Minēto analīžu un aprēķinu rezultātus var rezumēt šādi:

a)

pārnesumu pārslēgšana ir saistīta ar motora apgriezienu skaitu, nevis ar transportlīdzekļa ātrumu;

| b) | vislabākā korelācija starp pārnesumu pārslēgšanas ātrumiem un tehniskajiem datiem tika konstatēta attiecībā uz normalizētu motora apgriezienu skaitu un jaudas un masas attiecību (maksimālā nepārtrauktā nominālā jauda/(masa darba kārtībā +75 kg)); |
| --- | --- |

b)

vislabākā korelācija starp pārnesumu pārslēgšanas ātrumiem un tehniskajiem datiem tika konstatēta attiecībā uz normalizētu motora apgriezienu skaitu un jaudas un masas attiecību (maksimālā nepārtrauktā nominālā jauda/(masa darba kārtībā +75 kg));

| c) | paliekošās variācijas nevar izskaidrot ar citiem tehniskiem datiem vai ar atšķirīgiem piedziņas mehānismu koeficientiem. To iemesls, visticamāk, ir satiksmes apstākļu un konkrētā vadītāja uzvedības atšķirības; |
| --- | --- |

c)

paliekošās variācijas nevar izskaidrot ar citiem tehniskiem datiem vai ar atšķirīgiem piedziņas mehānismu koeficientiem. To iemesls, visticamāk, ir satiksmes apstākļu un konkrētā vadītāja uzvedības atšķirības;

| d) | vislabākā tuvināšana starp pārnesumu pārslēgšanas ātrumiem un jaudas un masas attiecību tika konstatēta attiecībā uz eksponenciālām funkcijām; |
| --- | --- |

d)

vislabākā tuvināšana starp pārnesumu pārslēgšanas ātrumiem un jaudas un masas attiecību tika konstatēta attiecībā uz eksponenciālām funkcijām;

| e) | pārnesumu pārslēgšanas matemātiskā funkcija pirmajam pārnesumam ir ievērojami zemāka nekā visiem pārējiem pārnesumiem; |
| --- | --- |

e)

pārnesumu pārslēgšanas matemātiskā funkcija pirmajam pārnesumam ir ievērojami zemāka nekā visiem pārējiem pārnesumiem;

| f) | pārnesumu pārslēgšanas ātrumus visiem pārējiem pārnesumiem var tuvināt ar vienu kopēju matemātisko funkciju; |
| --- | --- |

f)

pārnesumu pārslēgšanas ātrumus visiem pārējiem pārnesumiem var tuvināt ar vienu kopēju matemātisko funkciju;

| g) | netika konstatētas atšķirības starp pārnesumkārbām ar pieciem un sešiem ātrumiem; |
| --- | --- |

g)

netika konstatētas atšķirības starp pārnesumkārbām ar pieciem un sešiem ātrumiem;

| h) | pārnesumu pārslēgšana Japānā būtiski atšķiras no tā, kā tā paša veida pārnesumus pārslēdz Eiropas Savienībā (ES) un Amerikas Savienotajās Valstīs (ASV). |
| --- | --- |

h)

pārnesumu pārslēgšana Japānā būtiski atšķiras no tā, kā tā paša veida pārnesumus pārslēdz Eiropas Savienībā (ES) un Amerikas Savienotajās Valstīs (ASV).

| 1.4. | Lai rastu līdzsvarotu kompromisu starp visiem trīs minētajiem reģioniem, tika aprēķināta jauna tuvināšanas funkcija normalizētiem ātrumiem pārnesumu pārslēgšanai uz augšu attiecībā pret jaudas un masas attiecību kā vidējā svērtā vērtība ES/ASV līknei (ar 2/3 svērumu) un Japānas līknei (ar 1/3 svērumu), rezultātā iegūstot šādus vienādojumus normalizētam motora apgriezienu skaitam, pie kāda pārnesums jāpārslēdz uz augstāku: | Ap9.1. vienādojums. Normalizēts ātrums pārslēgšanai uz augstāku pārnesumu 1. pārnesumā (1. pārnesums) |
| --- | --- | --- |

1.4.

Lai rastu līdzsvarotu kompromisu starp visiem trīs minētajiem reģioniem, tika aprēķināta jauna tuvināšanas funkcija normalizētiem ātrumiem pārnesumu pārslēgšanai uz augšu attiecībā pret jaudas un masas attiecību kā vidējā svērtā vērtība ES/ASV līknei (ar 2/3 svērumu) un Japānas līknei (ar 1/3 svērumu), rezultātā iegūstot šādus vienādojumus normalizētam motora apgriezienu skaitam, pie kāda pārnesums jāpārslēdz uz augstāku:

Ap9.1. vienādojums. Normalizēts ātrums pārslēgšanai uz augstāku pārnesumu 1. pārnesumā (1. pārnesums)

Formula

| | Ap9.2. vienādojums Normalizēts ātrums pārslēgšanai uz augstāku pārnesumu, pārnesumos > 1 |
| --- | --- |

Ap9.2. vienādojums Normalizēts ātrums pārslēgšanai uz augstāku pārnesumu, pārnesumos > 1

Formula

2.   Aprēķina piemērs

2.1.   Ap9.1. attēlā ir norādīts pārnesumu pārslēgšanas izmantošanas piemērs, kas attiecas uz mazu transportlīdzekli:

| a) | ar treknlīnijām apzīmē pārnesumu izmantošanu paātrinājuma posmiem; |
| --- | --- |

a)

ar treknlīnijām apzīmē pārnesumu izmantošanu paātrinājuma posmiem;

| b) | ar punktotām līnijām apzīmē punktus pārslēgšanai uz zemāku pārnesumu palēninājuma posmiem; |
| --- | --- |

b)

ar punktotām līnijām apzīmē punktus pārslēgšanai uz zemāku pārnesumu palēninājuma posmiem;

| c) | kruīza posmos var izmantot visu ātruma diapazonu starp ātrumu pārslēgšanai uz zemāku pārnesumu un ātrumu pārslēgšanai uz augstāku pārnesumu. |
| --- | --- |

c)

kruīza posmos var izmantot visu ātruma diapazonu starp ātrumu pārslēgšanai uz zemāku pārnesumu un ātrumu pārslēgšanai uz augstāku pārnesumu.

2.2.   Ja transportlīdzekļa ātrums pakāpeniski palielinās kruīza posmos, ātrumus, kādos notiek pārslēgšana uz augstāku pārnesumu (v1—2, v2—3 un vi—i+1), izteiktus km/h, var aprēķināt, izmantojot šādus vienādojumus:

| | Ap9.3. vienādojums |
| --- | --- |

Ap9.3. vienādojums

Formula

| | Ap9.4. vienādojums |
| --- | --- |

Ap9.4. vienādojums

Formula

| | Ap9.5. vienādojums


  , i = 3 to ng |
| --- | --- |

Ap9.5. vienādojums

Formula, i = 3 to ng

Ap9.1. attēls.

Pārnesumu pārslēgšanas skices piemērs. Pārnesumu izmantošana palēninājuma un kruīza posmos

Image

Pārnesumu izmantošana paātrinājuma posmos

Image

Lai tehniskajam dienestam atvēlētu lielāku elastīgumu un lai nodrošinātu vadāmību, pārnesumu pārslēgšanas regresijas funkcijas jāuzskata par zemākām robežvērtībām. Jebkurā cikla posmā ir pieļaujams lielāks motora apgriezienu skaits.

3.   Posma indikatori

3.1.   Lai izvairītos no atšķirīgas interpretācijas pārnesumu pārslēgšanas vienādojumu piemērošanā un tādējādi uzlabotu testa salīdzināmību, ciklu ātruma shēmai piešķir fiksēta posma indikatorus. Posma indikatoru specifikācijas pamatā ir Japānas Automobiļu pētniecības institūta (JARI) sniegtā četru turpmāk tabulā norādīto braukšanas režīmu definīcija.

Ap9.1. tabula.

Braukšanas režīmu definīcija

| 4 režīmi | Definīcija |
| --- | --- |
| Tukšgaitas režīms | transportlīdzekļa ātrums < 5 km/h un
  -0,5 km/h/s (-0,139 m/s2) < paātrinājums < 0,5 km/h/s (0,139 m/s2) |
| Paātrinājuma režīms | paātrinājums > 0,5 km/h/s (0,139 m/s2) |
| Palēninājuma režīms | paātrinājums < -0,5 km/h/s (-0,139 m/s2) |
| Kruīza režīms | transportlīdzekļa ātrums ≥ 5 km/h un
  -0,5 km/h/s (-0,139 m/s2) < paātrinājums < 0,5 km/h/s (0,139 m/s2) |

4 režīmi

Definīcija

Tukšgaitas režīms

transportlīdzekļa ātrums < 5 km/h un

-0,5 km/h/s (-0,139 m/s2) < paātrinājums < 0,5 km/h/s (0,139 m/s2)

Paātrinājuma režīms

paātrinājums > 0,5 km/h/s (0,139 m/s2)

Palēninājuma režīms

paātrinājums < -0,5 km/h/s (-0,139 m/s2)

Kruīza režīms

transportlīdzekļa ātrums ≥ 5 km/h un

-0,5 km/h/s (-0,139 m/s2) < paātrinājums < 0,5 km/h/s (0,139 m/s2)

3.2.   Tad indikatori tika mainīti, lai novērstu biežas izmaiņas salīdzinoši viendabīgajās cikla daļās un tādējādi uzlabotu vadāmību. Ap9.2. attēlā norādīts piemērs no 1. cikla daļas.

Ap9.2. attēls.

Pārveidotu posma indikatoru piemērs

Image

4.   Aprēķina piemērs

| 4.1. | Pārslēgšanas ātrumu aprēķinam vajadzīgo ievaddatu piemērs ir dots Ap9.2. tabulā. Ātrumu pārslēgšanai uz augstāku pārnesumu paātrinājuma posmos pirmajam un augstākiem pārnesumiem aprēķina, izmantojot 9.1. un 9.2. vienādojumu. Motora apgriezienu skaita denormalizāciju var veikt, izmantojot vienādojumu

  . |
| --- | --- |

4.1.

Formula

| 4.2. | Ātrumus pārslēgšanai uz zemākiem pārnesumiem palēninājuma posmos var aprēķināt, izmantojot 9.3. un 9.4. vienādojumu. Ap9.2. tabulā norādītās ndv vērtības var izmantot kā pārnesumskaitļus. Šīs vērtības var arī izmantot, lai aprēķinātu atbilstošos transportlīdzekļa ātrumus (

  ). Rezultāti norādīti Ap9.3. un Ap9.4. tabulā. |
| --- | --- |

4.2.

Formula

| 4.3. | Lai izpētītu, vai šos pārnesumu pārslēgšanas algoritmus var vienkāršot un jo īpaši vai motora ātrumus pie pārnesumu pārslēgšanas var aizstāt ar transportlīdzekļa ātrumiem pie pārnesumu pārslēgšanas, tika veiktas papildu analīzes un aprēķini. Analīze liecināja, ka transportlīdzekļa ātrumus nevar pielīdzināt pārnesumu pārslēgšanai izmantotajos datos. |
| --- | --- |

4.3.

Lai izpētītu, vai šos pārnesumu pārslēgšanas algoritmus var vienkāršot un jo īpaši vai motora ātrumus pie pārnesumu pārslēgšanas var aizstāt ar transportlīdzekļa ātrumiem pie pārnesumu pārslēgšanas, tika veiktas papildu analīzes un aprēķini. Analīze liecināja, ka transportlīdzekļa ātrumus nevar pielīdzināt pārnesumu pārslēgšanai izmantotajos datos.

| 4.3.1. | Ap9.2. tabula.


  Ievaddati motora un transportlīdzekļa ātrumu aprēķināšanai pārnesumu pārslēgšanai







  Pozīcija | Ievaddati |
| --- | --- | --- |
| Motora darba tilpums, izteikts cm3 | 600 |
| Pn, izteikts kW | 72 |
| mk, izteikts kg | 199 |
| s, izteikts min-1 | 11 800 |
| nidle, izteikts min-1 | 1 150 |
| ndv1
   (1) | 133,66 |
| ndv2 | 94,91 |
| ndv3 | 76,16 |
| ndv4 | 65,69 |
| ndv5 | 58,85 |
| ndv6 | 54,04 |
| pmr (2), izteikts kW/t | 262,8 |

4.3.1.

Ap9.2. tabula.

Ievaddati motora un transportlīdzekļa ātrumu aprēķināšanai pārnesumu pārslēgšanai

Pozīcija

Ievaddati

Motora darba tilpums, izteikts cm3

600

Pn, izteikts kW

72

mk, izteikts kg

199

s, izteikts min-1

11 800

nidle, izteikts min-1

1 150

ndv1
   (1)

133,66

ndv2

94,91

ndv3

76,16

ndv4

65,69

ndv5

58,85

ndv6

54,04

pmr (2), izteikts kW/t

262,8

| 4.3.2. | Ap9.3. tabula.


  Pārnesumu pārslēgšanas ātrumi paātrinājuma posmiem pirmajam un augstākiem pārnesumiem (sk. Ap9.1. tabulu) | XXX |
| --- | --- | --- |
| Braukšanas veids ES/ASV/Japānā | n_acc_max (1) n_acc_max (i) |
| n_norm (3) procentos | 24,9 | 34,9 |
| n, izteikts min-1 | 3 804 | 4 869 |

4.3.2.

Ap9.3. tabula.

Pārnesumu pārslēgšanas ātrumi paātrinājuma posmiem pirmajam un augstākiem pārnesumiem (sk. Ap9.1. tabulu)

XXX

Braukšanas veids ES/ASV/Japānā

n_acc_max (1) n_acc_max (i)

n_norm (3) procentos

24,9

34,9

n, izteikts min-1

3 804

4 869

| 4.3.3. | Ap9.4. tabula.


  Motora un transportlīdzekļa pārnesumu pārslēgšanas ātrumi, pamatojoties uz Ap9.2. tabulu.










  Pārnesumu pārslēgšana | Braukšanas veids ES/ASV/Japānā |
| --- | --- | --- |
| v, izteikts km/h | n_norm (i)
  procentos | n, izteikts min-1 |
| Pārslēgšana uz augstāku pārnesumu | 1→2 | 28,5 | 24,9 | 3 804 |
| 2→3 | 51,3 | 34,9 | 4 869 |
| 3→4 | 63,9 | 34,9 | 4 869 |
| 4→5 | 74,1 | 34,9 | 4 869 |
| 5→6 | 82,7 | 34,9 | 4 869 |
| Pārslēgšana uz zemāku pārnesumu | 2→cl
   (4) | 15,5 | 3,0 | 1 470 |
| 3→2 | 28,5 | 9,6 | 2 167 |
| 4→3 | 51,3 | 20,8 | 3 370 |
| 5→4 | 63,9 | 24,5 | 3 762 |
| 6→5 | 74,1 | 26,8 | 4 005 |

4.3.3.

Ap9.4. tabula.

Motora un transportlīdzekļa pārnesumu pārslēgšanas ātrumi, pamatojoties uz Ap9.2. tabulu.

Pārnesumu pārslēgšana

Braukšanas veids ES/ASV/Japānā

v, izteikts km/h

n_norm (i)

procentos

n, izteikts min-1

Pārslēgšana uz augstāku pārnesumu

1→2

28,5

24,9

3 804

2→3

51,3

34,9

4 869

3→4

63,9

34,9

4 869

4→5

74,1

34,9

4 869

5→6

82,7

34,9

4 869

Pārslēgšana uz zemāku pārnesumu

2→cl
   (4)

15,5

3,0

1 470

3→2

28,5

9,6

2 167

4→3

51,3

20,8

3 370

5→4

63,9

24,5

3 762

6→5

74,1

26,8

4 005

---

(1)  ndv ir attiecība starp motora apgriezienu skaitu min-1 un transportlīdzekļa ātrumu km/h.

(2)  pmr ir jaudas un masas attiecība, ko aprēķina šādi:

1.

(3)  n_norm ir vērtība, kas aprēķināta, izmantojot Ap9.1. un Ap9.2. vienādojumu

(4)  “cl” ir sajūga izspiešanas laiks.

10. papildinājums

Nomaināmu piesārņojuma kontroles iekārtu kā atsevišķu tehnisku vienību tipa apstiprinājuma testi L kategorijas transportlīdzekļiem

1.   Papildinājuma darbības joma

Šis papildinājums attiecas uz piesārņojuma kontroles iekārtu kā atsevišķu tehnisku vienību, kas definētas Regulas (ES) Nr. 168/2013 23. panta 10. punktā un uzstādāmas kā rezerves detaļas viena vai vairāku tipu L kategorijas transportlīdzekļiem, tipa apstiprināšanu.

2.   Definīcijas

| 2.1. | “oriģinālā aprīkojuma piesārņojuma kontroles iekārtas” ir piesārņojuma kontroles iekārtas, tostarp skābekļa sensori, katalītisko neitralizatoru tipi, katalītisko neitralizatoru agregāti, cieto daļiņu filtri vai oglekļa kārbas iztvaikošanas emisiju kontrolei, uz kurām attiecas tipa apstiprinājums un kuras sākotnēji piegādātas apstiprinātajam transportlīdzeklim; |
| --- | --- |

2.1.

“oriģinālā aprīkojuma piesārņojuma kontroles iekārtas” ir piesārņojuma kontroles iekārtas, tostarp skābekļa sensori, katalītisko neitralizatoru tipi, katalītisko neitralizatoru agregāti, cieto daļiņu filtri vai oglekļa kārbas iztvaikošanas emisiju kontrolei, uz kurām attiecas tipa apstiprinājums un kuras sākotnēji piegādātas apstiprinātajam transportlīdzeklim;

| 2.2. | “piesārņojuma kontroles rezerves iekārtas” ir piesārņojuma kontroles iekārtas, tostarp skābekļa sensori, katalītisko neitralizatoru tipi, katalītisko neitralizatoru agregāti, cieto daļiņu filtri vai oglekļa kārbas iztvaikošanas emisiju kontrolei, kas paredzētas, lai aizstātu oriģinālā aprīkojuma piesārņojuma kontroles iekārtu, kura uzstādīta transportlīdzekļa tipam attiecībā uz ekoloģiskajiem raksturlielumiem un spēkiekārtas veiktspēju, kas apstiprināta saskaņā ar šo papildinājumu, un kam var piešķirt tipa apstiprinājumu kā atsevišķām tehniskām vienībām saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 168/2013. |
| --- | --- |

2.2.

“piesārņojuma kontroles rezerves iekārtas” ir piesārņojuma kontroles iekārtas, tostarp skābekļa sensori, katalītisko neitralizatoru tipi, katalītisko neitralizatoru agregāti, cieto daļiņu filtri vai oglekļa kārbas iztvaikošanas emisiju kontrolei, kas paredzētas, lai aizstātu oriģinālā aprīkojuma piesārņojuma kontroles iekārtu, kura uzstādīta transportlīdzekļa tipam attiecībā uz ekoloģiskajiem raksturlielumiem un spēkiekārtas veiktspēju, kas apstiprināta saskaņā ar šo papildinājumu, un kam var piešķirt tipa apstiprinājumu kā atsevišķām tehniskām vienībām saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 168/2013.

3.   Ekoloģisko raksturlielumu tipa apstiprinājuma pieteikums

| 3.1. | Pieteikumus tipa apstiprinājuma saņemšanai par piesārņojuma kontroles rezerves iekārtu kā atsevišķu tehnisku vienību iesniedz sistēmas izgatavotājs vai viņa pilnvarots pārstāvis. |
| --- | --- |

3.1.

Pieteikumus tipa apstiprinājuma saņemšanai par piesārņojuma kontroles rezerves iekārtu kā atsevišķu tehnisku vienību iesniedz sistēmas izgatavotājs vai viņa pilnvarots pārstāvis.

| 3.2. | Informācijas dokumenta paraugs ir minēts Regulas (ES) Nr. 168/2013 27. panta 4. punktā. |
| --- | --- |

3.2.

Informācijas dokumenta paraugs ir minēts Regulas (ES) Nr. 168/2013 27. panta 4. punktā.

| 3.3. | Par katru piesārņojuma kontroles rezerves iekārtu, par kuru tiek prasīts apstiprinājums, tipa apstiprinājuma pieteikumam pievieno šādus dokumentus trīs eksemplāros un vēl šādu informāciju:






  3.3.1. | to transportlīdzekļu tipu apraksts, kuriem iekārta ir paredzēta, ņemot vērā tās raksturlielumus; |
| --- | --- | --- |

3.3.

Par katru piesārņojuma kontroles rezerves iekārtu, par kuru tiek prasīts apstiprinājums, tipa apstiprinājuma pieteikumam pievieno šādus dokumentus trīs eksemplāros un vēl šādu informāciju:

3.3.1.

to transportlīdzekļu tipu apraksts, kuriem iekārta ir paredzēta, ņemot vērā tās raksturlielumus;

| 3.3.2. | konkrētās spēkiekārtas un transportlīdzekļa tipa numuri vai simboli; |
| --- | --- |

3.3.2.

konkrētās spēkiekārtas un transportlīdzekļa tipa numuri vai simboli;

| 3.3.3. | rezerves katalītiskā neitralizatora tipa apraksts, uzskaitot katras tā sastāvdaļas relatīvo novietojumu, kopā ar uzstādīšanas norādījumiem; |
| --- | --- |

3.3.3.

rezerves katalītiskā neitralizatora tipa apraksts, uzskaitot katras tā sastāvdaļas relatīvo novietojumu, kopā ar uzstādīšanas norādījumiem;

| 3.3.4. | katras sastāvdaļas rasējums, lai atvieglotu izvietošanu un identifikāciju, un izmantoto materiālu uzskaite. Šajos rasējumos arī norāda paredzēto tipa apstiprinājuma obligātā marķējuma novietojumu. |
| --- | --- |

3.3.4.

katras sastāvdaļas rasējums, lai atvieglotu izvietošanu un identifikāciju, un izmantoto materiālu uzskaite. Šajos rasējumos arī norāda paredzēto tipa apstiprinājuma obligātā marķējuma novietojumu.

| 3.4. | Tehniskajam dienestam, kas ir atbildīgs par tipa apstiprināšanas testa izpildi, iesniedz:






  3.4.1. | saskaņā ar šo papildinājumu apstiprinātā tipa transportlīdzekli(-ļus), kas aprīkots(-i) ar jaunas oriģinālā aprīkojuma piesārņojuma kontroles iekārtas tipu. Šos transportlīdzekļus izvēlas pieteikuma iesniedzējs ar tehniskā dienesta piekrišanu apstiprinātājiestādei pieņemamā veidā. Tas (tie) atbilst II pielikumā paredzētajām I tipa testa prasībām; |
| --- | --- | --- |

3.4.

Tehniskajam dienestam, kas ir atbildīgs par tipa apstiprināšanas testa izpildi, iesniedz:

3.4.1.

saskaņā ar šo papildinājumu apstiprinātā tipa transportlīdzekli(-ļus), kas aprīkots(-i) ar jaunas oriģinālā aprīkojuma piesārņojuma kontroles iekārtas tipu. Šos transportlīdzekļus izvēlas pieteikuma iesniedzējs ar tehniskā dienesta piekrišanu apstiprinātājiestādei pieņemamā veidā. Tas (tie) atbilst II pielikumā paredzētajām I tipa testa prasībām;

| 3.4.2 | Testa transportlīdzekļi ir bez emisiju kontroles sistēmas defektiem un ir pienācīgi uzturēti un izmantoti; ikvienu pārmērīgi nolietojušos vai nepareizi darbojošos ar emisijām saistītu oriģinālo detaļu salabo vai nomaina. Pirms emisiju testa transportlīdzekļus attiecīgi noregulē un iestata atbilstoši izgatavotāja specifikācijām; |
| --- | --- |

3.4.2

Testa transportlīdzekļi ir bez emisiju kontroles sistēmas defektiem un ir pienācīgi uzturēti un izmantoti; ikvienu pārmērīgi nolietojušos vai nepareizi darbojošos ar emisijām saistītu oriģinālo detaļu salabo vai nomaina. Pirms emisiju testa transportlīdzekļus attiecīgi noregulē un iestata atbilstoši izgatavotāja specifikācijām;

| 3.4.3. | vienu piesārņojuma kontroles rezerves iekārtas tipa paraugu. Paraugu skaidri un neizdzēšami marķē ar pieteikuma iesniedzēja tirdzniecības nosaukumu vai preču zīmi un komercapzīmējumu. |
| --- | --- |

3.4.3.

vienu piesārņojuma kontroles rezerves iekārtas tipa paraugu. Paraugu skaidri un neizdzēšami marķē ar pieteikuma iesniedzēja tirdzniecības nosaukumu vai preču zīmi un komercapzīmējumu.

4.   Prasības

4.1.   Vispārīgas prasības

Piesārņojuma kontroles rezerves iekārtas tipa konstrukcija un stiprinājums ir tāds, ka:

| 4.1.1. | transportlīdzeklis parastos ekspluatācijas apstākļos atbilst šīs regulas prasībām un jo īpaši neatkarīgi no vibrācijām, kurām tas var būt pakļauts; |
| --- | --- |

4.1.1.

transportlīdzeklis parastos ekspluatācijas apstākļos atbilst šīs regulas prasībām un jo īpaši neatkarīgi no vibrācijām, kurām tas var būt pakļauts;

| 4.1.2. | piesārņojuma kontroles rezerves iekārta uzrāda pienācīgu pretestību korozijai, kas uz to iedarbojas normālos transportlīdzekļa ekspluatācijas apstākļus; |
| --- | --- |

4.1.2.

piesārņojuma kontroles rezerves iekārta uzrāda pienācīgu pretestību korozijai, kas uz to iedarbojas normālos transportlīdzekļa ekspluatācijas apstākļus;

| 4.1.3. | klīrenss, kas tiek nodrošināts ar oriģinālā aprīkojuma piesārņojuma kontroles iekārtas tipu, un leņķis, kurā transportlīdzeklis var apgāzties, netiek samazināti; |
| --- | --- |

4.1.3.

klīrenss, kas tiek nodrošināts ar oriģinālā aprīkojuma piesārņojuma kontroles iekārtas tipu, un leņķis, kurā transportlīdzeklis var apgāzties, netiek samazināti;

| 4.1.4. | iekārtas virsma neuzkarst līdz pārmērīgi augstai temperatūrai; |
| --- | --- |

4.1.4.

iekārtas virsma neuzkarst līdz pārmērīgi augstai temperatūrai;

| 4.1.5. | iekārtai nav izvirzījumu vai asu malu; |
| --- | --- |

4.1.5.

iekārtai nav izvirzījumu vai asu malu;

| 4.1.6. | pienācīgs attālums līdz amortizatoriem un balstiekārtai; |
| --- | --- |

4.1.6.

pienācīgs attālums līdz amortizatoriem un balstiekārtai;

| 4.1.7. | caurulēm ir nodrošināta atbilstoša drošības josla; |
| --- | --- |

4.1.7.

caurulēm ir nodrošināta atbilstoša drošības josla;

| 4.1.8. | piesārņojuma kontroles rezerves iekārta ir triecienizturīga atbilstīgi skaidri noteiktām uzturēšanas un uzstādīšanas prasībām; |
| --- | --- |

4.1.8.

piesārņojuma kontroles rezerves iekārta ir triecienizturīga atbilstīgi skaidri noteiktām uzturēšanas un uzstādīšanas prasībām;

| 4.1.9. | ja oriģinālajā piesārņojuma kontroles iekārtā ietilpst termoaizsardzības ierīces, piesārņojuma kontroles rezerves iekārtu aprīko ar līdzvērtīgām aizsargierīcēm; |
| --- | --- |

4.1.9.

ja oriģinālajā piesārņojuma kontroles iekārtā ietilpst termoaizsardzības ierīces, piesārņojuma kontroles rezerves iekārtu aprīko ar līdzvērtīgām aizsargierīcēm;

| 4.1.10. | ja izplūdes līnijā sākotnēji ir uzstādīta(-as) skābekļa zonde(-es) un citi sensori, piesārņojuma kontroles rezerves iekārtu uzstāda precīzi tādā pašā pozīcijā kā oriģinālo piesārņojuma kontroles iekārtu, un skābekļa zondes(-žu) un citu sensoru vai spēka pievadu pozīciju izplūdes līnijā nemaina. |
| --- | --- |

4.1.10.

ja izplūdes līnijā sākotnēji ir uzstādīta(-as) skābekļa zonde(-es) un citi sensori, piesārņojuma kontroles rezerves iekārtu uzstāda precīzi tādā pašā pozīcijā kā oriģinālo piesārņojuma kontroles iekārtu, un skābekļa zondes(-žu) un citu sensoru vai spēka pievadu pozīciju izplūdes līnijā nemaina.

4.2.   Prasības attiecībā uz emisijām

| 4.2.1. | Transportlīdzeklim, kas minēts 3.4.1. punktā un aprīkots ar tāda tipa piesārņojuma kontroles rezerves iekārtu, par kuru tiek pieprasīts tipa apstiprinājums, veic testus, kas noteikti II un VI pielikumā (atkarībā no transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma) (1).






  4.2.1.1. | Piesārņotāju emisiju novērtēšana transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar piesārņojuma kontroles rezerves iekārtām
  Prasības attiecībā uz izplūdes gāzu vai iztvaikošanas emisijām uzskata par izpildītām, ja testa transportlīdzeklis, kas aprīkots ar piesārņojuma kontroles rezerves iekārtu, atbilst Regulas (ES) Nr. 168/2013 VI pielikumā noteiktajām robežvērtībām (atbilstoši transportlīdzekļa tipa apstiprinājumam) (1). |
| --- | --- | --- |

4.2.1.

Transportlīdzeklim, kas minēts 3.4.1. punktā un aprīkots ar tāda tipa piesārņojuma kontroles rezerves iekārtu, par kuru tiek pieprasīts tipa apstiprinājums, veic testus, kas noteikti II un VI pielikumā (atkarībā no transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma) (1).

4.2.1.1.

Piesārņotāju emisiju novērtēšana transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar piesārņojuma kontroles rezerves iekārtām

Prasības attiecībā uz izplūdes gāzu vai iztvaikošanas emisijām uzskata par izpildītām, ja testa transportlīdzeklis, kas aprīkots ar piesārņojuma kontroles rezerves iekārtu, atbilst Regulas (ES) Nr. 168/2013 VI pielikumā noteiktajām robežvērtībām (atbilstoši transportlīdzekļa tipa apstiprinājumam) (1).

| 4.2.1.2. | Ja tipa apstiprinājuma pieteikums attiecas uz dažādiem viena izgatavotāja transportlīdzekļu tipiem, I tipa testu var veikt tikai diviem transportlīdzekļiem, ko izvēlas pēc vienošanās ar tehnisko dienestu apstiprinātājiestādei pieņemamā veidā, ar nosacījumu, ka dažādie transportlīdzekļu tipi ir aprīkoti ar viena tipa oriģinālā aprīkojuma piesārņojuma kontroles iekārtām. |
| --- | --- |

4.2.1.2.

Ja tipa apstiprinājuma pieteikums attiecas uz dažādiem viena izgatavotāja transportlīdzekļu tipiem, I tipa testu var veikt tikai diviem transportlīdzekļiem, ko izvēlas pēc vienošanās ar tehnisko dienestu apstiprinātājiestādei pieņemamā veidā, ar nosacījumu, ka dažādie transportlīdzekļu tipi ir aprīkoti ar viena tipa oriģinālā aprīkojuma piesārņojuma kontroles iekārtām.

| 4.2.2. | Prasības attiecībā uz pieļaujamo trokšņa līmeni
  Transportlīdzekļiem, kas minēti 3.4.1. punktā un aprīkoti ar tāda tipa piesārņojuma kontroles rezerves iekārtu, kura varētu pieļaut lielākas trokšņa emisijas nekā tips, par ko pieprasīts apstiprinājums, jāatbilst IX pielikuma prasībām (atbilstīgi transportlīdzekļa tipa apstiprinājumam) (1). Braucoša transportlīdzekļa un stāvoša transportlīdzekļa testa rezultātus atspoguļo testa ziņojumā. |
| --- | --- |

4.2.2.

Prasības attiecībā uz pieļaujamo trokšņa līmeni

Transportlīdzekļiem, kas minēti 3.4.1. punktā un aprīkoti ar tāda tipa piesārņojuma kontroles rezerves iekārtu, kura varētu pieļaut lielākas trokšņa emisijas nekā tips, par ko pieprasīts apstiprinājums, jāatbilst IX pielikuma prasībām (atbilstīgi transportlīdzekļa tipa apstiprinājumam) (1). Braucoša transportlīdzekļa un stāvoša transportlīdzekļa testa rezultātus atspoguļo testa ziņojumā.

4.3.   Transportlīdzekļa spēkiekārtas veiktspējas testēšana

| 4.3.1. | Piesārņojuma kontroles rezerves iekārtas tips ir tāds, ka tiek nodrošināts, ka transportlīdzekļa spēkiekārtas veiktspēja ir pielīdzināma tai, ko sasniedz ar oriģinālā aprīkojuma piesārņojuma kontroles iekārtas tipu. |
| --- | --- |

4.3.1.

Piesārņojuma kontroles rezerves iekārtas tips ir tāds, ka tiek nodrošināts, ka transportlīdzekļa spēkiekārtas veiktspēja ir pielīdzināma tai, ko sasniedz ar oriģinālā aprīkojuma piesārņojuma kontroles iekārtas tipu.

| 4.3.2. | Tāda transportlīdzekļa spēkiekārtas veiktspēja, kuram ir uzstādīta piesārņojuma kontroles rezerves iekārta, ir pielīdzināma tai, kāda ir oriģinālā aprīkojuma piesārņojuma kontroles iekārtai, kurai arī jābūt jaunai un kura savukārt uzstādīta 3.4.1. punktā minētajam transportlīdzeklim. |
| --- | --- |

4.3.2.

Tāda transportlīdzekļa spēkiekārtas veiktspēja, kuram ir uzstādīta piesārņojuma kontroles rezerves iekārta, ir pielīdzināma tai, kāda ir oriģinālā aprīkojuma piesārņojuma kontroles iekārtai, kurai arī jābūt jaunai un kura savukārt uzstādīta 3.4.1. punktā minētajam transportlīdzeklim.

| 4.3.3. | Šo testu veic saskaņā ar piemērojamo procedūru, kas noteikta X pielikumā. Maksimālā lietderīgā jauda un griezes moments, kā arī maksimālais sasniedzamais transportlīdzekļa ātrums (attiecīgos gadījumos), kas izmērīts ar piesārņojuma kontroles rezerves iekārtu, neatšķiras no mērījumiem, kas veikti tādos pašos apstākļos ar apstiprināta tipa oriģinālā aprīkojuma piesārņojuma kontroles ierīci, par vairāk nekā + 5 %. |
| --- | --- |

4.3.3.

Šo testu veic saskaņā ar piemērojamo procedūru, kas noteikta X pielikumā. Maksimālā lietderīgā jauda un griezes moments, kā arī maksimālais sasniedzamais transportlīdzekļa ātrums (attiecīgos gadījumos), kas izmērīts ar piesārņojuma kontroles rezerves iekārtu, neatšķiras no mērījumiem, kas veikti tādos pašos apstākļos ar apstiprināta tipa oriģinālā aprīkojuma piesārņojuma kontroles ierīci, par vairāk nekā + 5 %.

---

(1)  Kā paredzēts šīs direktīvas redakcijā, kas piemērojama konkrētā transportlīdzekļa tipa apstiprinājumam.

11. papildinājums

I tipa testa procedūra hibrīdiem L kategorijas transportlīdzekļiem

1.   Ievads

| 1.1. | Šajā papildinājumā ir paredzēti noteikumi par hibrīdu elektrisku L kategorijas transportlīdzekļu (HET) tipa apstiprināšanu. |
| --- | --- |

1.1.

Šajā papildinājumā ir paredzēti noteikumi par hibrīdu elektrisku L kategorijas transportlīdzekļu (HET) tipa apstiprināšanu.

| 1.2. | Principā I–IX tipa vides testu vajadzībām hibrīdus elektriskos transportlīdzekļus testē saskaņā ar šo regulu, ja vien šajā papildinājumā nav paredzēts citādi. |
| --- | --- |

1.2.

Principā I–IX tipa vides testu vajadzībām hibrīdus elektriskos transportlīdzekļus testē saskaņā ar šo regulu, ja vien šajā papildinājumā nav paredzēts citādi.

| 1.3. | I un VII tipa testos transportlīdzekļus ar uzlādi ārpus transportlīdzekļa (UĀT) (kuru kategorija norādīta 2. punktā), testē saskaņā ar A un B stāvokli. Abus testa rezultātu un svērto vērtību kopumus norāda testa ziņojumā, kas sagatavots saskaņā ar veidni, kura minēta Regulas (ES) Nr. 168/2013 32. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

1.3.

I un VII tipa testos transportlīdzekļus ar uzlādi ārpus transportlīdzekļa (UĀT) (kuru kategorija norādīta 2. punktā), testē saskaņā ar A un B stāvokli. Abus testa rezultātu un svērto vērtību kopumus norāda testa ziņojumā, kas sagatavots saskaņā ar veidni, kura minēta Regulas (ES) Nr. 168/2013 32. panta 1. punktā.

| 1.4. | Emisiju testu rezultāti atbilst robežvērtībām, kas norādītas Regulā (ES) Nr. 168/2013, visos šajā regulā norādītajos testēšanas apstākļos. |
| --- | --- |

1.4.

Emisiju testu rezultāti atbilst robežvērtībām, kas norādītas Regulā (ES) Nr. 168/2013, visos šajā regulā norādītajos testēšanas apstākļos.

2.   Hibrīdu transportlīdzekļu kategorijas

Ap11.1. tabula

Hibrīdu transportlīdzekļu kategorija

| Transportlīdzekļa uzlāde | Uzlāde ārpus transportlīdzekļa (1)

  (UĀT) | Uzlāde transportlīdzeklī (2)

  (UT) |
| --- | --- | --- |
| Darba režīma slēdzis | Nav | Ir | Nav | Ir |

Transportlīdzekļa uzlāde

Uzlāde ārpus transportlīdzekļa (1)

(UĀT)

Uzlāde transportlīdzeklī (2)

(UT)

Darba režīma slēdzis

Nav

Ir

Nav

Ir

3.   I tipa testa metodes

I tipa testā hibrīdus elektriskus L kategorijas transportlīdzekļus testē saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 168/2013 VI pielikumā aprakstīto piemērojamo procedūru. Katram testa stāvoklim piesārņotāju emisijas testa rezultāts atbilst Regulas (ES) Nr. 168/2013 VI pielikuma A. daļas 1. un 2. punktā noteiktajām robežvērtībām, atkarībā no tā, kuras ir piemērojamas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 168/2013 IV pielikumu.

3.1.   Ārēji uzlādējami transportlīdzekļi (HET UĀT) bez darba režīma slēdža

3.1.1.   Veic divus testus turpmāk norādītajos stāvokļos.

| a) | A stāvoklis — testu veic ar pilnībā uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci; |
| --- | --- |

a)

A stāvoklis — testu veic ar pilnībā uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci;

| b) | B stāvoklis — testu veic ar minimāli uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci (maksimāla jaudas izlāde). |
| --- | --- |

b)

B stāvoklis — testu veic ar minimāli uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci (maksimāla jaudas izlāde).

Elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīces uzlādes stāvokļa (SOC) profils dažādos testa posmos ir noteikts VII pielikuma 3.1. papildinājumā.

3.1.2.   A stāvoklis

3.1.2.1.   Procedūru sāk ar transportlīdzekļa elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīces izlādi, braucot (uz testa stenda, uz šasijas dinamometra utt.) kādā no šādiem stāvokļiem:

| a) | ar vienmērīgu ātrumu 50 km/h, līdz ieslēdzas degvielu patērējošais motors; |
| --- | --- |

a)

ar vienmērīgu ātrumu 50 km/h, līdz ieslēdzas degvielu patērējošais motors;

| b) | ja transportlīdzeklis nevar sasniegt vienmērīgu ātrumu 50 km/h bez degvielu patērējošā motora iedarbināšanas, ātrumu samazina, līdz transportlīdzeklis var sasniegt zemāku vienmērīgu ātrumu, pie kura noteiktu laiku vai attālumu (nosaka tehniskais dienests un izgatavotājs ar apstiprinātājiestādes piekrišanu) degvielu patērējošais motors neieslēdzas; |
| --- | --- |

b)

ja transportlīdzeklis nevar sasniegt vienmērīgu ātrumu 50 km/h bez degvielu patērējošā motora iedarbināšanas, ātrumu samazina, līdz transportlīdzeklis var sasniegt zemāku vienmērīgu ātrumu, pie kura noteiktu laiku vai attālumu (nosaka tehniskais dienests un izgatavotājs ar apstiprinātājiestādes piekrišanu) degvielu patērējošais motors neieslēdzas;

| c) | saskaņā ar izgatavotāja ieteikumu. |
| --- | --- |

c)

saskaņā ar izgatavotāja ieteikumu.

Degvielu patērējošo motoru izslēdz 10 sekunžu laikā pēc tam, kad tas automātiski ieslēdzies.

3.1.2.2.   Transportlīdzekļa iepriekšēja sagatavošana

Transportlīdzekli iepriekš sagatavo, izpildot piemērojamo I tipa braukšanas ciklu, kas noteikts 6. papildinājumā.

3.1.2.3.   Pēc šīs iepriekšējās sagatavošanas un pirms testēšanas transportlīdzekli tur telpā, kurā temperatūra ir nosacīti nemainīga diapazonā 293,2–303,2 K (20–30 °C). Šo sagatavošanu veic vismaz sešas stundas un turpina, līdz motora eļļas un dzeses šķidruma, ja tāds ir, temperatūra ir ± 2 K robežās, salīdzinot ar telpas temperatūru, un 3.1.2.4. punktā paredzētās uzlādes rezultātā elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīce ir pilnībā uzlādēta.

3.1.2.4.   Pirmstestēšanas laikā elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci uzlādē kādā no turpmāk minētajiem veidiem:

| a) | ar iebūvētu lādētāju, ja tāds ir uzstādīts; |
| --- | --- |

a)

ar iebūvētu lādētāju, ja tāds ir uzstādīts;

| b) | ar izgatavotāja ieteiktu un lietotāja rokasgrāmatā norādītu ārēju lādētāju, izmantojot parasto nakts uzlādes procedūru, kas noteikta VII pielikuma 3. papildinājuma 3.2.2.4. punktā. |
| --- | --- |

b)

ar izgatavotāja ieteiktu un lietotāja rokasgrāmatā norādītu ārēju lādētāju, izmantojot parasto nakts uzlādes procedūru, kas noteikta VII pielikuma 3. papildinājuma 3.2.2.4. punktā.

Šī procedūra izslēdz jebkāda veida īpašu lādēšanu, ko var sākt automātiski vai manuāli, piemēram, izlīdzināšanas vai apkopes vajadzībām.

Izgatavotājs apstiprina, ka testa laikā nav veikta īpaša uzlādēšanas procedūra.

Uzlādes pabeigšanas kritērijs.

Uzlādes pabeigšanas kritērijs atbilst 12 stundu uzlādes laikam, izņemot gadījumus, kad standarta kontrolaparatūra vadītājam skaidri norāda, ka elektroenerģijas akumulēšanas ierīce vēl nav pilnībā uzlādēta.

Tādā gadījumā maksimālais laiks ir = norādītā akumulatora ietilpība (Wh) reizināta ar # / elektrotīkla strāvas jaudu (W).

3.1.2.5.   Testa procedūra

| 3.1.2.5.1. | Transportlīdzekli iedarbina tādā veidā, kā to parasti dara transportlīdzekļa vadītājs. Pirmais testa cikls sākas līdz ar transportlīdzekļa iedarbināšanas procedūras sākšanu. |
| --- | --- |

3.1.2.5.1.

Transportlīdzekli iedarbina tādā veidā, kā to parasti dara transportlīdzekļa vadītājs. Pirmais testa cikls sākas līdz ar transportlīdzekļa iedarbināšanas procedūras sākšanu.

| 3.1.2.5.2. | Testa procedūras, kas aprakstītas 3.1.2.5.2.1. vai 3.1.2.5.2.2. punktā, izmanto saskaņā ar 6. papildinājumā noteikto I tipa testa procedūru. |
| --- | --- |

3.1.2.5.2.

Testa procedūras, kas aprakstītas 3.1.2.5.2.1. vai 3.1.2.5.2.2. punktā, izmanto saskaņā ar 6. papildinājumā noteikto I tipa testa procedūru.

| 3.1.2.5.2.1. | Paraugu ņemšanu sāk (BS) pirms motora iedarbināšanas procedūras vai tās laikā un beidz, pabeidzot pēdējo tukšgaitas periodu piemērojamajā I tipa testa ciklā (paraugu ņemšanas beigas (ES)). |
| --- | --- |

3.1.2.5.2.1.

Paraugu ņemšanu sāk (BS) pirms motora iedarbināšanas procedūras vai tās laikā un beidz, pabeidzot pēdējo tukšgaitas periodu piemērojamajā I tipa testa ciklā (paraugu ņemšanas beigas (ES)).

| 3.1.2.5.2.2. | Paraugu ņemšanu sāk (BS) pirms transportlīdzekļa iedarbināšanas procedūras vai tās laikā un turpina, atkārtojot vairākus testa ciklus. To beidz, pabeidzot pēdējo tukšgaitas periodu piemērojamajā I tipa testa ciklā, kad akumulators ir minimālas uzlādes stāvoklī saskaņā ar šādu procedūru (paraugu ņemšanas beigas (ES)):






  3.1.2.5.2.2.1. | elektroenerģijas atlikumu Q (Ah) mēra katrā kombinētajā ciklā saskaņā ar VII pielikuma 3.2. papildinājumā aprakstīto procedūru un izmanto, lai noteiktu, kad ir sasniegts akumulatora minimālās uzlādes stāvoklis; |
| --- | --- | --- |

3.1.2.5.2.2.

Paraugu ņemšanu sāk (BS) pirms transportlīdzekļa iedarbināšanas procedūras vai tās laikā un turpina, atkārtojot vairākus testa ciklus. To beidz, pabeidzot pēdējo tukšgaitas periodu piemērojamajā I tipa testa ciklā, kad akumulators ir minimālas uzlādes stāvoklī saskaņā ar šādu procedūru (paraugu ņemšanas beigas (ES)):

3.1.2.5.2.2.1.

elektroenerģijas atlikumu Q (Ah) mēra katrā kombinētajā ciklā saskaņā ar VII pielikuma 3.2. papildinājumā aprakstīto procedūru un izmanto, lai noteiktu, kad ir sasniegts akumulatora minimālās uzlādes stāvoklis;

| 3.1.2.5.2.2.2. | uzskata, ka akumulatora minimālās uzlādes stāvoklis kombinētajā ciklā N ir sasniegts, ja kombinētajā ciklā (N+1) izmērītajam elektroenerģijas atlikumam Q ir ne vairāk kā 3 procenti izlādes, to izsakot procentos no akumulatora nominālās jaudas (Ah) tā maksimālās uzlādes stāvoklī, kā noteicis izgatavotājs. Pēc izgatavotāja pieprasījuma var izpildīt papildu testa ciklus un to rezultātus iekļaut aprēķinos, kas noteikti 3.1.2.5.5. un 3.1.4.2. punktā, ja pēc katra papildu testa cikla elektroenerģijas atlikums Q uzrāda mazāku akumulatora izlādēšanos nekā iepriekšējā ciklā; |
| --- | --- |

3.1.2.5.2.2.2.

uzskata, ka akumulatora minimālās uzlādes stāvoklis kombinētajā ciklā N ir sasniegts, ja kombinētajā ciklā (N+1) izmērītajam elektroenerģijas atlikumam Q ir ne vairāk kā 3 procenti izlādes, to izsakot procentos no akumulatora nominālās jaudas (Ah) tā maksimālās uzlādes stāvoklī, kā noteicis izgatavotājs. Pēc izgatavotāja pieprasījuma var izpildīt papildu testa ciklus un to rezultātus iekļaut aprēķinos, kas noteikti 3.1.2.5.5. un 3.1.4.2. punktā, ja pēc katra papildu testa cikla elektroenerģijas atlikums Q uzrāda mazāku akumulatora izlādēšanos nekā iepriekšējā ciklā;

| 3.1.2.5.2.2.3. | pēc katra cikla ir atļauts līdz 10 minūšu ilgs karstās nostāvēšanās periods. Šajā periodā spēka piedziņu izslēdz. |
| --- | --- |

3.1.2.5.2.2.3.

pēc katra cikla ir atļauts līdz 10 minūšu ilgs karstās nostāvēšanās periods. Šajā periodā spēka piedziņu izslēdz.

| 3.1.2.5.3. | Transportlīdzekli vada saskaņā ar 6. papildinājuma noteikumiem. |
| --- | --- |

3.1.2.5.3.

Transportlīdzekli vada saskaņā ar 6. papildinājuma noteikumiem.

| 3.1.2.5.4. | Izplūdes gāzes analizē saskaņā ar II pielikuma noteikumiem. |
| --- | --- |

3.1.2.5.4.

Izplūdes gāzes analizē saskaņā ar II pielikuma noteikumiem.

| 3.1.2.5.5. | Testa rezultātus salīdzina ar Regulas (ES) Nr. 168/2013 VI pielikumā noteiktajām robežvērtībām, un aprēķina katra piesārņotāja vidējo emisiju (izteiktu mg uz kilometru) A stāvoklim (M1i).
  Veicot testu saskaņā ar 3.1.2.5.2.1. punktu, (M1i) ir viena atsevišķā kombinētā cikla rezultāts.
  Veicot testu saskaņā ar 3.1.2.5.2.2. punktu, testa rezultāts katram kombinētajam ciklam (M1ia), to reizinot ar attiecīgo nolietošanās un Ki koeficientiem, ir mazāks nekā Regulas (ES) Nr. 168/2013 VI pielikuma A daļā noteiktās robežvērtības. 3.14. punktā veicamā aprēķina vajadzībām, M1i define šādi:

  Ap11.1. vienādojums:




  kur:







  i | : | piesārņotājs; |
| --- | --- | --- | --- |
| a | : | testa cikls. |

3.1.2.5.5.

Testa rezultātus salīdzina ar Regulas (ES) Nr. 168/2013 VI pielikumā noteiktajām robežvērtībām, un aprēķina katra piesārņotāja vidējo emisiju (izteiktu mg uz kilometru) A stāvoklim (M1i).

Veicot testu saskaņā ar 3.1.2.5.2.1. punktu, (M1i) ir viena atsevišķā kombinētā cikla rezultāts.

Veicot testu saskaņā ar 3.1.2.5.2.2. punktu, testa rezultāts katram kombinētajam ciklam (M1ia), to reizinot ar attiecīgo nolietošanās un Ki koeficientiem, ir mazāks nekā Regulas (ES) Nr. 168/2013 VI pielikuma A daļā noteiktās robežvērtības. 3.14. punktā veicamā aprēķina vajadzībām, M1i define šādi:

Ap11.1. vienādojums:

Formula

kur:

i

:

piesārņotājs;

a

:

testa cikls.

3.1.3.   B stāvoklis

3.1.3.1.   Transportlīdzekļa iepriekšēja sagatavošana

Transportlīdzekli iepriekš sagatavo, izpildot piemērojamo I tipa braukšanas ciklu, kas noteikts 6. papildinājumā.

3.1.3.2.   Transportlīdzekļa elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci izlādē, braucot (uz testa stenda, šasijas dinamometra utt.):

| a) | ar vienmērīgu ātrumu 50 km/h, līdz ieslēdzas degvielu patērējošais motors, vai |
| --- | --- |

a)

ar vienmērīgu ātrumu 50 km/h, līdz ieslēdzas degvielu patērējošais motors, vai

| b) | ja transportlīdzeklis nevar sasniegt vienmērīgu ātrumu 50 km/h bez degvielu patērējošā motora iedarbināšanas, ātrumu samazina, līdz transportlīdzeklis var sasniegt zemāku vienmērīgu ātrumu, pie kura noteiktu laiku vai attālumu (kas jānosaka tehniskajam dienestam un izgatavotājam) motors neieslēdzas, vai |
| --- | --- |

b)

ja transportlīdzeklis nevar sasniegt vienmērīgu ātrumu 50 km/h bez degvielu patērējošā motora iedarbināšanas, ātrumu samazina, līdz transportlīdzeklis var sasniegt zemāku vienmērīgu ātrumu, pie kura noteiktu laiku vai attālumu (kas jānosaka tehniskajam dienestam un izgatavotājam) motors neieslēdzas, vai

| c) | saskaņā ar izgatavotāju ieteikumu. |
| --- | --- |

c)

saskaņā ar izgatavotāju ieteikumu.

Degvielu patērējošo motoru izslēdz 10 sekunžu laikā pēc tam, kad tas automātiski ieslēdzies.

3.1.3.3.   Pēc šīs iepriekšējās sagatavošanas un pirms testēšanas transportlīdzekli tur telpā, kurā temperatūra ir nosacīti nemainīga diapazonā 293,2–303,2 K (20–30 °C). Šo sagatavošanu veic vismaz sešas stundas un turpina, līdz motora eļļas un dzeses šķidruma, ja tāds ir, temperatūra ir ± 2 K robežās no telpas temperatūras.

3.1.3.4.   Testa procedūra

| 3.1.3.4.1. | Transportlīdzekli iedarbina tādā veidā, kā to parasti dara transportlīdzekļa vadītājs. Pirmais cikls sākas līdz ar transportlīdzekļa iedarbināšanas procedūras sākšanu. |
| --- | --- |

3.1.3.4.1.

Transportlīdzekli iedarbina tādā veidā, kā to parasti dara transportlīdzekļa vadītājs. Pirmais cikls sākas līdz ar transportlīdzekļa iedarbināšanas procedūras sākšanu.

| 3.1.3.4.2. | Paraugu ņemšanu sāk (BS) pirms motora iedarbināšanas procedūras vai tās laikā un beidz, pabeidzot pēdējo tukšgaitas periodu piemērojamajā I tipa testa ciklā (paraugu ņemšanas beigas (ES)). |
| --- | --- |

3.1.3.4.2.

Paraugu ņemšanu sāk (BS) pirms motora iedarbināšanas procedūras vai tās laikā un beidz, pabeidzot pēdējo tukšgaitas periodu piemērojamajā I tipa testa ciklā (paraugu ņemšanas beigas (ES)).

| 3.1.3.4.3. | Transportlīdzekli vada saskaņā ar 6. papildinājuma noteikumiem. |
| --- | --- |

3.1.3.4.3.

Transportlīdzekli vada saskaņā ar 6. papildinājuma noteikumiem.

| 3.1.3.4.4. | Izplūdes gāzes analizē saskaņā ar II pielikumu. |
| --- | --- |

3.1.3.4.4.

Izplūdes gāzes analizē saskaņā ar II pielikumu.

3.1.3.5.   Testa rezultātus salīdzina ar Regulas (ES) Nr. 168/2013 VI pielikuma A daļā noteiktajām robežvērtībām, un aprēķina katra piesārņotāja vidējo emisiju B apstāklim (M2i). Testa rezultāti M2i, tos reizinot ar attiecīgo nolietošanās un Ki koeficientu, ir mazāki nekā Regulas (ES) Nr. 168/2013 VI pielikuma A daļā noteiktās robežvērtības.

3.1.4.   Testa rezultāti

3.1.4.1.   Testēšana saskaņā ar 3.1.2.5.2.1. punktu

Ziņošanas vajadzībām svērtās vērtības aprēķina šādi:

Ap11.2. vienādojums:

Formula

kur:

| Mi | = | piesārņotāja i masas emisija, izteikta mg/km; |
| --- | --- | --- |
| M1i | = | piesārņotāja i vidējā masas emisija, izteikta mg/km, ar pilnībā uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci, un aprēķināta saskaņā ar 3.1.2.5.5. punktu; |
| M2i; | = | piesārņotāja i vidējā masas emisija, izteikta mg/km, ar elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci minimālā uzlādēšanas stāvoklī (maksimāla jaudas izlādēšana), un aprēķināta saskaņā ar 3.1.3.5. punktu |
| De | = | transportlīdzekļa braukšanas attālums elektriskā režīmā, kas noteikts saskaņā ar VII pielikuma 3.3. papildinājumā aprakstīto procedūru, ar nosacījumu, ka izgatavotājs nodrošina mērījuma veikšanas iespēju, transportlīdzeklim darbojoties pilnībā elektriskā režīmā; |
| Dav | = | vidējais attālums starp divām akumulatora uzlādēm:






  — | 4 km transportlīdzeklim ar motora darba tilpumu < 150 cm3; |

Mi

=

piesārņotāja i masas emisija, izteikta mg/km;

M1i

=

piesārņotāja i vidējā masas emisija, izteikta mg/km, ar pilnībā uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci, un aprēķināta saskaņā ar 3.1.2.5.5. punktu;

M2i;

=

piesārņotāja i vidējā masas emisija, izteikta mg/km, ar elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci minimālā uzlādēšanas stāvoklī (maksimāla jaudas izlādēšana), un aprēķināta saskaņā ar 3.1.3.5. punktu

De

=

transportlīdzekļa braukšanas attālums elektriskā režīmā, kas noteikts saskaņā ar VII pielikuma 3.3. papildinājumā aprakstīto procedūru, ar nosacījumu, ka izgatavotājs nodrošina mērījuma veikšanas iespēju, transportlīdzeklim darbojoties pilnībā elektriskā režīmā;

Dav

=

vidējais attālums starp divām akumulatora uzlādēm:

—

4 km transportlīdzeklim ar motora darba tilpumu < 150 cm3;

| — | 6 km transportlīdzeklim ar motora darba tilpumu ≥ 150 cm3 un v
  max
  < 130 km/h; |
| --- | --- |

—

6 km transportlīdzeklim ar motora darba tilpumu ≥ 150 cm3 un v
  max
  < 130 km/h;

| — | 10 km transportlīdzeklim ar motora darba tilpumu ≥ 150 cm3 un v
  max
  ≥ 130 km/h. |
| --- | --- |

—

10 km transportlīdzeklim ar motora darba tilpumu ≥ 150 cm3 un v
  max
  ≥ 130 km/h.

3.1.4.2.   Testēšana saskaņā ar 3.1.2.5.2.2. punktu

Paziņošanas vajadzībām svērtās vērtības aprēķina šādi:

Ap11.3. vienādojums:

Formula

kur:

| Mi | = | piesārņotāja i masas emisija, izteikta mg/km; |
| --- | --- | --- |
| M1i | = | piesārņotāja i vidējā masas emisija, izteikta mg/km, ar pilnībā uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci, un aprēķināta saskaņā ar 3.1.2.5.5. punktu; |
| M2i | = | piesārņotāja i vidējā masas emisija, izteikta mg/km, ar elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci minimālā uzlādēšanas stāvoklī (maksimāla jaudas izlādēšana), un aprēķināta saskaņā ar 3.1.3.5. punktu; |
| Dovc | = | UĀT diapazons, kas noteikts saskaņā ar VII pielikuma 3.3. papildinājumā aprakstīto procedūru; |
| Dav | = | vidējais attālums starp divām akumulatora uzlādēm:






  — | 4 km transportlīdzeklim ar motora darba tilpumu < 150 cm3; |

Mi

=

piesārņotāja i masas emisija, izteikta mg/km;

M1i

=

piesārņotāja i vidējā masas emisija, izteikta mg/km, ar pilnībā uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci, un aprēķināta saskaņā ar 3.1.2.5.5. punktu;

M2i

=

piesārņotāja i vidējā masas emisija, izteikta mg/km, ar elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci minimālā uzlādēšanas stāvoklī (maksimāla jaudas izlādēšana), un aprēķināta saskaņā ar 3.1.3.5. punktu;

Dovc

=

UĀT diapazons, kas noteikts saskaņā ar VII pielikuma 3.3. papildinājumā aprakstīto procedūru;

Dav

=

vidējais attālums starp divām akumulatora uzlādēm:

—

4 km transportlīdzeklim ar motora darba tilpumu < 150 cm3;

| — | 6 km transportlīdzeklim ar motora darba tilpumu ≥ 150 cm3 un v
  max
  < 130 km/h; |
| --- | --- |

—

6 km transportlīdzeklim ar motora darba tilpumu ≥ 150 cm3 un v
  max
  < 130 km/h;

| — | 10 km transportlīdzeklim ar motora darba tilpumu ≥ 150 cm3 un vmax ≥ 130 km/h. |
| --- | --- |

—

10 km transportlīdzeklim ar motora darba tilpumu ≥ 150 cm3 un vmax ≥ 130 km/h.

3.2.   Ārēji uzlādējami transportlīdzekļi (HET UĀT) ar darba režīma slēdzi

3.2.1.   Veic divus testus turpmāk norādītajos stāvokļos.

3.2.1.1.   A stāvoklis — testu veic ar pilnībā uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci;

3.2.1.2.   B stāvoklis — testu veic ar minimāli uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci (maksimāla izlāde).

3.2.1.3.   Darba režīma slēdzi pārslēdz saskaņā ar Ap11.2. tabulu.

Ap11.2. tabula

Tabula, kas izmantojama, lai noteiktu A vai B stāvokli, vadoties no atšķirīgām hibrīdu transportlīdzekļu koncepcijām un hibrīdajam režīmam izvēlētā slēdža stāvokļa

| | Hibrīdi režīmi -› | — | Pilnībā elektrisks |
| --- | --- | --- | --- |

Hibrīdi režīmi -›

—

Pilnībā elektrisks

| — | Hibrīds |
| --- | --- |

—

Hibrīds

| — | Tikai degvielu patērējošs |
| --- | --- |

—

Tikai degvielu patērējošs

| — | Hibrīds |
| --- | --- |

—

Hibrīds

| — | Pilnībā elektrisks |
| --- | --- |

—

Pilnībā elektrisks

| — | Tikai degvielu patērējošs |
| --- | --- |

—

Tikai degvielu patērējošs

| — | Hibrīds |
| --- | --- |

—

Hibrīds

| — | Hibrīdrežīms n (3) |
| --- | --- |

—

Hibrīdrežīms n (3)

| — | Hibrīdrežīms m1 |
| --- | --- |

—

Hibrīdrežīms m1

Akumulatora uzlādes stāvoklis

Slēdža pozīcija

Slēdža pozīcija

Slēdža pozīcija

Slēdža pozīcija

A stāvoklis

Pilnībā uzlādēts

Hibrīds

Hibrīds

Viselektriskākais hibrīdrežīms (4)

Hibrīds

B stāvoklis

Minimāla uzlāde

Degvielu patērējošs

Degvielu patērējošs

Degvielu visvairāk patērējošais režīms (5)

Hibrīds

3.2.2.   A stāvoklis

3.2.2.1.   Ja attālums, ko transportlīdzeklis var veikt pilnībā elektriskajā režīmā, pārsniedz vienu pilnu ciklu, pēc izgatavotāja pieprasījuma I tipa testu var veikt pilnībā elektriskā režīmā. Tādā gadījumā 3.2.2.3.1. vai 3.2.2.3.2. punktā paredzēto motora iepriekšēju sagatavošanu var neveikt.

3.2.2.2.   Procedūru sāk ar transportlīdzekļa elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīces izlādi braucot, slēdzi ieslēdzot pilnībā elektriskā režīmā (uz testa trases, uz šasijas dinamometra utt.), ar vienmērīgu ātrumu, kas ir 70 procenti ± 5 procenti no transportlīdzekļa maksimālā projektētā ātruma, kurš jānosaka saskaņā ar X pielikuma 1. papildinājumā paredzēto testa procedūru.

Izlādi pārtrauc kādā no šādiem stāvokļiem:

| a) | kad transportlīdzeklis nespēj braukt ar 65 procentiem no maksimālā trīsdesmit minūšu ātruma; |
| --- | --- |

a)

kad transportlīdzeklis nespēj braukt ar 65 procentiem no maksimālā trīsdesmit minūšu ātruma;

| b) | kad standarta iebūvēta kontrolaparatūra vadītājam dod norādījumu apturēt transportlīdzekli; |
| --- | --- |

b)

kad standarta iebūvēta kontrolaparatūra vadītājam dod norādījumu apturēt transportlīdzekli;

| c) | pēc 100 km. |
| --- | --- |

c)

pēc 100 km.

Ja transportlīdzeklim nav pilnībā elektriska režīma, transportlīdzekļa elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci izlādē, braucot (uz testa trases, uz šasijas dinamometra utt.) kādā no šādiem stāvokļiem:

| a) | ar vienmērīgu ātrumu 50 km/h, līdz ieslēdzas HET degvielu patērējošais motors; |
| --- | --- |

a)

ar vienmērīgu ātrumu 50 km/h, līdz ieslēdzas HET degvielu patērējošais motors;

| b) | ja transportlīdzeklis nevar sasniegt vienmērīgu ātrumu 50 km/h bez degvielu patērējošā motora iedarbināšanas, ātrumu samazina, līdz transportlīdzeklis var sasniegt zemāku vienmērīgu ātrumu, pie kura noteiktu laiku vai attālumu (kas jānosaka tehniskajam dienestam un izgatavotājam) degvielu patērējošais motors neieslēdzas; |
| --- | --- |

b)

ja transportlīdzeklis nevar sasniegt vienmērīgu ātrumu 50 km/h bez degvielu patērējošā motora iedarbināšanas, ātrumu samazina, līdz transportlīdzeklis var sasniegt zemāku vienmērīgu ātrumu, pie kura noteiktu laiku vai attālumu (kas jānosaka tehniskajam dienestam un izgatavotājam) degvielu patērējošais motors neieslēdzas;

| c) | saskaņā ar izgatavotāju ieteikumu. |
| --- | --- |

c)

saskaņā ar izgatavotāju ieteikumu.

Degvielu patērējošo motoru izslēdz 10 sekunžu laikā pēc tam, kad tas automātiski ieslēdzies. Atkāpjoties no minētā, ja izgatavotājs var pierādīt tehniskajam dienestam un apstiprinātājiestādei, ka transportlīdzeklis fiziski nespēj sasniegt trīsdesmit minūšu ātrumu, tā vietā var izmantot maksimāli piecpadsmit minūšu ātrumu.

3.2.2.3.   Transportlīdzekļa iepriekšēja sagatavošana

3.2.2.4.   Pēc šīs iepriekšējās sagatavošanas un pirms testēšanas transportlīdzekli tur telpā, kurā temperatūra ir nosacīti nemainīga diapazonā 293,2–303,2 K (20–30 °C). Šo sagatavošanu veic vismaz sešas stundas un turpina, līdz motora eļļas un dzeses škidruma, ja tāds ir, temperatūra ir ± 2 K robežās no telpas temperatūras un 3.2.2.5. punktā paredzētās uzlādes rezultātā elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīce ir pilnībā uzlādēta.

3.2.2.5.   Nostāvēšanās laikā elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci uzlādē ar kādu no šādiem lādētājiem:

| a) | ar iebūvētu lādētāju, ja tāds ir uzstādīts; |
| --- | --- |

a)

ar iebūvētu lādētāju, ja tāds ir uzstādīts;

| b) | ar izgatavotāja ieteiktu ārēju lādētāju, izmantojot parastu lādēšanas procedūru nakts laikā. |
| --- | --- |

b)

ar izgatavotāja ieteiktu ārēju lādētāju, izmantojot parastu lādēšanas procedūru nakts laikā.

Šī procedūra izslēdz jebkāda veida īpašu lādēšanu, ko var sākt automātiski vai manuāli, piemēram, izlīdzināšanas vai apkopes vajadzībām.

Izgatavotājs apstiprina, ka testa laikā nav veikta īpaša uzlādēšanas procedūra;

| c) | uzlādes pabeigšanas kritērijs |
| --- | --- |

c)

uzlādes pabeigšanas kritērijs

Uzlādes pabeigšanas kritērijs atbilst 12 stundu uzlādes laikam, izņemot gadījumus, kad standarta kontrolaparatūra vadītājam skaidri norāda, ka elektroenerģijas akumulēšanas ierīce vēl nav pilnībā uzlādēta.

Tādā gadījumā maksimālais laiks ir = norādītā akumulatora ietilpība (Wh) reizināta ar 3 / elektrotīkla jaudu (W).

3.2.2.6.   Testa procedūra

| 3.2.2.6.1. | Transportlīdzekli iedarbina tādā veidā, kā to parasti dara transportlīdzekļa vadītājs. Pirmais cikls sākas līdz ar transportlīdzekļa iedarbināšanas procedūras sākšanu. |
| --- | --- |

3.2.2.6.1.

Transportlīdzekli iedarbina tādā veidā, kā to parasti dara transportlīdzekļa vadītājs. Pirmais cikls sākas līdz ar transportlīdzekļa iedarbināšanas procedūras sākšanu.

| 3.2.2.6.1.1. | Paraugu ņemšanu sāk (BS) pirms motora iedarbināšanas procedūras vai tās laikā un beidz, pabeidzot pēdējo tukšgaitas periodu piemērojamajā I tipa testa ciklā (paraugu ņemšanas beigas (ES)). |
| --- | --- |

3.2.2.6.1.1.

Paraugu ņemšanu sāk (BS) pirms motora iedarbināšanas procedūras vai tās laikā un beidz, pabeidzot pēdējo tukšgaitas periodu piemērojamajā I tipa testa ciklā (paraugu ņemšanas beigas (ES)).

| 3.2.2.6.1.2. | Paraugu ņemšanu sāk (BS) pirms transportlīdzekļa iedarbināšanas procedūras vai tās laikā un turpina, atkārtojot vairākus testa ciklus. To beidz, pabeidzot pēdējo brīvgaitas periodu piemērojamajā I tipa testa ciklā, kad akumulators ir minimālas uzlādes stāvoklī saskaņā ar šādu procedūru (paraugu ņemšanas beigas (ES)):






  3.2.2.6.1.2.1. | elektroenerģijas atlikumu Q (Ah) mēra katrā kombinētajā ciklā, izmantojot VII pielikuma 3.2. papildinājumā aprakstīto procedūru, un to izmanto, lai noteiktu, kad ir sasniegts akumulatora minimālās uzlādes stāvoklis; |
| --- | --- | --- |

3.2.2.6.1.2.

Paraugu ņemšanu sāk (BS) pirms transportlīdzekļa iedarbināšanas procedūras vai tās laikā un turpina, atkārtojot vairākus testa ciklus. To beidz, pabeidzot pēdējo brīvgaitas periodu piemērojamajā I tipa testa ciklā, kad akumulators ir minimālas uzlādes stāvoklī saskaņā ar šādu procedūru (paraugu ņemšanas beigas (ES)):

3.2.2.6.1.2.1.

elektroenerģijas atlikumu Q (Ah) mēra katrā kombinētajā ciklā, izmantojot VII pielikuma 3.2. papildinājumā aprakstīto procedūru, un to izmanto, lai noteiktu, kad ir sasniegts akumulatora minimālās uzlādes stāvoklis;

| 3.2.2.6.1.2.2. | uzskata, ka akumulatora minimālas uzlādes stāvoklis kombinētajā ciklā N ir sasniegts, ja kombinētajā ciklā (N+1) izmērītajam elektroenerģijas atlikumam ir ne vairāk kā 3 procenti izlādes, to izsakot procentos no akumulatora nominālās jaudas (Ah) maksimālās uzlādes stāvoklī, kā noteicis izgatavotājs. Pēc izgatavotāja pieprasījuma var izpildīt papildu testa ciklus un to rezultātus iekļaut aprēķinos, kas noteikti 3.2.2.7. un 3.2.4.3. punktā, ja pēc katra papildu testa cikla elektroenerģijas atlikums uzrāda mazāku akumulatora izlādēšanos nekā iepriekšējā ciklā; |
| --- | --- |

3.2.2.6.1.2.2.

uzskata, ka akumulatora minimālas uzlādes stāvoklis kombinētajā ciklā N ir sasniegts, ja kombinētajā ciklā (N+1) izmērītajam elektroenerģijas atlikumam ir ne vairāk kā 3 procenti izlādes, to izsakot procentos no akumulatora nominālās jaudas (Ah) maksimālās uzlādes stāvoklī, kā noteicis izgatavotājs. Pēc izgatavotāja pieprasījuma var izpildīt papildu testa ciklus un to rezultātus iekļaut aprēķinos, kas noteikti 3.2.2.7. un 3.2.4.3. punktā, ja pēc katra papildu testa cikla elektroenerģijas atlikums uzrāda mazāku akumulatora izlādēšanos nekā iepriekšējā ciklā;

| 3.2.2.6.1.2.3. | pēc katra cikla ir atļauts līdz 10 minūšu ilgs karstās nostāvēšanās periods. Šajā periodā spēka piedziņu izslēdz. |
| --- | --- |

3.2.2.6.1.2.3.

pēc katra cikla ir atļauts līdz 10 minūšu ilgs karstās nostāvēšanās periods. Šajā periodā spēka piedziņu izslēdz.

| 3.2.2.6.2. | Transportlīdzekli vada saskaņā ar 6. papildinājuma noteikumiem. |
| --- | --- |

3.2.2.6.2.

Transportlīdzekli vada saskaņā ar 6. papildinājuma noteikumiem.

| 3.2.2.6.3. | Izplūdes gāzes analizē saskaņā ar II pielikumu. |
| --- | --- |

3.2.2.6.3.

Izplūdes gāzes analizē saskaņā ar II pielikumu.

3.2.2.7.   Testa rezultātus salīdzina ar emisiju robežvērtībām Regulas (ES) Nr. 168/2013 VI(A) pielikumā un aprēķina vidējo katra piesārņotāja emisiju (izteiktu mg/km) A stāvoklim (M1i).

Katra kombinētā cikla testa rezultāts M1ia, to reizinot ar attiecīgo nolietošanās un Ki koeficientu, ir mazāks nekā Regulas (ES) Nr. 168/2013 VI pielikuma A vai B daļā noteiktās emisiju robežvērtības. Veicot 3.2.4. punktā minēto aprēķinu, M1i aprēķina saskaņā ar Ap11.1. vienādojumu.

3.2.3.   B stāvoklis

3.2.3.1.   Transportlīdzekļa iepriekšēja sagatavošana

Transportlīdzekli iepriekš sagatavo, izpildot piemērojamo I tipa braukšanas ciklu, kas noteikts 6. papildinājumā.

3.2.3.2.   Transportlīdzekļa elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci izlādē saskaņā ar 3.2.2.2. punktu

3.2.3.3.   Pēc šīs iepriekšējās sagatavošanas un pirms testēšanas transportlīdzekli tur telpā, kurā temperatūra ir nosacīti nemainīga diapazonā 293,2–303,2 K (20–30 °C). Šo sagatavošanu veic vismaz sešas stundas un turpina, līdz motora eļļas un dzeses šķidruma, ja tāds ir, temperatūra ir ± 2 K robežās no telpas temperatūras.

3.2.3.4.   Testa procedūra

| 3.2.3.4.1. | Transportlīdzekli iedarbina tādā veidā, kā to parasti dara transportlīdzekļa vadītājs. Pirmais cikls sākas līdz ar transportlīdzekļa iedarbināšanas procedūras sākšanu. |
| --- | --- |

3.2.3.4.1.

Transportlīdzekli iedarbina tādā veidā, kā to parasti dara transportlīdzekļa vadītājs. Pirmais cikls sākas līdz ar transportlīdzekļa iedarbināšanas procedūras sākšanu.

| 3.2.3.4.2. | Paraugu ņemšanu sāk (BS) pirms motora iedarbināšanas procedūras vai tās laikā un beidz, pabeidzot pēdējo tukšgaitas periodu piemērojamajā I tipa testa ciklā (paraugu ņemšanas beigas (ES)). |
| --- | --- |

3.2.3.4.2.

Paraugu ņemšanu sāk (BS) pirms motora iedarbināšanas procedūras vai tās laikā un beidz, pabeidzot pēdējo tukšgaitas periodu piemērojamajā I tipa testa ciklā (paraugu ņemšanas beigas (ES)).

| 3.2.3.4.3. | Transportlīdzekli vada saskaņā ar 6. papildinājuma noteikumiem. |
| --- | --- |

3.2.3.4.3.

Transportlīdzekli vada saskaņā ar 6. papildinājuma noteikumiem.

| 3.2.3.4.4. | Izplūdes gāzes analizē saskaņā ar II pielikuma noteikumiem. |
| --- | --- |

3.2.3.4.4.

Izplūdes gāzes analizē saskaņā ar II pielikuma noteikumiem.

3.2.3.5.   Testa rezultātus salīdzina ar Regulas (ES) Nr. 168/2013 VI pielikumā noteiktajām piesārņotāju robežvērtībām, un aprēķina katra piesārņotāja vidējo emisiju B apstāklim (M2i). Testa rezultāti M2i, tos reizinot ar attiecīgo nolietošanās un Ki koeficientu, ir mazāki nekā Regulas (ES) Nr. 168/2013 VI pielikumā noteiktās robežvērtības.

3.2.4.   Testa rezultāti

| 3.2.4.1. | Testēšana saskaņā ar 3.2.2.6.2.1. punktu
  Paziņošanas nolūkiem svērtās vērtības aprēķina, kā norādīts vienādojumā Ap11.2.,
  kur:







  Mi | = | piesārņotāja i masas emisija, izteikta mg/km; |
| --- | --- | --- | --- |
| M1i | = | piesārņotāja i vidējā masas emisija, izteikta mg/km, ar pilnībā uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci, un aprēķināta saskaņā ar 3.2.2.7. punktu; |
| M2i | = | piesārņotāja i vidējā emisijas masa, izteikta mg/km, ar elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci minimālā uzlādēšanas stāvoklī (maksimāla jaudas izlādēšana), un aprēķināta saskaņā ar 3.2.3.5. punktu; |
| De | = | attālums, ko transportlīdzeklis spēj veikt elektriskā režīmā, kad slēdzis pārslēgts pilnībā elektriska režīma pozīcijā saskaņā ar VII pielikuma 3.3. papildinājumu. Ja nav pilnībā elektriska režīma pozīcijas, izgatavotājs nodrošina veidu, kā veikt mērījumu, transportlīdzeklim darbojoties pilnībā elektriskā režīmā; |
| Dav | = | vidējais attālums starp divām akumulatora uzlādēm:






  — | 4 km transportlīdzeklim ar motora darba tilpumu < 150 cm3; |

3.2.4.1.

Testēšana saskaņā ar 3.2.2.6.2.1. punktu

Paziņošanas nolūkiem svērtās vērtības aprēķina, kā norādīts vienādojumā Ap11.2.,

kur:

Mi

=

piesārņotāja i masas emisija, izteikta mg/km;

M1i

=

piesārņotāja i vidējā masas emisija, izteikta mg/km, ar pilnībā uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci, un aprēķināta saskaņā ar 3.2.2.7. punktu;

M2i

=

piesārņotāja i vidējā emisijas masa, izteikta mg/km, ar elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci minimālā uzlādēšanas stāvoklī (maksimāla jaudas izlādēšana), un aprēķināta saskaņā ar 3.2.3.5. punktu;

De

=

attālums, ko transportlīdzeklis spēj veikt elektriskā režīmā, kad slēdzis pārslēgts pilnībā elektriska režīma pozīcijā saskaņā ar VII pielikuma 3.3. papildinājumu. Ja nav pilnībā elektriska režīma pozīcijas, izgatavotājs nodrošina veidu, kā veikt mērījumu, transportlīdzeklim darbojoties pilnībā elektriskā režīmā;

Dav

=

vidējais attālums starp divām akumulatora uzlādēm:

—

4 km transportlīdzeklim ar motora darba tilpumu < 150 cm3;

| — | 6 km transportlīdzeklim ar motora darba tilpumu ≥ 150 cm3 un v
  max
  < 130 km/h; |
| --- | --- |

—

6 km transportlīdzeklim ar motora darba tilpumu ≥ 150 cm3 un v
  max
  < 130 km/h;

| — | 10 km transportlīdzeklim ar motora darba tilpumu ≥ 150 cm3 un vmax ≥ 130 km/h. |
| --- | --- |

—

10 km transportlīdzeklim ar motora darba tilpumu ≥ 150 cm3 un vmax ≥ 130 km/h.

| 3.2.4.2. | Testēšana saskaņā ar 3.2.2.6.2.2. punktu
  Paziņošanas vajadzībām svērtās vērtības aprēķina, kā norādīts vienādojumā Ap11.3.,
  kur:







  Mi | = | piesārņotāja i masas emisija, izteikta mg/km; |
| --- | --- | --- | --- |
| M1i | = | piesārņotāja i vidējā masas emisija, izteikta mg/km, ar pilnībā uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci, un aprēķināta saskaņā ar 3.2.2.7. punktu; |
| M2i | = | piesārņotāja i vidējā masas emisija, izteikta mg/km, ar elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci minimāla uzlādējuma (maksimālas izlādes) stāvoklī, un aprēķināta saskaņā ar 3.2.3.5. punktu; |
| Dovc | = | UĀT diapazons saskaņā ar VII pielikuma 3.3. papildinājumā noteikto procedūru; |
| Dav | = | vidējais attālums starp divām akumulatora uzlādēm:






  — | 4 km transportlīdzeklim ar motora darba tilpumu < 150 cm3; |

3.2.4.2.

Testēšana saskaņā ar 3.2.2.6.2.2. punktu

Paziņošanas vajadzībām svērtās vērtības aprēķina, kā norādīts vienādojumā Ap11.3.,

kur:

Mi

=

piesārņotāja i masas emisija, izteikta mg/km;

M1i

=

piesārņotāja i vidējā masas emisija, izteikta mg/km, ar pilnībā uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci, un aprēķināta saskaņā ar 3.2.2.7. punktu;

M2i

=

piesārņotāja i vidējā masas emisija, izteikta mg/km, ar elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci minimāla uzlādējuma (maksimālas izlādes) stāvoklī, un aprēķināta saskaņā ar 3.2.3.5. punktu;

Dovc

=

UĀT diapazons saskaņā ar VII pielikuma 3.3. papildinājumā noteikto procedūru;

Dav

=

vidējais attālums starp divām akumulatora uzlādēm:

—

4 km transportlīdzeklim ar motora darba tilpumu < 150 cm3;

| — | 6 km transportlīdzeklim ar motora darba tilpumu ≥ 150 cm3 un v
  max
  < 130 km/h; |
| --- | --- |

—

6 km transportlīdzeklim ar motora darba tilpumu ≥ 150 cm3 un v
  max
  < 130 km/h;

| — | 10 km transportlīdzeklim ar motora darba tilpumu ≥ 150 cm3 un vmax ≥ 130 km/h. |
| --- | --- |

—

10 km transportlīdzeklim ar motora darba tilpumu ≥ 150 cm3 un vmax ≥ 130 km/h.

3.3.   Ārēji neuzlādējami transportlīdzekļi (HET UT) bez darba režīma slēdža

3.3.1.   Šādus transportlīdzekļus testē saskaņā ar 6. papildinājumu.

3.3.2.   Iepriekšējai sagatavošanai veic vismaz divus secīgus pilnus braukšanas ciklus bez uzsūkšanās.

3.3.3.   Transportlīdzekli vada saskaņā ar 6. papildinājuma noteikumiem.

3.4.   Ārēji neuzlādējami transportlīdzekļi (HET UT) ar darba režīma slēdzi

3.4.1.   Šos transportlīdzekļus iepriekš sagatavo un testē hibrīdā režīmā saskaņā ar II pielikumu. Ja pieejami vairāki hibrīdi režīmi, testu veic režīmā, kas ieslēdzas automātiski pēc aizdedzes atslēgas pagriešanas (normālā režīmā). Pamatojoties uz izgatavotāja sniegtu informāciju, tehniskais dienests pārliecinās, vai atbilstība robežvērtībām tiek sasniegta visos hibrīdajos režīmos.

3.4.2.   Iepriekšējai sagatavošanai veic vismaz divus secīgus pilnus piemērojamos braukšanas ciklus bez uzsūkšanās.

3.4.3.   Transportlīdzekli vada saskaņā ar II pielikuma noteikumiem.

---

(1)  Saukts arī par “ārējas uzlādes transportlīdzekli”.

(2)  Saukts arī par “ārēji neuzlādējamu transportlīdzekli”.

(3)  Piemēram, sporta, ekonomiskais, pilsētas, ārpilsētas režīms utt.

(4)  Viselektriskākais hibrīdrežīms: hibrīdrežīms, par kuru var apgalvot, ka tā laikā novērojams vislielākais elektroenerģijas patēriņš no visiem izvēles hibrīdrežīmiem, testējot transportlīdzekli saskaņā ar ANO EEK Noteikumu Nr. 101 10. pielikuma 4. punkta A stāvokli; nosakāms, pamatojoties uz ražotāja sniegto informāciju un vienojoties ar tehnisko dienestu.

(5)  Degvielu visvairāk patērējošais režīms: hibrīdrežīms, par kuru var apgalvot, ka tā laikā novērojams vislielākais degvielas patēriņš no visiem izvēles hibrīdrežīmiem, testējot transportlīdzekli saskaņā ar ANO EEK Noteikumu Nr. 101 10. pielikuma 4. punkta B stāvokli; nosakāms, pamatojoties uz izgatavotāja sniegto informāciju un vienojoties ar tehnisko dienestu.

12. papildinājums

I tipa testa procedūra L kategorijas transportlīdzekļiem, ko darbina ar LPG, NG/biometānu, pielāgojamu degvielu H2NG vai ūdeņradi

1.   Ievads

| 1.1. | Šajā papildinājumā ir aprakstītas īpašas prasības attiecībā uz LPG, dabasgāzes/biometāna, H2NG vai ūdeņraža gāzes testēšanu tādu alternatīvās degvielas transportlīdzekļu apstiprināšanai, kurus darbina ar šādām degvielām vai var darbināt ar benzīnu, LPG, dabasgāzi/biometānu, H2NG vai ūdeņradi. |
| --- | --- |

1.1.

Šajā papildinājumā ir aprakstītas īpašas prasības attiecībā uz LPG, dabasgāzes/biometāna, H2NG vai ūdeņraža gāzes testēšanu tādu alternatīvās degvielas transportlīdzekļu apstiprināšanai, kurus darbina ar šādām degvielām vai var darbināt ar benzīnu, LPG, dabasgāzi/biometānu, H2NG vai ūdeņradi.

| 1.2. | Šo tirgū pārdoto gāzveida degvielu sastāvs var ievērojami atšķirties, un degvielas sistēmām ir attiecīgi jāpielāgojas šiem sastāviem. Lai pierādītu šādu pielāgošanās spēju, cilmes transportlīdzekli, kas aprīkots ar reprezentatīvu LPG, dabasgāzes/biometāna vai H2NG degvielas sistēmu, testē I tipa testos, izmantojot divas galējas standartdegvielas. |
| --- | --- |

1.2.

Šo tirgū pārdoto gāzveida degvielu sastāvs var ievērojami atšķirties, un degvielas sistēmām ir attiecīgi jāpielāgojas šiem sastāviem. Lai pierādītu šādu pielāgošanās spēju, cilmes transportlīdzekli, kas aprīkots ar reprezentatīvu LPG, dabasgāzes/biometāna vai H2NG degvielas sistēmu, testē I tipa testos, izmantojot divas galējas standartdegvielas.

| 1.3. | Šā papildinājuma prasības attiecībā uz ūdeņradi piemēro tikai tiem transportlīdzekļiem, kam izmanto ūdeņradi kā sadegšanas degvielu, nevis transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar ūdeņraža kurināmā elementu. |
| --- | --- |

1.3.

Šā papildinājuma prasības attiecībā uz ūdeņradi piemēro tikai tiem transportlīdzekļiem, kam izmanto ūdeņradi kā sadegšanas degvielu, nevis transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar ūdeņraža kurināmā elementu.

2.   Tipa apstiprinājuma piešķiršana L kategorijas transportlīdzeklim, kas aprīkots ar gāzveida degvielas sistēmu

Tipa apstiprinājumu piešķir, ja ir izpildītas turpmāk izklāstītās prasības.

2.1.   Izplūdes emisiju apstiprināšana transportlīdzeklim, kas aprīkots ar gāzveida degvielas sistēmu

Pierāda, ka cilmes transportlīdzeklis, kas aprīkots ar reprezentatīvu LPG, dabasgāzes/biometāna, H2NG vai ūdeņraža degvielas sistēmu, var pielāgoties jebkuram degvielas sastāvam, kas var būt pieejams tirgū, un atbilst šādām prasībām:

| 2.1.1. | ja izmanto LPG, sastāvā mainās C3/C4 (testa degvielas prasības A un B), un tāpēc cilmes transportlīdzekli testē ar 2. papildinājumā minētajām standartdegvielām A un B; |
| --- | --- |

2.1.1.

ja izmanto LPG, sastāvā mainās C3/C4 (testa degvielas prasības A un B), un tāpēc cilmes transportlīdzekli testē ar 2. papildinājumā minētajām standartdegvielām A un B;

| 2.1.2. | Dabasgāzes/biometāna gadījumā parasti ir divu veidu degvielas — degviela ar lielu sadegšanas siltumu (G20) un degviela ar mazu sadegšanas siltumu (G25), bet ar ievērojamām variācijām abās grupās; būtiski atšķiras to Wobbe indekss. Šīs atšķirības atspoguļojas standartdegvielās. Cilmes transportlīdzekli testē ar abām 2. papildinājumā minētajām standartdegvielām; |
| --- | --- |

2.1.2.

Dabasgāzes/biometāna gadījumā parasti ir divu veidu degvielas — degviela ar lielu sadegšanas siltumu (G20) un degviela ar mazu sadegšanas siltumu (G25), bet ar ievērojamām variācijām abās grupās; būtiski atšķiras to Wobbe indekss. Šīs atšķirības atspoguļojas standartdegvielās. Cilmes transportlīdzekli testē ar abām 2. papildinājumā minētajām standartdegvielām;

| 2.1.3. | Mainīgu raksturlielumu H2NG degvielas transportlīdzeklim ūdeņraža saturs maisījumā var būt no 0 % (L gāze) līdz maksimālajai procentuālajai daļai (H gāze), ko norādījis izgatavotājs. Pierāda, ka cilmes transportlīdzeklis var pielāgoties jebkurai procentuālajai daļai izgatavotāja norādītajā diapazonā, un transportlīdzekli testē I tipa testā ar 100 % H gāzi un 100 % L gāzi. Pierāda arī, ka tas var pielāgoties jebkuram dabasgāzes/biometāna sastāvam, kas var būt pieejams tirgū, neatkarīgi no ūdeņraža procentuālās daļas maisījumā. |
| --- | --- |

2.1.3.

Mainīgu raksturlielumu H2NG degvielas transportlīdzeklim ūdeņraža saturs maisījumā var būt no 0 % (L gāze) līdz maksimālajai procentuālajai daļai (H gāze), ko norādījis izgatavotājs. Pierāda, ka cilmes transportlīdzeklis var pielāgoties jebkurai procentuālajai daļai izgatavotāja norādītajā diapazonā, un transportlīdzekli testē I tipa testā ar 100 % H gāzi un 100 % L gāzi. Pierāda arī, ka tas var pielāgoties jebkuram dabasgāzes/biometāna sastāvam, kas var būt pieejams tirgū, neatkarīgi no ūdeņraža procentuālās daļas maisījumā.

| 2.1.4. | Transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar ūdeņraža degvielas sistēmām, atbilstību pārbauda, veicot testu ar vienu ūdeņraža standartdegvielu, kas minēta 2. papildinājumā. |
| --- | --- |

2.1.4.

Transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar ūdeņraža degvielas sistēmām, atbilstību pārbauda, veicot testu ar vienu ūdeņraža standartdegvielu, kas minēta 2. papildinājumā.

| 2.1.5. | Ja pārejai no vienas degvielas uz citu izmanto slēdzi, tipa apstiprināšanas laikā šo slēdzi nelieto. Tādā gadījumā pēc izgatavotāja pieprasījuma un ar tehniskā dienesta piekrišanu III pielikuma 5.2.4. punktā minēto iepriekšējas sagatavošanas ciklu var pagarināt. |
| --- | --- |

2.1.5.

Ja pārejai no vienas degvielas uz citu izmanto slēdzi, tipa apstiprināšanas laikā šo slēdzi nelieto. Tādā gadījumā pēc izgatavotāja pieprasījuma un ar tehniskā dienesta piekrišanu III pielikuma 5.2.4. punktā minēto iepriekšējas sagatavošanas ciklu var pagarināt.

| 2.1.6. | Emisiju rezultātu attiecību “r” katram piesārņotājam nosaka, kā norādīts Ap12.1. tabulā attiecībā uz LPG, dabasgāzes/biometāna un H2NG degvielas transportlīdzekļiem.






  2.1.6.1. | Ja transportlīdzekli darbina ar LPG vai dabasgāzi/biometānu, emisijas rezultātu attiecību “r” katram piesārņotājam nosaka šādi.

  Ap12.1. tabula


  Attiecības “r” aprēķināšana LPG un dabasgāzes/biometāna degvielas transportlīdzekļiem








  Degvielas veids(-i) | Standartdegvielas | “r” aprēķināšana |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| LPG un benzīns
  (apstiprinājums B) | A degviela | |
| vai tikai LPG
  (apstiprinājums D) | B degviela |
| Dabasgāze/biometāns | degviela G20 | |
| degviela G25 |

2.1.6.

Emisiju rezultātu attiecību “r” katram piesārņotājam nosaka, kā norādīts Ap12.1. tabulā attiecībā uz LPG, dabasgāzes/biometāna un H2NG degvielas transportlīdzekļiem.

2.1.6.1.

Ja transportlīdzekli darbina ar LPG vai dabasgāzi/biometānu, emisijas rezultātu attiecību “r” katram piesārņotājam nosaka šādi.

Ap12.1. tabula

Attiecības “r” aprēķināšana LPG un dabasgāzes/biometāna degvielas transportlīdzekļiem

Degvielas veids(-i)

Standartdegvielas

“r” aprēķināšana

LPG un benzīns

(apstiprinājums B)

A degviela

Formula

vai tikai LPG

(apstiprinājums D)

B degviela

Dabasgāze/biometāns

degviela G20

Formula

degviela G25

| 2.1.6.2. | Attiecībā uz mainīgu raksturlielumu H2NG degvielas transportlīdzekļiem divu emisijas rezultātu attiecības “r1” un “r2” katram piesārņotājam nosaka šādi:

  Ap12.2. tabula


  Tabula, pēc kuras nosaka attiecību “r” dabasgāzes/biometāna vai H2NG gāzveida degvielām








  Degvielas veids(-i) | Standartdegvielas | “r” aprēķināšana |
| --- | --- | --- | --- |
| Dabasgāze/biometāns | degviela G20 | |
| degviela G25 |
| H2NG | Ūdeņraža maisījums un G20 ar ūdeņraža maksimālo procentuālo daļu, ko norādījis izgatavotājs | |
| Ūdeņraža maisījums un G25 ar ūdeņraža maksimālo procentuālo daļu, ko norādījis izgatavotājs |

2.1.6.2.

Attiecībā uz mainīgu raksturlielumu H2NG degvielas transportlīdzekļiem divu emisijas rezultātu attiecības “r1” un “r2” katram piesārņotājam nosaka šādi:

Ap12.2. tabula

Tabula, pēc kuras nosaka attiecību “r” dabasgāzes/biometāna vai H2NG gāzveida degvielām

Degvielas veids(-i)

Standartdegvielas

“r” aprēķināšana

Dabasgāze/biometāns

degviela G20

Formula

degviela G25

H2NG

Ūdeņraža maisījums un G20 ar ūdeņraža maksimālo procentuālo daļu, ko norādījis izgatavotājs

Formula

Ūdeņraža maisījums un G25 ar ūdeņraža maksimālo procentuālo daļu, ko norādījis izgatavotājs

2.2.   Spēkiekārtu saimes locekļa izplūdes gāzu emisiju apstiprinājums

Lai piešķirtu tipa apstiprinājumu vienas degvielas gāzes transportlīdzekļiem un divu degvielu transportlīdzekļiem, kas darbojas gāzes režīmā un kam izmanto LPG, dabasgāzi/biometānu, H2NG vai ūdeņradi kā XI pielikumā noteikto spēkiekārtu saimes locekli, veic I tipa testu ar vienu gāzveida standartdegvielu. Attiecībā uz LPG, dabasgāzes/biometāna un H2NG degvielas transportlīdzekļiem šī standartdegviela var būt jebkura no 2. papildinājumā minētajām standartdegvielām. Ar gāzi darbināmu transportlīdzekli uzskata par atbilstīgu, ja ir izpildītas turpmāk izklāstītās prasības.

| 2.2.1. | Testa transportlīdzeklis atbilst XI pielikumā dotajai spēkiekārtu saimes locekļa definīcijai. |
| --- | --- |

2.2.1.

Testa transportlīdzeklis atbilst XI pielikumā dotajai spēkiekārtu saimes locekļa definīcijai.

| 2.2.2. | Ja vajadzīgā testa degviela ir standartdegviela A sašķidrinātajai naftas gāzei vai G20 dabasgāzei/biometānam, emisijas rezultātu reizina ar attiecīgo koeficientu “r”, ja r > 1; ja r < 1, korekcija nav nepieciešama. |
| --- | --- |

2.2.2.

Ja vajadzīgā testa degviela ir standartdegviela A sašķidrinātajai naftas gāzei vai G20 dabasgāzei/biometānam, emisijas rezultātu reizina ar attiecīgo koeficientu “r”, ja r > 1; ja r < 1, korekcija nav nepieciešama.

| 2.2.3. | Ja vajadzīgā testa degviela ir standartdegviela B sašķidrinātajai naftas gāzei vai G25 dabasgāzei/biometānam, emisijas rezultātu dala ar attiecīgo koeficientu “r”, ja r < 1; ja r > 1, korekcija nav nepieciešama. |
| --- | --- |

2.2.3.

Ja vajadzīgā testa degviela ir standartdegviela B sašķidrinātajai naftas gāzei vai G25 dabasgāzei/biometānam, emisijas rezultātu dala ar attiecīgo koeficientu “r”, ja r < 1; ja r > 1, korekcija nav nepieciešama.

| 2.2.4. | Pēc izgatavotāja pieprasījuma I tipa testu var veikt ar abām standartdegvielām, un tādā gadījumā korekcija nav nepieciešama. |
| --- | --- |

2.2.4.

Pēc izgatavotāja pieprasījuma I tipa testu var veikt ar abām standartdegvielām, un tādā gadījumā korekcija nav nepieciešama.

| 2.2.5. | Cilmes transportlīdzeklis atbilst emisiju robežvērtībām, kas attiecīgajai kategorijai noteiktas Regulas (ES) Nr. 168/2013 VI(A) pielikumā, gan izmērīto, gan aprēķināto emisiju ziņā. |
| --- | --- |

2.2.5.

Cilmes transportlīdzeklis atbilst emisiju robežvērtībām, kas attiecīgajai kategorijai noteiktas Regulas (ES) Nr. 168/2013 VI(A) pielikumā, gan izmērīto, gan aprēķināto emisiju ziņā.

| 2.2.6. | Ja vienam un tam pašam motoram veic atkārtotus testus, vispirms nosaka vidējo vērtību standartdegvielas G20 jeb A rezultātiem un standartdegvielas G25 jeb B rezultātiem; tad no šīm vidējām vērtībām aprēķina koeficientu “r”. |
| --- | --- |

2.2.6.

Ja vienam un tam pašam motoram veic atkārtotus testus, vispirms nosaka vidējo vērtību standartdegvielas G20 jeb A rezultātiem un standartdegvielas G25 jeb B rezultātiem; tad no šīm vidējām vērtībām aprēķina koeficientu “r”.

| 2.2.7. | Mainīgu raksturlielumu H2NG degvielas transportlīdzekļa kā saimes locekļa tipa apstiprināšanai veic divus I tipa testus; pirmo testu ar 100 % vai nu G20, vai arī G25, un otro testu ar ūdeņraža maisījumu un tādu pašu NG/biometāna degvielu, kas izmantota pirmajā testā, ar ūdeņraža maksimālo procentuālo daļu, ko norādījis izgatavotājs.






  2.2.7.1. | Ja dabasgāzes/biometāna degviela ir standartdegviela G20, emisijas rezultātu katram piesārņotājam reizina ar atbilstošajiem koeficientiem (r1 pirmajam testam un r2 otrajam testam), kas noteikti 2.1.6. punktā, ja atbilstošais koeficients ir > 1; ja atbilstošais koeficients < 1, korekcija nav vajadzīga. |
| --- | --- | --- |

2.2.7.

Mainīgu raksturlielumu H2NG degvielas transportlīdzekļa kā saimes locekļa tipa apstiprināšanai veic divus I tipa testus; pirmo testu ar 100 % vai nu G20, vai arī G25, un otro testu ar ūdeņraža maisījumu un tādu pašu NG/biometāna degvielu, kas izmantota pirmajā testā, ar ūdeņraža maksimālo procentuālo daļu, ko norādījis izgatavotājs.

2.2.7.1.

Ja dabasgāzes/biometāna degviela ir standartdegviela G20, emisijas rezultātu katram piesārņotājam reizina ar atbilstošajiem koeficientiem (r1 pirmajam testam un r2 otrajam testam), kas noteikti 2.1.6. punktā, ja atbilstošais koeficients ir > 1; ja atbilstošais koeficients < 1, korekcija nav vajadzīga.

| 2.2.7.2. | Ja dabasgāzes/biometāna degviela ir standartdegviela G25, emisijas rezultātu katram piesārņotājam dala ar atbilstošo koeficientu (r1 pirmajam testam un r2 otrajam testam), kas aprēķināts saskaņā ari 2.1.6. punktu, ja atbilstošais koeficients ir < 1; ja atbilstošais koeficients > 1, korekcija nav vajadzīga. |
| --- | --- |

2.2.7.2.

Ja dabasgāzes/biometāna degviela ir standartdegviela G25, emisijas rezultātu katram piesārņotājam dala ar atbilstošo koeficientu (r1 pirmajam testam un r2 otrajam testam), kas aprēķināts saskaņā ari 2.1.6. punktu, ja atbilstošais koeficients ir < 1; ja atbilstošais koeficients > 1, korekcija nav vajadzīga.

| 2.2.7.3. | Pēc izgatavotāja pieprasījuma I tipa testu veic ar četrām iespējamajām standartdegvielu kombinācijām saskaņā ar 2.1.6. punktu, un tādā gadījumā korekcija nav vajadzīga. |
| --- | --- |

2.2.7.3.

Pēc izgatavotāja pieprasījuma I tipa testu veic ar četrām iespējamajām standartdegvielu kombinācijām saskaņā ar 2.1.6. punktu, un tādā gadījumā korekcija nav vajadzīga.

| 2.2.7.4. | Ja vienam un tam pašam motoram veic atkārtotus testus, vispirms nosaka vidējo vērtību standartdegvielas G20 jeb H2G20 rezultātiem un standartdegvielas G25 jeb H2G25 rezultātiem ar ūdeņraža maksimālo procentuālo daļu, ko norādījis izgatavotājs; tad no šīm vidējām vērtībām aprēķina koeficientus “r1” vai “r2”. |
| --- | --- |

2.2.7.4.

Ja vienam un tam pašam motoram veic atkārtotus testus, vispirms nosaka vidējo vērtību standartdegvielas G20 jeb H2G20 rezultātiem un standartdegvielas G25 jeb H2G25 rezultātiem ar ūdeņraža maksimālo procentuālo daļu, ko norādījis izgatavotājs; tad no šīm vidējām vērtībām aprēķina koeficientus “r1” vai “r2”.

| 2.2.8. | Veicot I tipa testu, transportlīdzeklim, to darbinot gāzes režīmā, tikai benzīnu izmanto ne ilgāk kā 60 secīgas sekundes uzreiz pēc motora palaišanas un iedarbināšanas. |
| --- | --- |

2.2.8.

Veicot I tipa testu, transportlīdzeklim, to darbinot gāzes režīmā, tikai benzīnu izmanto ne ilgāk kā 60 secīgas sekundes uzreiz pēc motora palaišanas un iedarbināšanas.

13. papildinājums

I tipa testa procedūra L kategorijas transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar periodiski reģenerējošu sistēmu

1.   Ievads

Šajā papildinājumā ir paredzēti īpaši noteikumi par tādu transportlīdzekļu tipa apstiprināšanu, kas aprīkoti ar periodiski reģenerējošu sistēmu.

2.   Tipa apstiprinājuma darbības joma transportlīdzekļiem ar periodiski reģenerējošu sistēmu attiecībā uz I tipa testiem

2.1.   L kategorijas transportlīdzekļi, uz kuriem attiecas Regulas (ES) Nr. 168/2013 darbības joma un kuri aprīkoti ar periodiski reģenerējošu sistēmu, atbilst šā papildinājuma prasībām.

2.2.   Tā vietā, lai veiktu nākamajā punktā noteiktās testa procedūras, var izmantot fiksētu Ki vērtību 1,05, ja tehniskais dienests nesaskata iemeslu, kāpēc šī vērtība varētu tikt pārsniegta, un pēc apstiprinātājiestādes apstiprinājuma.

2.3.   Ciklos, kuru laikā noris reģenerācija, var tikt pārsniegti emisijas standarti. Ja pretpiesārņojuma iekārtas reģenerācija noris vismaz vienu reizi I tipa testa laikā un tā jau ir atjaunojusies vismaz vienu reizi transportlīdzekļa sagatavošanas cikla laikā, uzskata, ka tā ir nepārtraukti reģenerējoša sistēma, kurai nav nepieciešama īpaša testa procedūra;

3.   Testa procedūra

Transportlīdzekli var aprīkot ar slēdzi, kas spēj novērst vai atļaut reģenerācijas procesu, ar nosacījumu, ka tā darbība neietekmē sākotnējo motora kalibrāciju. Šo slēdzi izmanto tikai reģenerācijas novēršanas nolūkā reģenerācijas sistēmas lādēšanas un iepriekšējas sagatavošanas ciklu laikā. To neizmanto, mērot emisijas reģenerācijas posma laikā; emisiju testu veic ar neizmainītu oriģinālā aprīkojuma izgatavotāja spēka piedziņas vadības bloku / motora vadības bloku / piedziņas mehānisma vadības bloku, ja piemērojams, un spēka piedziņas programmatūru.

3.1.   Oglekļa dioksīda emisijas un degvielas patēriņa mērījumi starp diviem reģenerācijas posma cikliem

3.1.1.   Vidējo oglekļa dioksīda emisiju un degvielas patēriņu starp reģenerācijas posmiem un reģenerējošās ierīces lādēšanas laikā nosaka pēc vidējā aritmētiskā no vairākiem aptuveni vienāda ilguma (ja to ir vairāk par diviem) I tipa darbības cikliem.

Alternatīvi izgatavotājs var iesniegt datus, lai apliecinātu, ka laikā starp reģenerācijas posmiem oglekļa dioksīda emisijas un degvielas patēriņš paliek nemainīgs (+4 procenti). Tādā gadījumā var izmantot oglekļa dioksīda emisijas un degvielas patēriņa mērījumus, kas iegūti parastā I tipa testa laikā. Visos citos gadījumos emisijas mēra vismaz divos I tipa testa darbības ciklos: viens uzreiz pēc reģenerācijas (pirms jaunas lādēšanas), un viens pēc iespējas tuvāk pirms reģenerācijas posma. Visus emisiju mērījumus un aprēķinus veic saskaņā ar II pielikumu. Vidējās emisijas vienreiz reģenerējošai sistēmai nosaka saskaņā ar 3.3. punktu un vairākkārt reģenerējošām sistēmām saskaņā ar 3.4. punktu.

3.1.2.   Lādēšanas procesu un Ki noteikšanu veic uz šasijas dinamometra I tipa testa darbības ciklu laikā. Šos ciklus var veikt secīgi (t. i., bez vajadzības izslēgt motoru starp cikliem). Pēc jebkāda skaita pabeigtu ciklu transportlīdzekli var noņemt no šasijas dinamometra un testu turpināt vēlāk.

3.1.3.   Ciklu skaitu (D) starp diviem cikliem, kuros notiek reģenerācija, to ciklu skaitu, kuros veic emisiju mērījumus (n), un katru emisiju mērījumu (M’sij) paziņo saskaņā ar testa ziņojuma veidni, kas minēta Regulas (ES) Nr. 168/2013 32. panta 1. punktā.

3.2.   Oglekļa dioksīda emisiju un degvielas patēriņa mērījumi reģenerācijas laikā

3.2.1.   Vajadzības gadījumā transportlīdzekli var sagatavot emisiju testam reģenerācijas posmā, izmantojot 6. papildinājumā minētos sagatavošanas ciklus.

3.2.2.   II pielikumā aprakstītos testa un transportlīdzekļa nosacījumus I tipa testa veikšanai piemēro pirms pirmā derīgā emisiju testa veikšanas.

3.2.3.   Reģenerācija nenotiek transportlīdzekļa sagatavošanas laikā. To iespējams nodrošināt, izmantojot vienu no šādām metodēm:

| 3.2.3.1. | iepriekšējas sagatavošanas ciklu veikšanai var uzstādīt reģenerācijas sistēmas vai tās daļas maketu; |
| --- | --- |

3.2.3.1.

iepriekšējas sagatavošanas ciklu veikšanai var uzstādīt reģenerācijas sistēmas vai tās daļas maketu;

| 3.2.3.2. | jebkura cita metode, par kuru vienojušies izgatavotājs un apstiprinātājiestāde. |
| --- | --- |

3.2.3.2.

jebkura cita metode, par kuru vienojušies izgatavotājs un apstiprinātājiestāde.

3.2.4.   Izplūdes emisijas testu pēc aukstās iedarbināšanas ar ietvertu reģenerācijas procesu veic saskaņā ar piemērojamo I tipa darbības ciklu.

3.2.5.   Ja reģenerācijas procesam vajadzīgs vairāk nekā viens darbības cikls, nekavējoties veic turpmāko(-os) testa ciklu(-us), neizslēdzot motoru, līdz sasniegta pilnīga reģenerācija (ciklu pabeidz). Laikam, kas nepieciešams jauna testa sagatavošanai, jābūt pēc iespējas īsākam (piem., kāds nepieciešams analīzes aprīkojuma cieto daļiņu filtra nomaiņai). Šajā periodā motoru izslēdz.

3.2.6.   Emisiju vērtības, tostarp piesārņotāju un oglekļa dioksīda emisiju vērtības, un degvielas patēriņu reģenerācijas laikā (Mri) aprēķina saskaņā ar II pielikumu un 3.3. punktu. Reģistrē darbības ciklu skaitu (d), kas izmērīts, līdz notikusi pilnīga reģenerācija.

3.3.   Vienreiz reģenerējošas sistēmas kombinēto izplūdes emisiju aprēķināšana

| | Ap13.1. vienādojums


  n ≥ 2 |
| --- | --- |

Ap13.1. vienādojums

Formula n ≥ 2

| | Ap13.2. vienādojums |
| --- | --- |

Ap13.2. vienādojums

Formula

| | Ap13.3. vienādojums |
| --- | --- |

Ap13.3. vienādojums

Formula

kur katram piesārņotājam (i):

| M’sij | = | piesārņotāja (i) masas emisijas, CO2 masas emisijas, izteiktas g/km, un degvielas patēriņš, izteikts l/100 km, vienā I tipa darbības ciklā bez reģenerācijas; |
| --- | --- | --- |
| M’rij | = | piesārņotāja (i) masas emisijas, CO2 masas emisijas, izteiktas g/km, un degvielas patēriņš, izteikts l/100 km, vienā I tipa darbības ciklā reģenerācijas laikā (ja n > 1, pirmo I tipa testu veic aukstā režīmā, un turpmākie cikli ir karstā režīmā); |
| Msi | = | piesārņotāja (i) masas emisijas, izteiktas mg/km, vai CO2 vidējās masas emisijas, izteiktas g/km, un degvielas patēriņš, izteikts l/100 km, vienā darbības cikla (i) daļā bez reģenerācijas; |
| Mri | = | piesārņotāja (i) vidējās masas emisijas, izteiktas mg/km, vai CO2 vidējās masas emisijas, izteiktas g/km, un degvielas patēriņš, izteikts l/100 km, vienā darbības cikla (i) daļā reģenerācijas laikā; |
| Mpi | = | piesārņotāja (i) vidējās masas emisijas, izteiktas mg/km, vai CO2 vidējās masas emisijas, izteiktas g/km, un degvielas patēriņš, izteikts l/100 km; |
| n | = | to testa punktu skaits, kuros veikti emisiju mērījumi (I tipa darbības cikli) starp diviem cikliem, kuros noris reģenerācija, ≥ 2; |
| d | = | darbības ciklu skaits, kas nepieciešams reģenerācijai; |
| D | = | darbības ciklu skaits starp diviem cikliem, kuros bijuši reģenerācijas posmi. |

M’sij

=

piesārņotāja (i) masas emisijas, CO2 masas emisijas, izteiktas g/km, un degvielas patēriņš, izteikts l/100 km, vienā I tipa darbības ciklā bez reģenerācijas;

M’rij

=

piesārņotāja (i) masas emisijas, CO2 masas emisijas, izteiktas g/km, un degvielas patēriņš, izteikts l/100 km, vienā I tipa darbības ciklā reģenerācijas laikā (ja n > 1, pirmo I tipa testu veic aukstā režīmā, un turpmākie cikli ir karstā režīmā);

Msi

=

piesārņotāja (i) masas emisijas, izteiktas mg/km, vai CO2 vidējās masas emisijas, izteiktas g/km, un degvielas patēriņš, izteikts l/100 km, vienā darbības cikla (i) daļā bez reģenerācijas;

Mri

=

piesārņotāja (i) vidējās masas emisijas, izteiktas mg/km, vai CO2 vidējās masas emisijas, izteiktas g/km, un degvielas patēriņš, izteikts l/100 km, vienā darbības cikla (i) daļā reģenerācijas laikā;

Mpi

=

piesārņotāja (i) vidējās masas emisijas, izteiktas mg/km, vai CO2 vidējās masas emisijas, izteiktas g/km, un degvielas patēriņš, izteikts l/100 km;

n

=

to testa punktu skaits, kuros veikti emisiju mērījumi (I tipa darbības cikli) starp diviem cikliem, kuros noris reģenerācija, ≥ 2;

d

=

darbības ciklu skaits, kas nepieciešams reģenerācijai;

D

=

darbības ciklu skaits starp diviem cikliem, kuros bijuši reģenerācijas posmi.

Ap13.1. attēls

Mērījuma parametru piemērs. Parametri, kas izmērīti emisiju vai degvielas patēriņa testa laikā ciklos, kuros noris reģenerācija, un starp tiem (shematisks piemērs; emisijas “D” laikā var palielināties vai samazināties)

Image

3.3.1.   Reģenerācijas koeficienta K aprēķināšana katram piesārņotājam (i), oglekļa dioksīda emisijai un degvielas patēriņam (i):

Ap13.4. vienādojums

Formula

Msi, Mpi un Ki rezultātus reģistrē tehniskā dienesta sagatavotā testa ziņojumā.

Ki var noteikt pēc vienas testu sērijas pabeigšanas.

3.4.   Vairākkārt periodiski reģenerējošu sistēmu kombinēto izplūdes emisiju, oglekļa dioksīda emisiju un degvielas patēriņa aprēķināšana

| | Ap13.5. vienādojums


  nk ≥ 2 |
| --- | --- |

Ap13.5. vienādojums

Formula nk ≥ 2

| | Ap13.6. vienādojums |
| --- | --- |

Ap13.6. vienādojums

Formula

| | Ap13.7. vienādojums |
| --- | --- |

Ap13.7. vienādojums

Formula

| | Ap13.8. vienādojums |
| --- | --- |

Ap13.8. vienādojums

Formula

| | Ap13.9. vienādojums |
| --- | --- |

Ap13.9. vienādojums

Formula

| | Ap13.10. vienādojums |
| --- | --- |

Ap13.10. vienādojums

Formula

| | Ap13.11. vienādojums |
| --- | --- |

Ap13.11. vienādojums

Formula

kur katram piesārņotājam (i):

| M′sik | = | piesārņotāja (i) gadījuma k masas emisijas, izteiktas mg/km, CO2 masas emisijas, izteiktas g/km, un degvielas patēriņš, izteikts l/100 km, vienā I tipa darbības ciklā bez reģenerācijas; |
| --- | --- | --- |
| Mrik | = | piesārņotāja (i) gadījuma k masas emisijas, izteiktas mg/km, CO2 masas emisijas, izteiktas g/km, un degvielas patēriņš, izteikts l/100 km, vienā I tipa darbības ciklā reģenerācijas laikā (ja d > 1, pirmo I tipa testu veic aukstā režīmā, un turpmākie cikli ir karstā režīmā); |
| M′sik,j | = | piesārņotāja (i) gadījuma k masas emisijas, izteiktas mg/km, CO2 masas emisijas, izteiktas g/km, un degvielas patēriņš, izteikts l/100 km, vienā I tipa darbības ciklā bez reģenerācijas, mērot punktā j; 1 ≤ j ≤ n; |
| M′rik,j | = | piesārņotāja (i) gadījuma k masas emisijas, izteiktas mg/km, CO2 masas emisijas, izteiktas g/km, un degvielas patēriņš, izteikts l/100 km, vienā I tipa darbības ciklā reģenerācijas laikā (ja j > 1, pirmo I tipa testu veic aukstā režīmā, un turpmākie cikli ir karstā režīmā), mērot darbības ciklā j; 1 ≤ j ≤ d; |
| Msi | = | piesārņotāja (i) visu gadījumu k masas emisijas, izteiktas mg/km, CO2 masas emisijas, izteiktas g/km, un degvielas patēriņš, izteikts l/100 km, bez reģenerācijas; |
| Mri | = | piesārņotāja (i) visu gadījumu k masas emisijas, izteiktas mg/km, CO2 masas emisijas, izteiktas g/km, un degvielas patēriņš, izteikts l/100 km, reģenerācijas laikā; |
| Mpi | = | piesārņotāja (i) visu gadījumu k masas emisijas, izteiktas mg/km, CO2 masas emisijas, izteiktas g/km, un degvielas patēriņš, izteikts l/100 km; |
| nk | = | to gadījuma k testa punktu skaits, kuros veikti emisiju mērījumi (I tipa darbības cikli) starp diviem cikliem, kuros noris reģenerācijas posmi; |
| dk | = | gadījuma k darbības ciklu skaits, kas nepieciešams reģenerācijai; |
| Dk | = | darbības ciklu skaits gadījumā k starp diviem cikliem, kuros notiek reģenerācijas posmi. |

M′sik

=

piesārņotāja (i) gadījuma k masas emisijas, izteiktas mg/km, CO2 masas emisijas, izteiktas g/km, un degvielas patēriņš, izteikts l/100 km, vienā I tipa darbības ciklā bez reģenerācijas;

Mrik

=

piesārņotāja (i) gadījuma k masas emisijas, izteiktas mg/km, CO2 masas emisijas, izteiktas g/km, un degvielas patēriņš, izteikts l/100 km, vienā I tipa darbības ciklā reģenerācijas laikā (ja d > 1, pirmo I tipa testu veic aukstā režīmā, un turpmākie cikli ir karstā režīmā);

M′sik,j

=

piesārņotāja (i) gadījuma k masas emisijas, izteiktas mg/km, CO2 masas emisijas, izteiktas g/km, un degvielas patēriņš, izteikts l/100 km, vienā I tipa darbības ciklā bez reģenerācijas, mērot punktā j; 1 ≤ j ≤ n;

M′rik,j

=

piesārņotāja (i) gadījuma k masas emisijas, izteiktas mg/km, CO2 masas emisijas, izteiktas g/km, un degvielas patēriņš, izteikts l/100 km, vienā I tipa darbības ciklā reģenerācijas laikā (ja j > 1, pirmo I tipa testu veic aukstā režīmā, un turpmākie cikli ir karstā režīmā), mērot darbības ciklā j; 1 ≤ j ≤ d;

Msi

=

piesārņotāja (i) visu gadījumu k masas emisijas, izteiktas mg/km, CO2 masas emisijas, izteiktas g/km, un degvielas patēriņš, izteikts l/100 km, bez reģenerācijas;

Mri

=

piesārņotāja (i) visu gadījumu k masas emisijas, izteiktas mg/km, CO2 masas emisijas, izteiktas g/km, un degvielas patēriņš, izteikts l/100 km, reģenerācijas laikā;

Mpi

=

piesārņotāja (i) visu gadījumu k masas emisijas, izteiktas mg/km, CO2 masas emisijas, izteiktas g/km, un degvielas patēriņš, izteikts l/100 km;

nk

=

to gadījuma k testa punktu skaits, kuros veikti emisiju mērījumi (I tipa darbības cikli) starp diviem cikliem, kuros noris reģenerācijas posmi;

dk

=

gadījuma k darbības ciklu skaits, kas nepieciešams reģenerācijai;

Dk

=

darbības ciklu skaits gadījumā k starp diviem cikliem, kuros notiek reģenerācijas posmi.

Ap13.2. attēls

Parametri, kas izmērīti emisijas testa laikā ciklos, kuros noris reģenerācija, un starp tiem (shematisks piemērs)

Image

Ap13.3. attēls

Parametri, kas izmērīti emisijas testa laikā ciklos, kuros noris reģenerācija, un starp tiem (shematisks piemērs)

Image

Izskatot vienkāršu un reāli iespējamu gadījumu, turpmākajā aprakstā detalizēti paskaidrots Ap13.3. attēlā dotais shematiskais piemērs.

| 1. | “Cieto daļiņu filtrs”: reģenerācija vienādos atstatumos, visiem līdzīga emisija (± 15 procenti) | Ap13.12. vienādojums

  Dk = Dk+1 = D1 |
| --- | --- | --- |

1.

“Cieto daļiņu filtrs”: reģenerācija vienādos atstatumos, visiem līdzīga emisija (± 15 procenti)

Ap13.12. vienādojums

Dk = Dk+1 = D1

| | Ap13.13. vienādojums

  dk = dk+1 = d1 |
| --- | --- |

Ap13.13. vienādojums

dk = dk+1 = d1

| | Ap13.14. vienādojums




  nk = n |
| --- | --- |

Ap13.14. vienādojums

Formula

nk = n

| 2. | “DeNOx”: atsērošana (SO2 noņemšana) notiek, pirms sēra ietekme uz emisiju kļūst pamanāma (±15 procenti no izmērītās emisijas), un šajā piemērā eksotermisku iemeslu dēļ kopā ar pēdējo DPF reģenerācijas gadījumu.
  Ap13.15. vienādojums






  M′sik,j=1 = nemainīgi → | Msik = Msik+1 = Msi2

  Mrik = Mrik+1 = Mri2 |
| --- | --- | --- |

2.

“DeNOx”: atsērošana (SO2 noņemšana) notiek, pirms sēra ietekme uz emisiju kļūst pamanāma (±15 procenti no izmērītās emisijas), un šajā piemērā eksotermisku iemeslu dēļ kopā ar pēdējo DPF reģenerācijas gadījumu.

M′sik,j=1 = nemainīgi →

Msik = Msik+1 = Msi2

Mrik = Mrik+1 = Mri2

SO2 noņemšanai: Mri2, Msi2, d2, D2, n2 = 1

| 3. | Visa sistēma (DPF + DeNOx): | Ap13.16. vienādojums |
| --- | --- | --- |

3.

Visa sistēma (DPF + DeNOx):

Ap13.16. vienādojums

Formula

| | Ap13.17. vienādojums |
| --- | --- |

Ap13.17. vienādojums

Formula

| | Ap13.18. vienādojums |
| --- | --- |

Ap13.18. vienādojums

Formula

Koeficientu (Ki) vairākkārt periodiski reģenerējošām sistēmām var aprēķināt tikai pēc noteikta reģenerācijas posmu skaita katrai sistēmai. Pēc visas procedūras pabeigšanas (no A līdz B, sk. Ap13.2. attēlu) atkal būtu jāsasniedz sākotnējie sākuma apstākļi A.

3.4.1.   Vairākkārt periodiski reģenerējošas sistēmas apstiprinājuma paplašināšana

| 3.4.1.1. | Ja tiek izmainīti vairākkārt reģenerējošas sistēmas tehniskie parametri vai reģenerēšanas stratēģija visiem gadījumiem šajā kombinētajā sistēmā, veic visu procedūru, ietverot visas reģenerējošās ierīces, veicot mērījumus, lai atjauninātu salikto Ki faktoru. |
| --- | --- |

3.4.1.1.

Ja tiek izmainīti vairākkārt reģenerējošas sistēmas tehniskie parametri vai reģenerēšanas stratēģija visiem gadījumiem šajā kombinētajā sistēmā, veic visu procedūru, ietverot visas reģenerējošās ierīces, veicot mērījumus, lai atjauninātu salikto Ki faktoru.

| 3.4.1.2. | Ja vairākkārt reģenerējošas sistēmas atsevišķai ierīcei tiek izmainīti tikai stratēģijas parametri (t. i., piem., DPF “D” vai “d”) un ja izgatavotājs var iesniegt tehniskajam dienestam ticamus tehniskos datus un informāciju, kas apliecina, ka:






  a) | nav konstatējamas mijiedarbības ar citu(-ām) sistēmas ierīci(-ēm), un |
| --- | --- | --- |

3.4.1.2.

Ja vairākkārt reģenerējošas sistēmas atsevišķai ierīcei tiek izmainīti tikai stratēģijas parametri (t. i., piem., DPF “D” vai “d”) un ja izgatavotājs var iesniegt tehniskajam dienestam ticamus tehniskos datus un informāciju, kas apliecina, ka:

a)

nav konstatējamas mijiedarbības ar citu(-ām) sistēmas ierīci(-ēm), un

| b) | svarīgie parametri (t. i., konstrukcija, darbības princips, tilpums, atrašanās vieta utt.) ir identiski, |
| --- | --- |

b)

svarīgie parametri (t. i., konstrukcija, darbības princips, tilpums, atrašanās vieta utt.) ir identiski,

Ki koeficientam nepieciešamo atjaunināšanu var vienkāršot.

Šādos gadījumos pēc vienošanās starp izgatavotāju un tehnisko dienestu veic tikai vienu paraugu ņemšanas/uzglabāšanas un reģenerācijas gadījumu, un testa rezultātus (“Msi”, “Mri”) kopā ar mainītajiem parametriem (“D” vai “d”) var ievietot attiecīgajā(-ās) formulā(-ās), lai atjauninātu attiecīgo reizināšanas koeficientu Ki matemātiski, aizstājot esošo(-ās) koeficienta Ki pamatformulu(-as).

III PIELIKUMS

II tipa testa prasības — izplūdes gāzu emisijas pie (paaugstinātiem) tukšgaitas apgriezieniem un brīvā paātrinājumā

1.   Ievads

Šajā pielikumā ir aprakstīta Regulas (ES) Nr. 168/2013 V pielikuma A daļā minētā II tipa testa procedūra, kas paredzēta, lai nodrošinātu vajadzīgos emisiju mērījumus tehniskās apskates laikā. Šajā pielikumā definēto prasību mērķis ir pierādīt, ka apstiprinātais transportlīdzeklis atbilst Direktīvā 2009/40/EK (1) noteiktajām prasībām.

2.   Darbības joma

2.1.   Ekoloģisko raksturlielumu tipa apstiprināšanas procesā tehniskajam dienestam un apstiprinātājiestādei pierāda, ka L kategorijas transportlīdzekļi, uz kuriem attiecas Regulas (ES) Nr. 168/2013 piemērošanas joma, atbilst II tipa testa prasībām.

2.2.   Transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar tāda tipa spēkiekārtu, kuras daļa ir iekšdedzes motors, veic tikai II tipa testu, kā noteikts turpmāk 3., 4. un 5. punktā.

2.3.   Transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar tāda tipa spēkiekārtu, kuras daļa ir kompresijaizdedzes motors, veic tikai II tipa testu, t. i., brīvā paātrinājuma emisiju testu, kā noteikts turpmāk 3., 6. un 7. punktā. Šādā gadījumā 3.8. punktu nepiemēro.

3.   II tipa emisiju testēšanas vispārējie nosacījumi

3.1.   Pirms II tipa emisiju testa sākšanas veic visa emisiju kontroles aprīkojuma vizuālu pārbaudi, lai pārliecinātos, ka transportlīdzeklis ir nokomplektēts, apmierinošā stāvoklī un ka nav noplūžu degvielas, gaisa padeves vai izplūdes sistēmā. Testa transportlīdzeklim jābūt pienācīgi uzturētam un izmantotam.

3.2.   Degviela, ko izmanto II tipa testa veikšanai, ir standartdegviela, kuras specifikācijas norādītas II pielikuma 2. papildinājumā, saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 168/2013 V pielikuma B daļā noteiktajām prasībām.

3.3.   Testa laikā vides temperatūrai jābūt robežās no 293,2 līdz 303,2 K (no 20 līdz 30 °C).

3.4.   Transportlīdzekļiem ar manuālo vai pusautomātisko pārnesumkārbu II tipa testu veic ar pārnesumu neitrālā pozīcijā un neizspiestu sajūgu.

3.5.   Transportlīdzekļiem ar automātisko pārnesumkārbu II tipa testu veic ar pārnesumu neitrālā vai “park” (stāvvietas) pozīcijā. Ja ir uzstādīts arī automātiskais sajūgs, dzenošo asi paceļ uz augšu līdz punktam, kurā riteņi var brīvi griezties.

3.6.   II tipa emisiju testu veic tūlīt pēc I tipa emisiju testa veikšanas. Jebkurā gadījumā motoru uzsilda, līdz visu dzeses šķidrumu un smērvielu temperatūra un smērvielu spiediens sasniedz līdzsvaru darbības līmenī.

3.7.   Izplūdes izvadus aprīko ar gaisa necaurlaidīgu pagarinājumu tā, lai parauga ņemšanas zondi, ko izmanto izplūdes gāzu savākšanai, varētu ievietot izplūdes izvadā vismaz 60 cm dziļumā, nepalielinot pretspiedienu par vairāk nekā 125 mm H2O un netraucējot transportlīdzekļa darbību. Šā pagarinājuma formu veido tā, lai novērstu jebkādu būtisku izplūdes gāzu izkliedi atmosfērā parauga ņemšanas zondes atrašanās vietā. Ja transportlīdzeklis ir aprīkots ar izplūdes sistēmu, kam ir vairāki izvadi, to vai nu pievieno kopējai caurulei, vai arī no katra izvada savāc oglekļa monoksīda saturu un nosaka vidējo aritmētisko vērtību.

3.8.   Emisiju testa aprīkojumu un analizatorus, kurus izmanto, lai veiktu II tipa testu, regulāri kalibrē un veic to tehnisko apkopi. Ogļūdeņražu mērīšanai var izmantot liesmas jonizācijas detektoru vai neizkliedētās infrasarkanās gaismas (NDIR) analizatoru.

3.9.   Transportlīdzekļus testē ar iedarbinātu degvielu patērējošo motoru.

| 3.9.1. | Izgatavotājs nodrošina II tipa testa “apkopes režīmu”, kas ļauj veikt transportlīdzekļa tehnisko apskati ar iedarbinātu degvielu patērējošo motoru, lai noteiktu tā veiktspēju attiecībā pret savāktajiem datiem. Ja šādai apskatei nepieciešama īpaša procedūra, to apraksta apkopes rokasgrāmatā (vai līdzvērtīgā izdevumā). Šīs īpašās procedūras veikšanai jābūt tādai, lai nebūtu jāizmanto īpašs aprīkojums, ar ko transportlīdzeklis nav apgādāts. |
| --- | --- |

3.9.1.

Izgatavotājs nodrošina II tipa testa “apkopes režīmu”, kas ļauj veikt transportlīdzekļa tehnisko apskati ar iedarbinātu degvielu patērējošo motoru, lai noteiktu tā veiktspēju attiecībā pret savāktajiem datiem. Ja šādai apskatei nepieciešama īpaša procedūra, to apraksta apkopes rokasgrāmatā (vai līdzvērtīgā izdevumā). Šīs īpašās procedūras veikšanai jābūt tādai, lai nebūtu jāizmanto īpašs aprīkojums, ar ko transportlīdzeklis nav apgādāts.

4.   II tipa tests — tās testa procedūras apraksts, ko izmanto, lai izmērītu izplūdes gāzu emisijas pie (paaugstinātiem) tukšgaitas apgriezieniem un brīvā paātrinājumā

4.1.   Tukšgaitas pieregulēšanas komponenti

| 4.1.1. | Šajā pielikumā “tukšgaitas pieregulēšanas komponenti” ir kontrolierīces motora tukšgaitas apstākļu maiņai, kuras mehāniķis var viegli darbināt, izmantojot tikai 4.1.2. punktā aprakstītos instrumentus. Ierīces degvielas un gaisa plūsmu kalibrēšanai neuzskata par pieregulēšanas komponentiem, ja to iestatīšanai ir nepieciešama drošības ierīču atvienošana, ko var veikt tikai profesionāls mehāniķis. |
| --- | --- |

4.1.1.

Šajā pielikumā “tukšgaitas pieregulēšanas komponenti” ir kontrolierīces motora tukšgaitas apstākļu maiņai, kuras mehāniķis var viegli darbināt, izmantojot tikai 4.1.2. punktā aprakstītos instrumentus. Ierīces degvielas un gaisa plūsmu kalibrēšanai neuzskata par pieregulēšanas komponentiem, ja to iestatīšanai ir nepieciešama drošības ierīču atvienošana, ko var veikt tikai profesionāls mehāniķis.

| 4.1.2. | Instrumenti, kurus var izmantot, lai pieregulētu tukšgaitu, ir šādi: skrūvgrieži (parastie un krusta), uzgriežņu atslēgas (gredzena, nenoslēgta gala vai pieregulējamas), knaibles, galatslēgas un universāls skeneris. |
| --- | --- |

4.1.2.

Instrumenti, kurus var izmantot, lai pieregulētu tukšgaitu, ir šādi: skrūvgrieži (parastie un krusta), uzgriežņu atslēgas (gredzena, nenoslēgta gala vai pieregulējamas), knaibles, galatslēgas un universāls skeneris.

4.2.   Mērījumu punktu noteikšana un II tipa tukšgaitas testa atbilstības/neatbilstības kritēriji

| 4.2.1. | Vispirms veic mērījumu pie iestatījuma saskaņā ar nosacījumiem, kurus noteicis izgatavotājs. |
| --- | --- |

4.2.1.

Vispirms veic mērījumu pie iestatījuma saskaņā ar nosacījumiem, kurus noteicis izgatavotājs.

| 4.2.2. | Katram pieregulēšanas komponentam ar nepārtrauktas pārmaiņas iespēju nosaka pietiekamu skaitu raksturīgu pozīciju. Testu veic, motoram darbojoties tukšgaitā pie normāla motora apgriezienu skaita un pie augsta tukšgaitas apgriezienu skaita. Augstu tukšgaitas apgriezienu skaitu nosaka izgatavotājs, bet tam jābūt lielākam par 2 000 min–1. |
| --- | --- |

4.2.2.

Katram pieregulēšanas komponentam ar nepārtrauktas pārmaiņas iespēju nosaka pietiekamu skaitu raksturīgu pozīciju. Testu veic, motoram darbojoties tukšgaitā pie normāla motora apgriezienu skaita un pie augsta tukšgaitas apgriezienu skaita. Augstu tukšgaitas apgriezienu skaitu nosaka izgatavotājs, bet tam jābūt lielākam par 2 000 min–1.

| 4.2.3. | Izplūdes gāzu oglekļa monoksīda satura mērījumu veic visām iespējamām pieregulēšanas komponentu pozīcijām, bet komponentiem ar nepārtrauktas mainības iespēju to veic tikai pozīcijām, kas noteiktas 4.2.2. punktā. |
| --- | --- |

4.2.3.

Izplūdes gāzu oglekļa monoksīda satura mērījumu veic visām iespējamām pieregulēšanas komponentu pozīcijām, bet komponentiem ar nepārtrauktas mainības iespēju to veic tikai pozīcijām, kas noteiktas 4.2.2. punktā.

| 4.2.4. | II tipa tukšgaitas testu uzskata par apmierinošu, ja ir izpildīts vismaz viens no šiem diviem nosacījumiem:






  4.2.4.1. | saskaņā ar 4.2.3. punktu izmērītās vērtības atbilst prasībām, kas noteiktas Direktīvas 2009/40/EK II pielikuma 8.2.1.2. punktā;






  4.2.4.1.1. | ja transportlīdzekļa izgatavotājs ir izvēlējies 8.2.1.2. punkta a) apakšpunktu, atbilstības sertifikātā jānorāda izgatavotāja noteiktais īpašais CO līmenis; |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.4.

II tipa tukšgaitas testu uzskata par apmierinošu, ja ir izpildīts vismaz viens no šiem diviem nosacījumiem:

4.2.4.1.

saskaņā ar 4.2.3. punktu izmērītās vērtības atbilst prasībām, kas noteiktas Direktīvas 2009/40/EK II pielikuma 8.2.1.2. punktā;

4.2.4.1.1.

ja transportlīdzekļa izgatavotājs ir izvēlējies 8.2.1.2. punkta a) apakšpunktu, atbilstības sertifikātā jānorāda izgatavotāja noteiktais īpašais CO līmenis;

| 4.2.4.1.2. | ja transportlīdzekļa izgatavotājs ir izvēlējies 8.2.1.2. punkta b) apakšpunkta ii) daļu, piemēro augstākos CO līmeņus (motoram darbojoties tukšgaitā — 0,5 %, pie augstiem tukšgaitas apgriezieniem — 0,3 %). Attiecībā uz transportlīdzekļiem Regulas (ES) Nr. 168/2013 izpratnē 8.2.1.2. punkta b) apakšpunkta ii) daļas 6. zemsvītras piezīmi nepiemēro. II tipa testa procedūrā izmērītās CO vērtības norāda atbilstības sertifikātā; |
| --- | --- |

4.2.4.1.2.

ja transportlīdzekļa izgatavotājs ir izvēlējies 8.2.1.2. punkta b) apakšpunkta ii) daļu, piemēro augstākos CO līmeņus (motoram darbojoties tukšgaitā — 0,5 %, pie augstiem tukšgaitas apgriezieniem — 0,3 %). Attiecībā uz transportlīdzekļiem Regulas (ES) Nr. 168/2013 izpratnē 8.2.1.2. punkta b) apakšpunkta ii) daļas 6. zemsvītras piezīmi nepiemēro. II tipa testa procedūrā izmērītās CO vērtības norāda atbilstības sertifikātā;

| 4.2.4.2. | maksimālais saturs, kas iegūts, nepārtraukti secīgi mainot katru no pieregulēšanas komponentiem, visiem pārējiem komponentiem paliekot nemainīgiem, nepārsniedz 4.2.4.1. punktā minēto robežvērtību. |
| --- | --- |

4.2.4.2.

maksimālais saturs, kas iegūts, nepārtraukti secīgi mainot katru no pieregulēšanas komponentiem, visiem pārējiem komponentiem paliekot nemainīgiem, nepārsniedz 4.2.4.1. punktā minēto robežvērtību.

| 4.2.5. | Pieregulēšanas komponentu iespējamās pozīcijas ir ierobežotas ar kādu no šādām vērtībām:






  4.2.5.1. | ar lielāko no šādām divām vērtībām: zemākais tukšgaitas ātrums, ko transportlīdzeklis var sasniegt; izgatavotāja ieteiktais ātrums, atņemot 100 apgriezienus minūtē; |
| --- | --- | --- |

4.2.5.

Pieregulēšanas komponentu iespējamās pozīcijas ir ierobežotas ar kādu no šādām vērtībām:

4.2.5.1.

ar lielāko no šādām divām vērtībām: zemākais tukšgaitas ātrums, ko transportlīdzeklis var sasniegt; izgatavotāja ieteiktais ātrums, atņemot 100 apgriezienus minūtē;

| 4.2.5.2. | ar mazāko no šādām trim vērtībām:






  a) | lielākais rotācijas ātrums, ko motora kloķvārpsta var sasniegt, iedarbinot tukšgaitas komponentus; |
| --- | --- | --- |

4.2.5.2.

ar mazāko no šādām trim vērtībām:

a)

lielākais rotācijas ātrums, ko motora kloķvārpsta var sasniegt, iedarbinot tukšgaitas komponentus;

| b) | izgatavotāja ieteiktais rotācijas ātrums, pieskaitot 250 apgriezienus minūtē; |
| --- | --- |

b)

izgatavotāja ieteiktais rotācijas ātrums, pieskaitot 250 apgriezienus minūtē;

| c) | automātisko sajūgu ieslēgšanās rotācijas ātrums. |
| --- | --- |

c)

automātisko sajūgu ieslēgšanās rotācijas ātrums.

| 4.2.6. | Iestatījumus, kas nav savietojami ar pareizu motora darbību, nepieņem kā mērījuma iestatījumus. Jo īpaši, ja motors ir aprīkots ar vairākiem karburatoriem, visiem karburatoriem ir vienādi iestatījumi. |
| --- | --- |

4.2.6.

Iestatījumus, kas nav savietojami ar pareizu motora darbību, nepieņem kā mērījuma iestatījumus. Jo īpaši, ja motors ir aprīkots ar vairākiem karburatoriem, visiem karburatoriem ir vienādi iestatījumi.

4.3.   Pie normāla tukšgaitas apgriezienu skaita un pie augsta tukšgaitas apgriezienu skaita izmēra un reģistrē šādus parametrus:

| a) | oglekļa monoksīda (CO) saturs pēc tilpuma izplūdes gāzēs (izteikts tilpuma procentos); |
| --- | --- |

a)

oglekļa monoksīda (CO) saturs pēc tilpuma izplūdes gāzēs (izteikts tilpuma procentos);

| b) | oglekļa dioksīda (CO2) saturs pēc tilpuma izplūdes gāzēs (izteikts tilpuma procentos); |
| --- | --- |

b)

oglekļa dioksīda (CO2) saturs pēc tilpuma izplūdes gāzēs (izteikts tilpuma procentos);

| c) | ogļūdeņraži (HC), izteikti ppm; |
| --- | --- |

c)

ogļūdeņraži (HC), izteikti ppm;

| d) | skābekļa (O2) saturs pēc tilpuma izplūdes gāzēs (izteikts tilpuma procentos) vai lambda, atkarībā no izgatavotāja izvēles; |
| --- | --- |

d)

skābekļa (O2) saturs pēc tilpuma izplūdes gāzēs (izteikts tilpuma procentos) vai lambda, atkarībā no izgatavotāja izvēles;

| e) | motora apgriezienu skaits testa laikā, ietverot jebkādas pielaides; |
| --- | --- |

e)

motora apgriezienu skaits testa laikā, ietverot jebkādas pielaides;

| f) | motora eļļas temperatūra testa laikā. Alternatīvi – ar šķidrumu dzesētiem motoriem – pieņemams parametrs ir dzeses šķidruma temperatūra. |
| --- | --- |

f)

motora eļļas temperatūra testa laikā. Alternatīvi – ar šķidrumu dzesētiem motoriem – pieņemams parametrs ir dzeses šķidruma temperatūra.

| 4.3.1. | Attiecībā uz 4.3. punkta d) apakšpunktā minētajiem parametriem ievēro turpmāk norādīto:






  4.3.1.1. | mērījumu veic tikai pie augsta motora tukšgaitas apgriezienu skaita; |
| --- | --- | --- |

4.3.1.

Attiecībā uz 4.3. punkta d) apakšpunktā minētajiem parametriem ievēro turpmāk norādīto:

4.3.1.1.

mērījumu veic tikai pie augsta motora tukšgaitas apgriezienu skaita;

| 4.3.1.2. | šo mērījumu veic tikai transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar noslēgta kontūra degvielas sistēmu; |
| --- | --- |

4.3.1.2.

šo mērījumu veic tikai transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar noslēgta kontūra degvielas sistēmu;

| 4.3.1.3. | izņēmumus piemēro attiecībā uz transportlīdzekļiem ar:






  4.3.1.3.1. | motoriem, kas aprīkoti ar mehāniski kontrolētu (atsperes, vakuuma) sekundārā gaisa sistēmu; |
| --- | --- | --- |

4.3.1.3.

izņēmumus piemēro attiecībā uz transportlīdzekļiem ar:

4.3.1.3.1.

motoriem, kas aprīkoti ar mehāniski kontrolētu (atsperes, vakuuma) sekundārā gaisa sistēmu;

| 4.3.1.3.2. | divtaktu motoriem, ko darbina ar degvielas un smēreļļas maisījumu. |
| --- | --- |

4.3.1.3.2.

divtaktu motoriem, ko darbina ar degvielas un smēreļļas maisījumu.

5.   CO koncentrācijas aprēķins II tipa tukšgaitas testā

5.1.   CO (CCO) un CO2 (CCO2
  ) koncentrāciju nosaka no mērinstrumenta rādījumiem vai reģistrējumiem, izmantojot atbilstošas kalibrēšanas līknes.

5.2.   Koriģētā koncentrācija oglekļa monoksīdam ir šāda:

2.1. vienādojums:

Formula

5.3.   CCO koncentrācija (sk. 5.1. punktu), kas mērīta saskaņā ar 5.2. punktā ietverto formulu, nav jākoriģē, ja kopējā izmērītā koncentrācija (CCO + CCO2
  ) ir vismaz šāda:

| (a) | benzīnam (E5) — 15 procenti; |
| --- | --- |

(a)

benzīnam (E5) — 15 procenti;

| (b) | LPG — 13,5 procenti; |
| --- | --- |

(b)

LPG — 13,5 procenti;

| (c) | dabasgāzei/biometānam — 11,5 procenti. |
| --- | --- |

(c)

dabasgāzei/biometānam — 11,5 procenti.

6.   II tipa tests — brīvā paātrinājuma testa procedūra

6.1.   Iekšdedzes motors un katrs uzstādītais turbokompresors vai kompresors darbojas tukšgaitā pirms katra brīvā paātrinājuma testa cikla sākšanas.

6.2.   Katra brīvā paātrinājuma cikla sākšanai akseleratora pedāli pilnībā nospiež ātri un nepārtraukti (ne ilgāk kā vienas sekundes laikā), bet ne pārmērīgi strauji, lai no degvielas sūkņa panāktu maksimālo padevi.

6.3.   Katra brīvā paātrinājuma cikla laikā motors pirms akseleratora pedāļa atlaišanas sasniedz apgriezienu ierobežošanas ātrumu vai — transportlīdzekļiem ar automātisko pārnesumkārbu — izgatavotāja norādīto ātrumu, vai arī, ja šie dati nav pieejami, divas trešdaļas no apgriezienu ierobežošanas ātruma. To var pārbaudīt, piemēram, novērojot motora apgriezienu skaitu vai ievērojot vismaz divu sekunžu pauzi starp sākotnējo akseleratora pedāļa nospiešanu un atlaišanu.

6.4.   Transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar CVT un automātisko sajūgu, dzenamos riteņus var pacelt virs zemes.

Motoriem ar motora vadības blokā iestatītām drošuma robežvērtībām (piem., maks. 1 500 apgriezieni minūtē bez riteņu griešanās vai bez pārnesuma) jāsasniedz šis maksimālais motora apgriezienu skaits.

6.5.   Cieto daļiņu vidējo koncentrācijas līmeni (izteiktu m–1) izplūdes gāzu plūsmā (dūmainību) mēra piecos brīvā paātrinājuma testos. “Dūmainība” ir cieto daļiņu blīvuma optisks mērījums motora izplūdes gāzu plūsmā, ko izsaka m–1.

7.   II tipa tests — brīvā paātrinājuma testa rezultāti un prasības

7.1.   Saskaņā ar 6.5. punktu izmērītā vērtība atbilst prasībām, kas noteiktas Direktīvas 2009/40/EK II pielikuma 8.2.2.2. punkta b) apakšpunktā;

| 7.1.1. | Attiecībā uz transportlīdzekļiem Regulas (ES) Nr. 168/2013 izpratnē 8.2.2.2. punkta b) apakšpunkta 7. zemsvītras piezīmi nepiemēro. |
| --- | --- |

7.1.1.

Attiecībā uz transportlīdzekļiem Regulas (ES) Nr. 168/2013 izpratnē 8.2.2.2. punkta b) apakšpunkta 7. zemsvītras piezīmi nepiemēro.

| 7.1.2. | II tipa testā izmērītās dūmainības vērtības norāda atbilstības sertifikātā. Alternatīvi transportlīdzekļa izgatavotājs var noteikt atbilstīgo dūmainības līmeni un norādīt šo vērtību atbilstības sertifikātā. |
| --- | --- |

7.1.2.

II tipa testā izmērītās dūmainības vērtības norāda atbilstības sertifikātā. Alternatīvi transportlīdzekļa izgatavotājs var noteikt atbilstīgo dūmainības līmeni un norādīt šo vērtību atbilstības sertifikātā.

| 7.1.3. | Transportlīdzekļi Regulas (ES) Nr. 168/2013 izpratnē ir atbrīvoti no prasības par dūmainības testa vērtības norādīšanu uz obligātās izgatavotāja plāksnes. |
| --- | --- |

7.1.3.

Transportlīdzekļi Regulas (ES) Nr. 168/2013 izpratnē ir atbrīvoti no prasības par dūmainības testa vērtības norādīšanu uz obligātās izgatavotāja plāksnes.

---

(1)  OV L 141, 6.6.2009., 12. lpp.

IV PIELIKUMS

III tipa testa prasības — kartera gāzu emisijas

1.   Ievads

Šajā pielikumā ir aprakstīta procedūra III tipa testam, kas minēts Regulas (ES) Nr. 168/2013 V pielikuma A daļā.

2.   Vispārīgi noteikumi

| 2.1. | Izgatavotājs iesniedz apstiprinātājiestādei tehniskās specifikācijas un rasējumus, lai pierādītu, ka motors(-i) ir konstruēts(-i) tā, lai novērstu jebkuru degvielas, smēreļļas vai kartera gāzu izplūšanu atmosfērā no kartera gāzu ventilācijas sistēmas. |
| --- | --- |

2.1.

Izgatavotājs iesniedz apstiprinātājiestādei tehniskās specifikācijas un rasējumus, lai pierādītu, ka motors(-i) ir konstruēts(-i) tā, lai novērstu jebkuru degvielas, smēreļļas vai kartera gāzu izplūšanu atmosfērā no kartera gāzu ventilācijas sistēmas.

| 2.2. | Tehniskais dienests un apstiprinātājiestāde pieprasa izgatavotājam veikt III tipa testu tikai šādos gadījumos:






  2.2.1. | tests jauniem transportlīdzekļu tipiem attiecībā uz ekoloģiskajiem raksturlielumiem, ja šādi transportlīdzekļi aprīkoti ar jaunas konstrukcijas kartera gāzu ventilācijas sistēmu — tādā gadījumā, ja izgatavotājs tā vēlas, lai pierādītu tehniskajam dienestam un apstiprinātājiestādei, ka III tipa testa rezultāti ir apmierinoši, var atlasīt cilmes transportlīdzekli, kura kartera gāzu ventilācijas koncepcija ir reprezentatīva attiecībā uz apstiprināto transportlīdzekli; |
| --- | --- | --- |

2.2.

Tehniskais dienests un apstiprinātājiestāde pieprasa izgatavotājam veikt III tipa testu tikai šādos gadījumos:

2.2.1.

tests jauniem transportlīdzekļu tipiem attiecībā uz ekoloģiskajiem raksturlielumiem, ja šādi transportlīdzekļi aprīkoti ar jaunas konstrukcijas kartera gāzu ventilācijas sistēmu — tādā gadījumā, ja izgatavotājs tā vēlas, lai pierādītu tehniskajam dienestam un apstiprinātājiestādei, ka III tipa testa rezultāti ir apmierinoši, var atlasīt cilmes transportlīdzekli, kura kartera gāzu ventilācijas koncepcija ir reprezentatīva attiecībā uz apstiprināto transportlīdzekli;

| 2.2.2. | ja ir jebkādas šaubas, ka jebkādas degvielas, smēreļļas vai kartera gāzes varētu izplūst atmosfērā no kartera gāzu ventilācijas sistēmas, tehniskais dienests un apstiprinātājiestāde var pieprasīt, lai izgatavotājs veic III tipa testu saskaņā ar 4.1. vai 4.2. punktu (pēc izgatavotāja izvēles). |
| --- | --- |

2.2.2.

ja ir jebkādas šaubas, ka jebkādas degvielas, smēreļļas vai kartera gāzes varētu izplūst atmosfērā no kartera gāzu ventilācijas sistēmas, tehniskais dienests un apstiprinātājiestāde var pieprasīt, lai izgatavotājs veic III tipa testu saskaņā ar 4.1. vai 4.2. punktu (pēc izgatavotāja izvēles).

| 2.3. | Visos citos gadījumos III tipa testu neveic. |
| --- | --- |

2.3.

Visos citos gadījumos III tipa testu neveic.

| 2.4. | L kategorijas transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar divtaktu motoru, kuram starp karteri un cilindru(-iem) ir izpūšanas atvere, pēc izgatavotāja pieprasījuma var nepiemērot III tipa testa prasības. |
| --- | --- |

2.4.

L kategorijas transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar divtaktu motoru, kuram starp karteri un cilindru(-iem) ir izpūšanas atvere, pēc izgatavotāja pieprasījuma var nepiemērot III tipa testa prasības.

| 2.5. | Izgatavotājs testa ziņojuma kopiju par cilmes transportlīdzekli, kurā norādīts pozitīvs III tipa testa rezultāts, pievieno Regulas (ES) Nr. 168/2013 27. pantā paredzētajai informācijas mapei. |
| --- | --- |

2.5.

Izgatavotājs testa ziņojuma kopiju par cilmes transportlīdzekli, kurā norādīts pozitīvs III tipa testa rezultāts, pievieno Regulas (ES) Nr. 168/2013 27. pantā paredzētajai informācijas mapei.

3.   Testa apstākļi

| 3.1. | III tipa testu veic testa transportlīdzeklim, kam veikts attiecīgi I tipa tests, kā paredzēts II pielikumā, un II tipa tests, kā paredzēts III pielikumā. |
| --- | --- |

3.1.

III tipa testu veic testa transportlīdzeklim, kam veikts attiecīgi I tipa tests, kā paredzēts II pielikumā, un II tipa tests, kā paredzēts III pielikumā.

| 3.2. | Testētajam transportlīdzeklim ir pret noplūdi drošs(-i) motors(-i), kas nav tāds(-i), kurš(-i) projektēti tā, ka pat neliela noplūde var izraisīt nepieņemamus darbības defektus. Testa transportlīdzeklim jābūt pienācīgi uzturētam un izmantotam. |
| --- | --- |

3.2.

Testētajam transportlīdzeklim ir pret noplūdi drošs(-i) motors(-i), kas nav tāds(-i), kurš(-i) projektēti tā, ka pat neliela noplūde var izraisīt nepieņemamus darbības defektus. Testa transportlīdzeklim jābūt pienācīgi uzturētam un izmantotam.

4.   Testa metodes

4.1.   III tipa testu veic atbilstoši turpmāk izklāstītajai testa procedūrai.

4.1.1.   Brīvgaitu regulē saskaņā ar izgatavotāja ieteikumiem.

4.1.2.   Mērījumus veic šādos motora darbības stāvokļos.

3.1.   tabula

Testa ātrumi, transportlīdzeklim darbojoties brīvgaitā vai vienmērīgos darbības apstākļos, un jauda, ko absorbē šasijas dinamometrs III tipa testa laikā

| Stāvokļa Nr. | Transportlīdzekļa ātrums (km/h) |
| --- | --- |
| 1 | Brīvgaita |
| 2 | Lielākā vērtība no šādām:






  a) | 50 ± 2 (3. pārnesumā vai “braukšana” (“drive”) vai |

Stāvokļa Nr.

Transportlīdzekļa ātrums (km/h)

1

Brīvgaita

2

Lielākā vērtība no šādām:

a)

50 ± 2 (3. pārnesumā vai “braukšana” (“drive”) vai

| b) | ja a) norādītā vērtība nav sasniedzama, 50 % no transportlīdzekļa maksimālā projektētā ātruma. |
| --- | --- |

b)

ja a) norādītā vērtība nav sasniedzama, 50 % no transportlīdzekļa maksimālā projektētā ātruma.

3

| Stāvokļa Nr. | Bremžu absorbētā jauda |
| --- | --- |
| 1 | Nulle |
| 2 | Jauda, kas atbilst iestatījumam, kurš noteikts I tipa testam pie 50 km/h, vai, ja tā nav sasniedzama, I tipa testam pie 50 % no maks. transportlīdzekļa projektētā ātruma. |
| 3 | Tāda pati kā nosacījumam Nr. 2 noteiktā, kas reizināta ar koeficientu 1,7. |

Stāvokļa Nr.

Bremžu absorbētā jauda

1

Nulle

2

Jauda, kas atbilst iestatījumam, kurš noteikts I tipa testam pie 50 km/h, vai, ja tā nav sasniedzama, I tipa testam pie 50 % no maks. transportlīdzekļa projektētā ātruma.

3

Tāda pati kā nosacījumam Nr. 2 noteiktā, kas reizināta ar koeficientu 1,7.

4.1.3.   Visos darbības stāvokļos, kas uzskaitīti 4.1.2. punktā, pārbauda kartera ventilācijas sistēmas darbības uzticamību.

4.1.4.   Kartera ventilācijas sistēmas pārbaudes metode

| 4.1.4.1. | Motora atveres atstāj neskartas. |
| --- | --- |

4.1.4.1.

Motora atveres atstāj neskartas.

| 4.1.4.2. | Spiedienu karterī mēra atbilstošā vietā. To var mērīt dziļummēra atverē ar slīpcaurules manometru. |
| --- | --- |

4.1.4.2.

Spiedienu karterī mēra atbilstošā vietā. To var mērīt dziļummēra atverē ar slīpcaurules manometru.

| 4.1.4.3. | Transportlīdzekli uzskata par apmierinošu, ja visos 4.1.2. punktā noteiktajos mērījumu stāvokļos karterī izmērītais spiediens nepārsniedz atmosfēras spiedienu, kāds ir mērījuma laikā. |
| --- | --- |

4.1.4.3.

Transportlīdzekli uzskata par apmierinošu, ja visos 4.1.2. punktā noteiktajos mērījumu stāvokļos karterī izmērītais spiediens nepārsniedz atmosfēras spiedienu, kāds ir mērījuma laikā.

4.1.5.   Testa metodei, kas aprakstīta 4.1.4.1.–4.1.4.3. punktā, spiedienu ieplūdes kolektorā mēra ar precizitāti ± 1 kPa.

4.1.6.   Transportlīdzekļa ātrumu, kā noteikts dinamometrā, mēra ar precizitāti ± 2 km/h.

4.1.7.   Spiedienu karterī un atmosfēras spiedienu mēra ar precizitāti ± 0,1 kPa, un paraugus ņem ar frekvenci ≥ 1 Hz laika periodā, kas ir ≥ 60 s, kad 4.1.2. punktā noteiktie stāvokļi tiek nepārtraukti uzturēti un stabilizēti.

4.2.   Ja vienā vai vairākos mērījumu apstākļos, kas noteikti 4.1.2. punktā, visaugstākā spiediena vērtība, kas izmērīta karterī 4.1.7. punktā noteiktajā laika periodā, pārsniedz atmosfēras spiedienu, apstiprinātājiestādei pieņemamā veidā veic papildu testu, kas definēts 4.2.1. vai 4.2.3. punktā (pēc izgatavotāja izvēles).

4.2.1.   III tipa testa papildu metode (Nr. 1)

| 4.2.1.1. | Motora atveres atstāj neskartas. |
| --- | --- |

4.2.1.1.

Motora atveres atstāj neskartas.

| 4.2.1.2. | Elastīgu kartera gāzes necaurlaidīgu maisu ar apmēram piecu litru tilpumu pievieno dziļummēra atverei. Pirms katra mērījuma maiss ir tukšs. |
| --- | --- |

4.2.1.2.

Elastīgu kartera gāzes necaurlaidīgu maisu ar apmēram piecu litru tilpumu pievieno dziļummēra atverei. Pirms katra mērījuma maiss ir tukšs.

| 4.2.1.3. | Pirms katra mērījuma maisu aizver. To atver pret karteri piecas minūtes katram 4.1.2. punktā paredzētajam mērījuma stāvoklim. |
| --- | --- |

4.2.1.3.

Pirms katra mērījuma maisu aizver. To atver pret karteri piecas minūtes katram 4.1.2. punktā paredzētajam mērījuma stāvoklim.

| 4.2.1.4. | Transportlīdzekli uzskata par apmierinošu, ja nevienā no 4.1.2. un 4.2.1.3. punktā noteiktajiem mērījuma stāvokļiem nerodas redzama maisa piepūšanās. |
| --- | --- |

4.2.1.4.

Transportlīdzekli uzskata par apmierinošu, ja nevienā no 4.1.2. un 4.2.1.3. punktā noteiktajiem mērījuma stāvokļiem nerodas redzama maisa piepūšanās.

4.2.2.   Ja motora strukturālais izvietojums ir tāds, ka pārbaudi nevar veikt ar metodēm, kas izklāstītas 4.2.1. punktā, mērījumus veic ar metodi, kas pārveidota šādi:

| 4.2.2.1. | pirms testa aizver visas atveres, kas nav nepieciešamas gāzu vākšanai; |
| --- | --- |

4.2.2.1.

pirms testa aizver visas atveres, kas nav nepieciešamas gāzu vākšanai;

| 4.2.2.2. | maisu novieto uz piemērotas izvades ierīces, kas nerada papildu spiediena zudumu un ir uzstādīts attīrīšanas ķēdē tieši pie motora pievienošanas atveres. |
| --- | --- |

4.2.2.2.

maisu novieto uz piemērotas izvades ierīces, kas nerada papildu spiediena zudumu un ir uzstādīts attīrīšanas ķēdē tieši pie motora pievienošanas atveres.

| 4.2.2.3. | 3.1. attēls.


  Dažādi testa izvietojumi III tipa testa metodei Nr. 1 |
| --- | --- |

4.2.2.3.

3.1. attēls.

Dažādi testa izvietojumi III tipa testa metodei Nr. 1

Image

4.2.3.   Alternatīva III tipa testa papildu metode (Nr. 2)

| 4.2.3.1. | Izgatavotājs pierāda apstiprinātājiestādei, ka motora kartera ventilācijas sistēma ir droša pret noplūdēm, veicot noplūdes testu ar saspiestu gaisu, lai izraisītu pārspiedienu kartera ventilācijas sistēmā. |
| --- | --- |

4.2.3.1.

Izgatavotājs pierāda apstiprinātājiestādei, ka motora kartera ventilācijas sistēma ir droša pret noplūdēm, veicot noplūdes testu ar saspiestu gaisu, lai izraisītu pārspiedienu kartera ventilācijas sistēmā.

| 4.2.3.2. | Transportlīdzekļa motoru var novietot uz testa iekārtas, un var noņemt ieplūdes un izplūdes kolektorus un tos aizstāt ar tapām, kas hermētiski noblīvē motora gaisa ieplūdes un izplūdes atveres. Alternatīvi ieplūdes un izplūdes sistēmas var nobloķēt ar tapām reprezentatīvam transportlīdzeklim izgatavotāja izvēlētās vietās, kas ir pieņemamas tehniskajam dienestam un apstiprinātājiestādei. |
| --- | --- |

4.2.3.2.

Transportlīdzekļa motoru var novietot uz testa iekārtas, un var noņemt ieplūdes un izplūdes kolektorus un tos aizstāt ar tapām, kas hermētiski noblīvē motora gaisa ieplūdes un izplūdes atveres. Alternatīvi ieplūdes un izplūdes sistēmas var nobloķēt ar tapām reprezentatīvam transportlīdzeklim izgatavotāja izvēlētās vietās, kas ir pieņemamas tehniskajam dienestam un apstiprinātājiestādei.

| 4.2.3.3. | Karteri var pagriezt, lai optimizētu virzuļu stāvokli, tādējādi mazinot spiediena zudumu sadegšanas kamerā(-ās). |
| --- | --- |

4.2.3.3.

Karteri var pagriezt, lai optimizētu virzuļu stāvokli, tādējādi mazinot spiediena zudumu sadegšanas kamerā(-ās).

| 4.2.3.4. | Spiedienu kartera sistēmā mēra atbilstošā vietā, kas nav kartera sistēmas atvere, kuru izmanto palielināta spiediena uzturēšanai karterī. Lai atvieglotu spiediena uzturēšanu un spiediena mērīšanu, var pārveidot eļļas tvertnes vāciņu, notecināšanas tapu, līmeņa kontrolatveri un dziļummēra vāciņu, ja tādi uzstādīti, tomēr visām motora blīvēm starp skrūvēm un vītnēm, starplikām, O gredzeniem un citām (spiediena) blīvēm jābūt neskartām un reprezentatīvām attiecībā uz motora tipu. Apkārtējai temperatūra un spiedienam jāpaliek nemainīgam visa testa laikā. |
| --- | --- |

4.2.3.4.

Spiedienu kartera sistēmā mēra atbilstošā vietā, kas nav kartera sistēmas atvere, kuru izmanto palielināta spiediena uzturēšanai karterī. Lai atvieglotu spiediena uzturēšanu un spiediena mērīšanu, var pārveidot eļļas tvertnes vāciņu, notecināšanas tapu, līmeņa kontrolatveri un dziļummēra vāciņu, ja tādi uzstādīti, tomēr visām motora blīvēm starp skrūvēm un vītnēm, starplikām, O gredzeniem un citām (spiediena) blīvēm jābūt neskartām un reprezentatīvām attiecībā uz motora tipu. Apkārtējai temperatūra un spiedienam jāpaliek nemainīgam visa testa laikā.

| 4.2.3.5. | Kartera sistēmu piepilda ar saspiestu gaisu līdz maksimālajam reģistrētajam spiedienam, kas novērots visos trijos 4.1.2. punktā norādītajos testa apstākļos, un vismaz līdz spiedienam, kas ir par 5 kPa lielāks nekā atmosfēras spiediens, vai līdz lielākam spiedienam pēc izgatavotāja izvēles. Minimālais spiediens 5 kPa ir pieļaujams tikai tad, ja ar izsekojamu kalibrēšanu var pierādīt, ka testa aprīkojumam ir precīza izšķirtspēja testēšanai pie attiecīgā spiediena. Citos gadījumos izmanto augstāku testa spiedienu atbilstoši aprīkojuma kalibrētajai izšķirtspējai. |
| --- | --- |

4.2.3.5.

Kartera sistēmu piepilda ar saspiestu gaisu līdz maksimālajam reģistrētajam spiedienam, kas novērots visos trijos 4.1.2. punktā norādītajos testa apstākļos, un vismaz līdz spiedienam, kas ir par 5 kPa lielāks nekā atmosfēras spiediens, vai līdz lielākam spiedienam pēc izgatavotāja izvēles. Minimālais spiediens 5 kPa ir pieļaujams tikai tad, ja ar izsekojamu kalibrēšanu var pierādīt, ka testa aprīkojumam ir precīza izšķirtspēja testēšanai pie attiecīgā spiediena. Citos gadījumos izmanto augstāku testa spiedienu atbilstoši aprīkojuma kalibrētajai izšķirtspējai.

| 4.2.3.5. | Noslēdz saspiestā gaisa avotu, kas rada pārspiedienu, un 300 sekundes novēro spiedienu karterī. Testa rezultāts ir apmierinošs, ja: kartera spiediens ≥ 0,95 reizes pārsniedz sākotnējo pārspiedienu 300 sekundes pēc saspiestā gaisa avota noslēgšanas. |
| --- | --- |

4.2.3.5.

Noslēdz saspiestā gaisa avotu, kas rada pārspiedienu, un 300 sekundes novēro spiedienu karterī. Testa rezultāts ir apmierinošs, ja: kartera spiediens ≥ 0,95 reizes pārsniedz sākotnējo pārspiedienu 300 sekundes pēc saspiestā gaisa avota noslēgšanas.

V PIELIKUMS

IV tipa testa prasības — iztvaikošanas emisijas

| Papildinājuma Nr. | Papildinājuma nosaukums | Lpp. Nr. |
| --- | --- | --- |
| 1 | Degvielas tvertnes caurlaidības testa procedūra | 168 |
| 2 | Degvielas tvertnes un padeves sistēmas caurlaidības testa procedūra | 169 |
| 3 | Testēšanas noslēgtā iztvaikojumu noteikšanas telpā (SHED) procedūra | 174 |
| 3.1. | Iepriekšējas sagatavošanas prasības hibrīda pielietojumam pirms SHED testa sākšanas | 181 |
| 3.2. | Novecošanas testa procedūra iztvaikošanas emisiju kontroles iekārtām | 183 |
| 4 | Iztvaikošanas emisiju testa aprīkojuma kalibrēšana | 185 |

Papildinājuma Nr.

Papildinājuma nosaukums

Lpp. Nr.

1

Degvielas tvertnes caurlaidības testa procedūra

168

2

Degvielas tvertnes un padeves sistēmas caurlaidības testa procedūra

169

3

Testēšanas noslēgtā iztvaikojumu noteikšanas telpā (SHED) procedūra

174

3.1.

Iepriekšējas sagatavošanas prasības hibrīda pielietojumam pirms SHED testa sākšanas

181

3.2.

Novecošanas testa procedūra iztvaikošanas emisiju kontroles iekārtām

183

4

Iztvaikošanas emisiju testa aprīkojuma kalibrēšana

185

1.   Ievads

| 1.1. | Šajā pielikumā ir aprakstīta procedūra IV tipa testam, kas minēts Regulas (ES) Nr. 168/2013 V pielikuma A daļā. |
| --- | --- |

1.1.

Šajā pielikumā ir aprakstīta procedūra IV tipa testam, kas minēts Regulas (ES) Nr. 168/2013 V pielikuma A daļā.

| 1.2. | Pielikuma 1. papildinājumā ir aprakstīta procedūra nemetāliska degvielas tvertnes materiāla caurlaidības testēšanai, un to arī izmanto kā iepriekšējas sagatavošanas testa ciklu degvielas tvertnes testēšanai, kas minēta Regulas (ES) Nr. 168/2013 II pielikuma C8. punktā. |
| --- | --- |

1.2.

Pielikuma 1. papildinājumā ir aprakstīta procedūra nemetāliska degvielas tvertnes materiāla caurlaidības testēšanai, un to arī izmanto kā iepriekšējas sagatavošanas testa ciklu degvielas tvertnes testēšanai, kas minēta Regulas (ES) Nr. 168/2013 II pielikuma C8. punktā.

| 1.3. | Pielikuma 2. un 3. papildinājumā ir aprakstītas metodes, lai noteiktu ogļūdeņražu iztvaikošanas zudumus no tādu transportlīdzekļu degvielas sistēmām, kuri aprīkoti ar spēkiekārtas tipu, kam izmanto gaistošu, šķidru degvielu. Pielikuma 4. papildinājumā ir noteikta iztvaikošanas emisiju testa aprīkojuma kalibrēšanas procedūra. |
| --- | --- |

1.3.

Pielikuma 2. un 3. papildinājumā ir aprakstītas metodes, lai noteiktu ogļūdeņražu iztvaikošanas zudumus no tādu transportlīdzekļu degvielas sistēmām, kuri aprīkoti ar spēkiekārtas tipu, kam izmanto gaistošu, šķidru degvielu. Pielikuma 4. papildinājumā ir noteikta iztvaikošanas emisiju testa aprīkojuma kalibrēšanas procedūra.

2.   Vispārīgas prasības

| 2.1. | Transportlīdzekļa izgatavotājs pierāda tehniskajam dienestam un apstiprinātājiestādei, ka degvielas tvertne un degvielas sistēma ir droša pret noplūdēm. |
| --- | --- |

2.1.

Transportlīdzekļa izgatavotājs pierāda tehniskajam dienestam un apstiprinātājiestādei, ka degvielas tvertne un degvielas sistēma ir droša pret noplūdēm.

| 2.2. | Degvielas sistēmas hermētiskums atbilst prasībām, kas noteiktas Regulas (ES) Nr. 168/2013 II pielikuma C8. punktā. |
| --- | --- |

2.2.

Degvielas sistēmas hermētiskums atbilst prasībām, kas noteiktas Regulas (ES) Nr. 168/2013 II pielikuma C8. punktā.

| 2.3. | Visus L (apakš-)kategorijas transportlīdzekļus, kas aprīkoti ar nemetālisku degvielas tvertni, testē saskaņā ar 1. papildinājumā noteikto caurlaidības testa procedūru. Pēc izgatavotāja pieprasījuma ar 2. papildinājumā noteikto caurlaidības testu vai 3. papildinājumā noteikto SHED testu var aizstāt 1. papildinājumā noteiktā caurlaidības testa daļu, kas attiecas uz iztvaikošanu. |
| --- | --- |

2.3.

Visus L (apakš-)kategorijas transportlīdzekļus, kas aprīkoti ar nemetālisku degvielas tvertni, testē saskaņā ar 1. papildinājumā noteikto caurlaidības testa procedūru. Pēc izgatavotāja pieprasījuma ar 2. papildinājumā noteikto caurlaidības testu vai 3. papildinājumā noteikto SHED testu var aizstāt 1. papildinājumā noteiktā caurlaidības testa daļu, kas attiecas uz iztvaikošanu.

| 2.4. | L3e, L4e, L5e-A, L6e-A un L7e-A (apakš-)kategorijas transportlīdzekļus testē saskaņā ar 3. papildinājumā noteikto SHED testa procedūru. |
| --- | --- |

2.4.

L3e, L4e, L5e-A, L6e-A un L7e-A (apakš-)kategorijas transportlīdzekļus testē saskaņā ar 3. papildinājumā noteikto SHED testa procedūru.

| 2.5. | Degvielas caurlaidības testa procedūrai, kas noteikta 2. papildinājumā, piemēro vispārēju novērtējumu ietekmes uz vidi pētījumā, kas minēts Regulas (ES) Nr. 168/2013 23. panta 5. punkta b) apakšpunktā. Minētajā pētījumā apstiprina, vai L1e-A, L1e-B, L2e, L5e-B, L6e-B, L7e-B un L7e-C (apakš-)kategorijas transportlīdzekļi jātestē saskaņā ar 2. papildinājumā noteikto caurlaidības testa procedūru vai 3. papildinājumā noteikto SHED testa procedūru. |
| --- | --- |

2.5.

Degvielas caurlaidības testa procedūrai, kas noteikta 2. papildinājumā, piemēro vispārēju novērtējumu ietekmes uz vidi pētījumā, kas minēts Regulas (ES) Nr. 168/2013 23. panta 5. punkta b) apakšpunktā. Minētajā pētījumā apstiprina, vai L1e-A, L1e-B, L2e, L5e-B, L6e-B, L7e-B un L7e-C (apakš-)kategorijas transportlīdzekļi jātestē saskaņā ar 2. papildinājumā noteikto caurlaidības testa procedūru vai 3. papildinājumā noteikto SHED testa procedūru.

| 2.6. | Ja L1e-A, L1e-B, L2e, L5e-B, L6e-B, L7e-B un L7e-C (apakš-)kategorijas transportlīdzeklis jātestē saskaņā ar SHED testa procedūru, kas noteikta Regulas (ES) Nr. 168/2013 VI pielikuma C daļā un 3. papildinājumā, tam neveic degvielas caurlaidības testa procedūru, kas noteikta 2. papildinājumā, un otrādi. |
| --- | --- |

2.6.

Ja L1e-A, L1e-B, L2e, L5e-B, L6e-B, L7e-B un L7e-C (apakš-)kategorijas transportlīdzeklis jātestē saskaņā ar SHED testa procedūru, kas noteikta Regulas (ES) Nr. 168/2013 VI pielikuma C daļā un 3. papildinājumā, tam neveic degvielas caurlaidības testa procedūru, kas noteikta 2. papildinājumā, un otrādi.

1. papildinājums

Degvielas tvertnes caurlaidības testa procedūra

1.   Darbības joma

1.1.   Šī prasība attiecas uz visiem L kategorijas transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar nemetālisku degvielas tvertni šķidras, gaistošas degvielas uzglabāšanai, kā piemērojams attiecībā uz transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar dzirksteļaizdedzes motoru.

1.2.   Transportlīdzekļi, kas atbilst 2. vai 3. papildinājumā noteiktajām prasībām, vai transportlīdzekļi, kas aprīkoti ar dzirksteļaizdedzes motoru, kurš izmanto zemas gaistamības degvielu, atbilst šā papildinājuma prasībām tikai kā iepriekšējas sagatavošanas procedūrai attiecībā uz degvielas tvertnes testēšanu, kas minēta Regulas (ES) Nr. 168/2013 II pielikuma C8. punktā. Uz šādu transportlīdzekļu degvielas tvertnēm neattiecina iztvaikošanas prasības, kas noteiktas 2.1.5., 2.1.6., 2.3. un 2.4. punktā.

2.   Degvielas tvertnes caurlaidības tests

2.1.   Testa metode

2.1.1.   Testa temperatūra

Degvielas tvertni testē temperatūrā, kas ir 313,2 ± 2 K (40 ± 2 °C).

2.1.2.   Testa degviela

Izmantojamā testa degviela ir standartdegviela, kas noteikta II pielikuma 2. papildinājumā. Ja šo testa procedūru izmanto tikai kā iepriekšēju sagatavošanos vēlākai degvielas tvertnes testēšanai, kas minēta Regulas (ES) Nr. 168/2013 II pielikuma C8. punktā, pēc izgatavotāja izvēles var izmantot tirdzniecībā pieejamu augstākās kvalitātes degvielu atbilstoši apstiprinātājiestādes prasībām.

2.1.3.   Tvertni piepilda ar testa degvielu līdz 50 % no tās nominālās ietilpības un atstāj apkārtējā gaisa temperatūrā 313,2 ± 2 K, līdz ir nemainīgs masas zudums. Šis periods ilgst vismaz četras nedēļas (iepriekšējas uzglabāšanas periods). Tvertni iztukšo un tad atkārtoti piepilda ar testa degvielu līdz 50 % no tās nominālās ietilpības.

2.1.4.   Tvertni tur stabilizācijas apstākļos 313,2 ± 2 K temperatūrā, līdz tās saturs ir testa temperatūrā. Tad tvertni hermetizē. Testa laikā var kompensēt spiediena paaugstinājumu tvertnē.

2.1.5.   Svara zudumu, ko izraisa difūzija, mēra astoņu nedēļu testa laikā. Minētajā periodā no degvielas tvertnes drīkst iztvaikot ne vairāk kā vidēji 20 000 mg katrās 24 stundās.

2.1.6.   Ja difūzijas radītie zudumi ir lielāki, degvielas zudumus nosaka arī testa temperatūrā 296,2 ± 2 K (23 ± 2 °C), saglabājot visus pārējos nosacījumus (iepriekšēja uzglabāšana 313,2 ± 2 K temperatūrā). Šajos apstākļos konstatētie zudumi nedrīkst pārsniegt 10 000 mg 24 stundās.

2.2.   Visas degvielas tvertnes, kam veic šo testa procedūru kā iepriekšēju sagatavošanos testēšanai, kura minēta Regulas (ES) Nr. 168/2013 II pielikuma C8. punktā, pienācīgi identificē.

2.3.   Caurlaidības iztvaikošanas testa rezultātiem nenosaka vidējo vērtību starp dažādām testētajām degvielas tvertnēm, tomēr ņem vērā vislielāko difūzijas radīto zuduma rādītāju jebkurai no minētajām degvielas tvertnēm un to salīdzina ar maksimālo pieļaujamo zuduma rādītāju, kas noteikts 2.1.5. un, ja piemērojams, 2.1.6. punktā.

2.4.   Degvielas tvertnes caurlaidības tests, ko veic ar iekšējā spiediena kompensāciju

Ja degvielas tvertnes caurlaidības testu veic ar iekšējā spiediena kompensāciju, ko norāda testa ziņojumā, tad, aprēķinot difūzijas radītos zudumus, ņem vērā degvielas zudumu, ko izraisa spiediena kompensācija.

2. papildinājums

Degvielas tvertnes un padeves sistēmas caurlaidības testa procedūra

1   Darbības joma un testa ierobežojumi

1.1.   No pirmās piemērošanas datuma, kas noteikts Regulas (ES) Nr. 168/2013 IV pielikumā, degvielas sistēmas caurlaidību testē saskaņā ar 2. punktā izklāstīto testa procedūru. Šī pamatprasība attiecas uz visiem L kategorijas transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar degvielas tvertni šķidras, īpaši gaistošas degvielas uzglabāšanai, kā piemērojams attiecībā uz transportlīdzekli, kas aprīkots ar dzirksteļaizdedzes motoru, saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 168/2013 V pielikuma B daļu, līdz tiek iegūti Regulas (ES) Nr. 168/2013 23. pantā noteiktā ietekmes uz vidi pētījuma rezultāti.

1.2.   Šā papildinājuma prasību nolūkos degvielas sistēmas sastāvdaļas, uz kurām attiecas šā papildinājuma darbības joma, ir vismaz degvielas tvertne un degvielas līnijas mezgls. Uz citām sastāvdaļām, kas ir daļa no degvielas padeves sistēmas, degvielas mērīšanas un kontroles sistēmas, šā papildinājuma prasības neattiecas.

2.   Degvielas tvertnes caurlaidības testa apraksts

2.1   Izmēra caurlaidības emisijas, nosverot hermetizētu degvielas tvertni pirms un pēc uzsūkšanās kontrolētā temperatūrā saskaņā ar turpmāk norādīto grafiku.

Ap2.1. attēls.

Degvielas tvertnes caurlaidības pilnais un saīsinātais tests

Image

2.2.   Metāliskām tvertnēm noturības testu neveic.

3.   Iepriekšējas sagatavošanas degvielas uzsūkšanās degvielas tvertnes caurlaidības testam

Lai iepriekš sagatavotu degvielas tvertni degvielas tvertnes caurlaidības testam, ievēro turpmāk izklāstītos piecus posmus.

3.1.   Tvertni piepilda ar standartdegvielu, kas norādīta II pielikuma 2. papildinājumā, un hermetizē. Piepildīto tvertni atstāj, lai tajā uzsūcas degviela, apkārtējā temperatūrā 301,2 ± 5 K (28 ± 5 °C) 20 nedēļas vai 316,2 ± 5 K (43 ± 5 °C) 10 nedēļas. Alternatīvi kā uzsūkšanās laiku ar izmantot īsāku laika periodu augstākā temperatūrā, ja izgatavotājs var pierādīt apstiprinātājiestādei, ka ogļūdeņražu caurlaidības temps ir stabilizējies.

3.2.   Degvielas tvertnes iekšējās virsmas platību nosaka kvadrātmetros ar precizitāti līdz vismaz trim zīmīgajiem cipariem. Izgatavotājs var izmantot mazāk precīzas virsmas platības aplēses, ja tiek nodrošināts, ka virsmas platība netiek pārvērtēta.

3.3.   Degvielas tvertni piepilda ar standartdegvielu līdz tās nominālajai ietilpībai.

3.4.   Ja veic alternatīvo saīsināto testu, tvertnes un degvielas temperatūru izlīdzina līdz 301,2 ± 5 K (28 ± 5 °C) vai 316,2 ± 5 K (43 ± 5 °C).

3.5.   Degvielas tvertni nohermetizē ar degvielas tvertnes vāciņiem un citiem piederumiem (izņemot vārstus), ko var izmantot, lai hermetizētu atveres ražošanas degvielas tvertnē. Ja degvielas tvertnes atveres parasti nehermetizē (piem., šļūteņu pievienošanas piederumi un ventilācijas atveres degvielas tvertņu vāciņos), šīs atveres var nohermetizēt, izmantojot necaurlaidīgus piederumus, piemēram, metāla vai fluoropolimēra tapas.

4.   Degvielas tvertnes caurlaidības testa procedūra

Lai veiktu testu, attiecībā uz tvertni, kas iepriekš sagatavota, kā norādīts 3. punktā, ievēro turpmāk aprakstītos posmus.

4.1.   Nosver hermetizēto degvielas tvertni un pieraksta svaru mg. Šo mērījumu veic astoņās stundās no tvertnes piepildīšanas ar testa degvielu.

4.2.   Tvertni novieto ventilējamā telpā vai kamerā ar kontrolējamu temperatūru.

4.3.   Testa telpa vai kamera ir slēgta un hermētiska, un reģistrē testa laiku.

4.4.   Temperatūru testa telpā vai kamerā nepārtraukti uztur 301,2 ± 2 K (28 ± 5 °C) līmenī 14 dienas. Šo temperatūru nepārtraukti novēro un reģistrē.

5.   Degvielas tvertnes caurlaidības testa rezultātu aprēķināšana

5.1.   Uzsūkšanās perioda beigās reģistrē hermetizētās degvielas tvertnes svaru mg. Svara mērījumus reģistrē piecās atsevišķās testēšanas nedēļas dienās, ja vien iepriekšējas sagatavošanas degvielas uzsūkšanās testam un caurlaidības testam neizmanto vienu un to pašu degvielu. Tests nav spēkā, ja tvertnes svara lineārā līkne attiecībā pret pilna uzsūkšanās caurlaidības testa perioda dienu skaitu rada lineāras regresijas koeficientu r2 < 0,8.

5.2.   Piepildītās degvielas tvertnes svaru, kāds tas ir testa beigās, atskaita no piepildītās degvielas tvertnes svara, kāds tas ir testa sākumā.

5.3.   Masas starpību dala ar degvielas tvertnes iekšējās virsmas platību.

5.4.   Saskaņā ar 5.3. punktu veiktā aprēķina rezultātu, izteiktu mg/m2, dala ar testa dienu skaitu, lai aprēķinātu emisiju daudzumu mg/m2/dienā, un noapaļo līdz tikpat cipariem aiz komata kā emisiju standartu, kas noteikts Regulas (ES) Nr. 168/2013 VI pielikuma C daļas 2. punktā.

5.5.   Gadījumos, ja caurlaidības temps 14 dienu uzsūkšanās periodā ir tāds, ka izgatavotājs uzskata attiecīgo periodu par nepietiekami ilgu, lai varētu izmērīt svara izmaiņas, periodu var pagarināt par ne vairāk kā 14 papildu dienām. Tādā gadījumā 4.5.–4.8. punktā noteiktos testa posmus atkārto, lai noteiktu svara izmaiņas par pilnām 28 dienām.

5.6.   Nolietošanās koeficienta noteikšana, piemērojot pilna caurlaidības testa procedūru

Nolietošanās koeficientu (DF) nosaka, izmantojot šādas vērtības pēc izgatavotāja izvēles:

| 5.6.1. | attiecība starp galīgo caurlaidības testu un pamattestu; |
| --- | --- |

5.6.1.

attiecība starp galīgo caurlaidības testu un pamattestu;

| 5.6.2. | nemainīgais DF kopējiem ogļūdeņražiem, kas noteikts Regulas (ES) Nr. 168/2013 VII pielikuma B daļā. |
| --- | --- |

5.6.2.

nemainīgais DF kopējiem ogļūdeņražiem, kas noteikts Regulas (ES) Nr. 168/2013 VII pielikuma B daļā.

5.7.   Galīgo tvertnes caurlaidības testa rezultātu noteikšana

5.7.1.   Pilna testa procedūra

Lai noteiktu caurlaidības testu rezultātu, 5.6. punktā noteikto nolietošanās koeficientu reizina ar izmērīto caurlaidības testa rezultātu, kas noteikts 5.4. punktā. Reizināšanas rezultāts nedrīkst būt lielāks par piemērojamo caurlaidības testa robežvērtību, kas noteikta Regulas (ES) Nr. 168/2013 VI pielikuma C daļas 2. punktā.

5.7.2.   Paātrinātā (saīsinātā) testa procedūra

Izmērītais caurlaidības testa rezultāts, kas noteikts 5.4. punktā, nedrīkst būt lielāks par piemērojamo caurlaidības testa robežvērtību, kas noteikta Regulas (ES) Nr. 168/2013 VI pielikuma C daļas 2. punktā.

6.   Degvielas tvertnes noturības testēšana

6.1.   Veic atsevišķu noturības demonstrējumu par katru būtiski atšķirīgo apstrādes pieeju kombināciju un nemetālisko tvertņu materiālu, ievērojot turpmāk noteiktos posmus.

6.1.1.   Spiediena cikliskuma tests

Veic spiediena testu, hermetizējot tvertni un tai cikliski piemērojot absolūto spiedienu no 115,1 kPa (+2,0 psig) līdz 97,9 kPa (-0,5 psig) un tad vēlreiz 115,1 kPa (+2,0 psig) 10 000 ciklus ar viena cikla ilgumu 60 sekundes.

6.1.2.   UV iedarbība

Veic saules gaismas iedarbības testu, degvielas tvertnes virsmu pakļaujot ultravioletās gaismas iedarbībai vismaz 24 W/m2 (0,40 W-h/m2/min) vismaz 450 stundas. Alternatīvi nemetālisko degvielas tvertni var pakļaut tiešai dabīgai saules gaismai uz tikpat ilgu laiku, ja vien tiek nodrošināts, ka šāda iedarbība ilgst vismaz 450 dienas gaismas stundas.

6.1.3.   Šļakatu testēšana

Šļakatu testu veic, piepildot nemetālisko degvielas tvertni līdz 40 procentiem no tās ietilpības ar standartdegvielu, kas norādīta II pielikuma 2. papildinājumā, vai ar tirdzniecībā pieejamu augstākās kvalitātes degvielu pēc izgatavotāja izvēles atbilstoši apstiprinātājiestādes prasībām. Degvielas tvertnes agregātu krata ar intensitāti 15 cikli minūtē, līdz tiek sasniegts kopumā viens miljons ciklu. Izmanto leņķa novirzi no +15° līdz -15° no līmeņa, un šļakatu testu veic apkārtējā temperatūrā 301,2 ± 5 K (28 ± 5 °C).

6.2.   Degvielas tvertnes noturības testa rezultāti

Pēc noturības testēšanas degvielas tvertni atstāj, lai tajā uzsūktos degviela, saskaņā ar 3. punktā noteiktajām prasībām, lai nodrošinātu, ka caurlaidības temps ir stabils. Šļakatu testēšanas periodu un ultravioletās gaismas testēšanas periodu var uzskatīt par daļu no šīs uzsūkšanās, ar nosacījumu, ka piesūcināšana sākas tūlīt pēc šļakatu testēšanas. Lai noteiktu galīgo caurlaidības tempu, degvielas tvertni iztukšo un atkārtoti piepilda ar jaunu testa degvielu, kas noteikta II pielikuma 2. papildinājumā. Tūlīt pēc šā uzsūkšanās perioda atkārto caurlaidības testu, kas noteikts 4. punktā. Šim caurlaidības testam izmanto to pašu testa degvielu, kāda izmantota caurlaidības testam pirms noturības testēšanas. Galīgos testa rezultātus aprēķina saskaņā ar 5. punktu.

6.3.   Izgatavotājs var lūgt, lai kāds no noturības testiem netiek veikts, ja tas var skaidri pierādīt apstiprinātājiestādēm, ka tas neietekmē emisijas no degvielas tvertnes.

6.4.   Uzsūkšanās ilgumu noturības testā var iekļaut degvielas uzsūkšanās periodā, ar nosacījumu, ka degviela paliek tvertnē. Uzsūkšanās periodus var saīsināt līdz 10 nedēļām, ja piesūcināšanu veic 316,2 ± 5 K (43 ± 5 °C) temperatūrā.

7.   Degvielas līnijas mezgla testa prasības

7.1.   Degvielas līnijas mezgla caurlaidības fiziskās testēšanas procedūra

Izgatavotājs veic degvielas līnijas mezgla testu, tostarp pārbaudot degvielas šļūtenes skavas un materiālu, pie kura pievienotas degvielas līnijas abās pusēs, veicot fizisku testu saskaņā ar kādu no šādām testa procedūrām:

| a) | saskaņā ar 6.2.–6.4. punkta prasībām. Cauruļu materiālu, pie kura pievienotas degvielas līnijas abās degvielas līnijas pusēs, nosprosto ar necaurlaidīgu materiālu. Vārdus “degvielas tvertne” 6.2.–6.4. punktā aizstāj ar vārdiem “degvielas līnijas mezgls”. Degvielas cauruļu skavas nostiprina, piemērojot griezes momentu, kas norādīts attiecībā uz sērijveida ražojumiem; |
| --- | --- |

a)

saskaņā ar 6.2.–6.4. punkta prasībām. Cauruļu materiālu, pie kura pievienotas degvielas līnijas abās degvielas līnijas pusēs, nosprosto ar necaurlaidīgu materiālu. Vārdus “degvielas tvertne” 6.2.–6.4. punktā aizstāj ar vārdiem “degvielas līnijas mezgls”. Degvielas cauruļu skavas nostiprina, piemērojot griezes momentu, kas norādīts attiecībā uz sērijveida ražojumiem;

| b) | izgatavotājs var izmantot patentētu testa procedūru, ja tas var pierādīt apstiprinātājiestādei, ka šis tests ir tikpat pamatīgs kā a) apakšpunktā paredzētā testa metode. |
| --- | --- |

b)

izgatavotājs var izmantot patentētu testa procedūru, ja tas var pierādīt apstiprinātājiestādei, ka šis tests ir tikpat pamatīgs kā a) apakšpunktā paredzētā testa metode.

7.2.   Degvielas līnijas mezgla caurlaidības testa robežvērtības fiziskās testēšanas gadījumā

Veicot 7.1. punktā noteiktās testa procedūras, ievēro testa robežvērtības degvielas cauruļvadiem, kas noteiktas Regulas (ES) Nr. 168/2013 VI pielikuma C daļas 2. punktā.

7.3.   Degvielas līnijas mezgla caurlaidības fiziskā testēšana nav vajadzīga, ja:

| a) | degvielas līnijas atbilst R11–A vai R12 caurlaidības specifikācijām, kas noteiktas SAE J30, vai |
| --- | --- |

a)

degvielas līnijas atbilst R11–A vai R12 caurlaidības specifikācijām, kas noteiktas SAE J30, vai

| b) | nemetāliskās degvielas līnijas atbilst 1. kategorijas caurlaidības specifikācijām, kas noteiktas SAE J2260, un |
| --- | --- |

b)

nemetāliskās degvielas līnijas atbilst 1. kategorijas caurlaidības specifikācijām, kas noteiktas SAE J2260, un

| c) | izgatavotājs var pierādīt apstiprinātājiestādei, ka savienojumi starp degvielas tvertni un citām degvielas sistēmas sastāvdaļām ir noturīgi pret noplūdēm, jo tiem ir stinga konstrukcija. |
| --- | --- |

c)

izgatavotājs var pierādīt apstiprinātājiestādei, ka savienojumi starp degvielas tvertni un citām degvielas sistēmas sastāvdaļām ir noturīgi pret noplūdēm, jo tiem ir stinga konstrukcija.

Ja transportlīdzeklī uzstādītās degvielas caurules atbilst visām trim specifikācijām, degvielas cauruļvadu testa robežvērtību prasības, kas noteiktas Regulas (ES) Nr. 168/2013 VI pielikuma C daļas 2. punktā, uzskata par izpildītām.

3. papildinājums

Testēšanas noslēgtā iztvaikojumu noteikšanas telpā (SHED) procedūra

1.   Darbības joma

| 1.1 | Sākot no Regulas (ES) Nr. 168/2013 IV pielikumā noteiktā piemērošanas datuma, iztvaikošanas emisijas L3e, L4e (tikai bāze, motocikla ar blakusvāģi oriģinālais L3e apakškategorijas transportlīdzeklis), L5e-A, L6e-A un L7e-A apakškategorijas transportlīdzekļiem testē ekoloģisko raksturlielumu tipa apstiprināšanas procedūrā saskaņā ar turpmāk izklāstīto SHED testa procedūru. |
| --- | --- |

1.1

Sākot no Regulas (ES) Nr. 168/2013 IV pielikumā noteiktā piemērošanas datuma, iztvaikošanas emisijas L3e, L4e (tikai bāze, motocikla ar blakusvāģi oriģinālais L3e apakškategorijas transportlīdzeklis), L5e-A, L6e-A un L7e-A apakškategorijas transportlīdzekļiem testē ekoloģisko raksturlielumu tipa apstiprināšanas procedūrā saskaņā ar turpmāk izklāstīto SHED testa procedūru.

2.   
  Shed testa apraksts

Iztvaikošanas emisiju SHED tests (Ap3.1. attēls) sastāv no iepriekšējas sagatavošanas posma un testa posma:

| a) | iepriekšējas sagatavošanas posms:






  — | braukšanas cikls; |
| --- | --- | --- |

a)

iepriekšējas sagatavošanas posms:

—

braukšanas cikls;

| — | transportlīdzekļa uzsūkšanās; |
| --- | --- |

—

transportlīdzekļa uzsūkšanās;

| b) | testa posms:






  — | diennakts (izgarojumu zudumu) tests; |
| --- | --- | --- |

b)

testa posms:

—

diennakts (izgarojumu zudumu) tests;

| — | braukšanas cikls; |
| --- | --- |

—

braukšanas cikls;

| — | karstās uzsūkšanās zudumu tests. |
| --- | --- |

—

karstās uzsūkšanās zudumu tests.

Ogļūdeņražu masas emisiju no tvertnes izgarojumu zuduma un karstās uzsūkšanās zuduma posma saskaita, lai iegūtu kopējo testa rezultātu.

Ap3.1. attēls.

Plūsmkarte — iztvaikošanas emisiju SHED tests

Image

3.   Testa transportlīdzekļi un prasība attiecībā uz testa degvielu

3.1.   Testa transportlīdzekļi

SHED testu veic pēc izgatavotāja izvēles ar vienu vai vairākiem “atzaļotiem” testa transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar:

| 3.1.1. | “atzaļotām” emisiju kontroles iekārtām; SHED testa rezultātam pieskaita nemainīgu nolietošanās koeficientu 0,3 g/tests; |
| --- | --- |

3.1.1.

“atzaļotām” emisiju kontroles iekārtām; SHED testa rezultātam pieskaita nemainīgu nolietošanās koeficientu 0,3 g/tests;

| 3.1.2. | novecinātām iztvaikošanas emisiju kontroles iekārtām; piemēro 3.2. apakšpapildinājumā noteikto novecošanas testa procedūru. |
| --- | --- |

3.1.2.

novecinātām iztvaikošanas emisiju kontroles iekārtām; piemēro 3.2. apakšpapildinājumā noteikto novecošanas testa procedūru.

3.2.   Testa transportlīdzekļi

“Atzaļotais” testa transportlīdzeklis, kas ir raksturīgs transportlīdzekļa tipam attiecībā uz ekoloģiskajiem raksturlielumiem, kurš jāapstiprina, ir labā mehāniskā stāvoklī un pirms iztvaikošanas testa veikšanas ir ticis darbināts un nobraucis vismaz 1 000 km pēc pirmās iedarbināšanas uz ražošanas līnijas. Iztvaikošanas emisiju kontroles sistēma ir pievienota un darbojas pareizi visa šā perioda laikā, un oglekļa kārba(-as) un iztvaikošanas emisiju kontroles vārsts ir izmantoti normāli, bez pārmērīgas iztukšošanas vai slodzes.

3.3.   Testa degviela

Testam izmanto atbilstošu standartdegvielu, kā definēts I pielikuma 2. papildinājumā.

4.   Šasijas dinamometrs un iztvaikošanas emisiju kamera

4.1.   Šasijas dinamometrs atbilst II pielikuma 3. papildinājuma prasībām.

4.2.   Iztvaikošanas emisiju mērīšanas kamera (SHED)

Iztvaikošanas emisiju mērīšanas kamera ir gāzi necaurlaidīga taisnstūrveida mērīšanas kamera, kurā var ievietot testējamo transportlīdzekli. Transportlīdzeklis ir pieejams no visām pusēm, kad tas atrodas iekšpusē, un kamera, kad tā ir hermetizēta, ir gāzi necaurlaidīga. Iekšējā kameras virsma ir ogļūdeņražus necaurlaidīga. Vismaz vienā no virsmām ir iestrādāts elastīgs necaurlaidīgs materiāls vai cita ierīce, kas ļauj izlīdzināt spiediena izmaiņas, kuras izraisa nelielas temperatūras izmaiņas. Sienas ir veidotas tā, lai veicinātu labu siltuma izkliedi.

4.3.   Analīzes sistēmas

4.3.1.   Ogļūdeņražu analizators

| 4.3.1.1. | Atmosfēru kamerā uzrauga, izmantojot liesmas jonizācijas detektora (FID) tipa ogļūdeņražu detektoru. Gāzes paraugu ņem no kameras vienas sānu sienas vai jumta viduspunkta un jebkuru apvada plūsmu novirza atpakaļ kamerā, vēlams uzreiz aiz sajaukšanas ventilatora. |
| --- | --- |

4.3.1.1.

Atmosfēru kamerā uzrauga, izmantojot liesmas jonizācijas detektora (FID) tipa ogļūdeņražu detektoru. Gāzes paraugu ņem no kameras vienas sānu sienas vai jumta viduspunkta un jebkuru apvada plūsmu novirza atpakaļ kamerā, vēlams uzreiz aiz sajaukšanas ventilatora.

| 4.3.1.2. | Ogļūdeņražu analizatora reakcijas laikam līdz 90 % no galīgā rādījuma ir jābūt mazākam par 1,5 sekundēm. Tā stabilitātei jābūt labākai par 2 % no pilnas skalas pie nulles un 80 % ± 20 % no pilnas skalas 15 minūšu periodā visiem darbības diapazoniem. |
| --- | --- |

4.3.1.2.

Ogļūdeņražu analizatora reakcijas laikam līdz 90 % no galīgā rādījuma ir jābūt mazākam par 1,5 sekundēm. Tā stabilitātei jābūt labākai par 2 % no pilnas skalas pie nulles un 80 % ± 20 % no pilnas skalas 15 minūšu periodā visiem darbības diapazoniem.

| 4.3.1.3. | Analizatora atkārtojamībai, kas izteikta kā viena standartnovirze, jābūt labākai par 1 % no pilnas skalas novirzes pie nulles un 80 % ± 20 % no pilnas skalas visiem izmantotajiem diapazoniem. |
| --- | --- |

4.3.1.3.

Analizatora atkārtojamībai, kas izteikta kā viena standartnovirze, jābūt labākai par 1 % no pilnas skalas novirzes pie nulles un 80 % ± 20 % no pilnas skalas visiem izmantotajiem diapazoniem.

| 4.3.1.4. | Analizatora darbības diapazonus izvēlas tā, lai panāktu labāko izšķirtspēju mērījuma kalibrēšanas un noplūdes pārbaudes procedūru laikā. |
| --- | --- |

4.3.1.4.

Analizatora darbības diapazonus izvēlas tā, lai panāktu labāko izšķirtspēju mērījuma kalibrēšanas un noplūdes pārbaudes procedūru laikā.

4.3.2.   Ogļūdeņražu analizatora datu reģistrēšanas sistēma

| 4.3.2.1. | Ogļūdeņražu analizators ir aprīkots ierīci, kas reģistrē elektrisko signālu izvadi vai nu ar diagrammas lentu, vai citu datu apstrādes sistēmu vismaz reizi minūtē. Reģistrēšanas sistēmas darbības raksturlielumi ir vismaz līdzvērtīgi reģistrējamajam signālam, un tā nodrošina rezultātu pastāvīgu reģistrēšanu. Reģistrs uzrāda pozitīvu degvielas tvertnes sildīšanas un karstās uzsūkšanās periodu sākuma un beigu rādījumu kopā ar pagājušo laiku starp katra testa sākumu un beigām. |
| --- | --- |

4.3.2.1.

Ogļūdeņražu analizators ir aprīkots ierīci, kas reģistrē elektrisko signālu izvadi vai nu ar diagrammas lentu, vai citu datu apstrādes sistēmu vismaz reizi minūtē. Reģistrēšanas sistēmas darbības raksturlielumi ir vismaz līdzvērtīgi reģistrējamajam signālam, un tā nodrošina rezultātu pastāvīgu reģistrēšanu. Reģistrs uzrāda pozitīvu degvielas tvertnes sildīšanas un karstās uzsūkšanās periodu sākuma un beigu rādījumu kopā ar pagājušo laiku starp katra testa sākumu un beigām.

4.4.   Degvielas tvertnes apsilde

4.4.1.   Degvielas tvertnes apsildes sistēma sastāv no diviem atsevišķiem siltuma avotiem ar divām temperatūras kontroles ierīcēm. Siltuma avoti parasti ir elektriskas apsildes lentes, tomēr pēc izgatavotāja pieprasījuma var izmantot citus avotus. Temperatūras kontroles ierīces var būt manuālas, piemēram, maiņtransformatori, vai automatizētas. Tā kā tvaiku un degvielas temperatūra jākontrolē atsevišķi, degvielai ieteicama automātiska kontroles ierīce. Apsildes sistēma neveido uz samitrinātās tvertnes virsmas karstos punktus, kas izraisītu degvielas vietēju pārkaršanu. Apsildes lentes degvielai jāizvieto pēc iespējas zemāk degvielas tvertnē, un tām jāsedz vismaz 10 % no samitrinātās virsmas. Apsildes lenšu centra līnija atrodas par 30 % zemāk nekā degvielas dziļums, mērot no degvielas tvertnes apakšas, un aptuveni paralēli degvielas līmenim tvertnē. Tvaika apsildes lenšu (ja tādas izmanto) centra līnija atrodas aptuveni vienā augstumā ar tvaika tilpuma centru. Temperatūras kontroles ierīces var kontrolēt degvielas un tvaika temperatūru līdz 5.3.1.6. punktā aprakstītajai apsildes funkcijai.

4.4.2.   Kad temperatūras sensori ir izvietoti, kā noteikts 4.5.2. punktā, degvielas apsildes ierīce nodrošina iespēju vienmērīgi apsildīt degvielu un degvielas tvaikus tvertnē saskaņā ar 5.3.1.6. punktā aprakstīto apsildes funkciju. Apsildes sistēma var kontrolēt degvielas un tvaiku temperatūru līdz ± 1,7 K no vajadzīgās temperatūras tvertnes apsildes procesā.

4.4.3.   Neatkarīgi no 4.4.2. punkta prasībām, ja izgatavotājs nevar ievērot noteikto apsildes prasību, jo, piemēram, tiek izmantotas plastmasas degvielas tvertnes ar biezām sienām, izmanto vistuvāko iespējamo alternatīvo siltuma līkni. Pirms jebkura testa sākšanas izgatavotājs iesniedz tehniskajam dienestam inženiertehniskos datus, lai apliecinātu alternatīvas siltuma līknes izmantošanu.

4.5.   Temperatūras reģistrēšana

4.5.1.   Temperatūru kamerā reģistrē divos punktos ar temperatūras sensoriem, kas savienoti, lai rādītu vidējo vērtību. Mērījumu punkti atrodas apmēram 0,1 m attālumā no katras sānu sienas vertikālās centra līnijas 0,9 ± 0,2 m augstumā.

4.5.2.   Degvielas un degvielas tvaiku temperatūru reģistrē, izmantojot sensorus, kas izvietoti degvielas tvertnē, kā aprakstīts 5.1.1. punktā. Ja sensorus nevar izvietot, kā noteikts 5.1.1. punktā, piemēram, ja izmanto degvielas tvertni ar divām šķietami atsevišķām kamerām, sensorus izvieto katras degvielu vai tvaikus saturošās kameras tilpumam aptuveni pa vidu. Tādā gadījumā šo temperatūras rādījumu vidējā vērtība ir degvielas un tvaiku temperatūra.

4.5.3.   Temperatūru visā iztvaikošanas emisiju mērījumu laikā reģistrē vai ievada datu apstrādes sistēmā vismaz reizi minūtē.

4.5.4.   Temperatūras reģistrēšanas sistēmas precizitāte ir ±1,7 K, un tā var atšķirt nolasīt temperatūras ar precizitāti līdz 0,5 K.

4.5.5.   Reģistrēšanas vai datu apstrādes sistēma var nolasīt laiku ar precizitāti ±15 sekundes.

4.6.   Ventilatori

4.6.1.   Izmantojot vienu vai vairākus ventilatorus vai kompresorus ar atvērtām SHED durvīm, jābūt iespējai samazināt ogļūdeņražu koncentrāciju kamerā līdz apkārtējam ogļūdeņraža līmenim.

4.6.2.   Kamerā ir viens vai vairāki ventilatori vai kompresori ar vienādu jaudu no 0,1 līdz 0,5 m3/s, ar ko pienācīgi sajaukt atmosfēru telpā. Ir jābūt iespējai sasniegt vienmērīgu temperatūru un ogļūdeņražu koncentrāciju kamerā mērījumu laikā. Transportlīdzeklis kamerā nedrīkst būt pakļauts tiešai gaisa plūsmai no ventilatoriem vai kompresoriem.

4.7.   Gāzes

4.7.1.   Kalibrēšanai un darbībai ir pieejamas šādas tīrās gāzes:

| a) | attīrīts sintētisks gaiss: (tīrība: < 1 ppm C1 ekvivalents, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO); skābekļa saturs no 18 % līdz 21 % tilpuma; |
| --- | --- |

a)

attīrīts sintētisks gaiss: (tīrība: < 1 ppm C1 ekvivalents, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO); skābekļa saturs no 18 % līdz 21 % tilpuma;

| b) | ogļūdeņraža analizatora degvielas gāze (40 % ± 2 % ūdeņraža, hēlija atlikums ar mazāk nekā 1 ppm C1 līdzvērtīgs ogļūdeņradim ar mazāk nekā 400 ppm CO2); |
| --- | --- |

b)

ogļūdeņraža analizatora degvielas gāze (40 % ± 2 % ūdeņraža, hēlija atlikums ar mazāk nekā 1 ppm C1 līdzvērtīgs ogļūdeņradim ar mazāk nekā 400 ppm CO2);

| c) | propāns (C3H8) ar minimālo tīrības pakāpi 99,5 %. |
| --- | --- |

c)

propāns (C3H8) ar minimālo tīrības pakāpi 99,5 %.

4.7.2.   Ir pieejamas kalibrēšanas gāzes un standartgāzes, kas satur propāna (C3H8) un attīrīta sintētiska gaisa maisījumu. Kalibrēšanas gāzes faktiskā koncentrācija ir ± 2 % robežās no uzrādītā lieluma. Ar gāzu sadalītāju iegūto atšķaidīto gāzu satura precizitāte ir vismaz ±2 % robežās no faktiskās vērtības. Koncentrācijas, kas minētas 1. papildinājumā, var arī iegūt, lietojot gāzes atdalītāju, kā atšķaidītāju izmantojot sintētisku gaisu.

4.8.   Papildu aprīkojums

4.8.1.   Relatīvais mitrums testa zonā ir izmērāms ar precizitāti ±5 %.

4.8.2.   Spiediens testa zonā ir izmērāms ar precizitāti ±0,1 kPa.

4.9   Alternatīvs aprīkojums

4.9.1   Pēc izgatavotāja pieprasījuma un ar apstiprinātājiestādes piekrišanu tehniskais dienests var atļaut izmantot alternatīvu aprīkojumu, ar nosacījumu, ka var pierādīt, ka šāds aprīkojums nodrošina līdzvērtīgus rezultātus.

5.   Testa procedūra

5.1.   Sagatavošanās testam

5.1.1.   Pirms testa transportlīdzekli mehāniski sagatavo šādi:

| a) | transportlīdzekļa izplūdes sistēmā nedrīkst būt noplūdes; |
| --- | --- |

a)

transportlīdzekļa izplūdes sistēmā nedrīkst būt noplūdes;

| b) | pirms testa transportlīdzekli var tīrīt ar tvaiku; |
| --- | --- |

b)

pirms testa transportlīdzekli var tīrīt ar tvaiku;

| c) | transportlīdzekļa degvielas tvertni aprīko ar temperatūras sensoriem tā, lai varētu izmērīt degvielas un degvielas tvaiku temperatūru degvielas tvertnē, kad tā piepildīta līdz 50 % ± 2 % no tās nominālās ietilpības; |
| --- | --- |

c)

transportlīdzekļa degvielas tvertni aprīko ar temperatūras sensoriem tā, lai varētu izmērīt degvielas un degvielas tvaiku temperatūru degvielas tvertnē, kad tā piepildīta līdz 50 % ± 2 % no tās nominālās ietilpības;

| d) | lai varētu pilnībā iztukšot degvielas tvertni, var uzstādīt papildu aprīkojumu, adapterus vai ierīces. Alternatīvi degvielas tvertni var iztukšot, izmantojot sūkni vai sifonu, kas novērš degvielas izšļakstīšanos. |
| --- | --- |

d)

lai varētu pilnībā iztukšot degvielas tvertni, var uzstādīt papildu aprīkojumu, adapterus vai ierīces. Alternatīvi degvielas tvertni var iztukšot, izmantojot sūkni vai sifonu, kas novērš degvielas izšļakstīšanos.

5.2.   Iepriekšējas sagatavošanas posms

5.2.1.   Transportlīdzekli novieto testa zonā, kur apkārtējā temperatūra ir no 293,2 līdz 303,2 K (no 20 līdz 30 °C).

5.2.2.   Transportlīdzekli novieto uz šasijas dinamometra un tam piemēro testa ciklu, kas norādīts Regulas (ES) Nr. 168/2013 VI pielikuma A daļā, atbilstoši testējamā transportlīdzekļa klasei. Šīs darbības laikā var ņemt izplūdes gāzu emisiju paraugus, bet rezultātus neizmanto izplūdes gāzu emisiju tipa apstiprināšanas vajadzībām.

5.2.3.   Transportlīdzekli novieto stāvēšanai testa zonā uz minimālo laikposmu, kas norādīts Ap3.1. tabulā.

Ap3.1. tabula.

SHED tests — minimālais un maksimālais uzsūkšanās periods

| Motora darba tilpums | Minimāli (stundas) | Maksimāli (stundas) |
| --- | --- | --- |
| ≤ 169 cm3 | 6 | 36 |
| 170 cm3 < motora darba tilpums ≤ 279 cm3 | 8 | 36 |
| > 280 cm3 | 12 | 36 |

Motora darba tilpums

Minimāli (stundas)

Maksimāli (stundas)

≤ 169 cm3

6

36

170 cm3 < motora darba tilpums ≤ 279 cm3

8

36

> 280 cm3

12

36

5.3.   Testa posmi

5.3.1   Tvertnes izgarojuma (diennakts) iztvaikošanas emisiju tests

| 5.3.1.1. | Tieši pirms testa mērīšanas kameru dažas minūtes ventilē/tīra, līdz tajā ir stabils fons. Kameras gaisa sajaukšanas ventilators(-i) šajā laikā ir ieslēgts(-i). |
| --- | --- |

5.3.1.1.

Tieši pirms testa mērīšanas kameru dažas minūtes ventilē/tīra, līdz tajā ir stabils fons. Kameras gaisa sajaukšanas ventilators(-i) šajā laikā ir ieslēgts(-i).

| 5.3.1.2. | Ogļūdeņražu analizatoru tieši pirms testa noregulē uz nulli un kalibrē. |
| --- | --- |

5.3.1.2.

Ogļūdeņražu analizatoru tieši pirms testa noregulē uz nulli un kalibrē.

| 5.3.1.3. | Degvielas tvertnes iztukšo, kā aprakstīts 5.1.1. punktā, un atkārtoti piepilda ar testa degvielu, kuras temperatūra ir no 283,2 līdz 287,2 K (no 10 līdz 14 °C), līdz 50 ± 2 % no tvertnes parastā tilpuma. |
| --- | --- |

5.3.1.3.

Degvielas tvertnes iztukšo, kā aprakstīts 5.1.1. punktā, un atkārtoti piepilda ar testa degvielu, kuras temperatūra ir no 283,2 līdz 287,2 K (no 10 līdz 14 °C), līdz 50 ± 2 % no tvertnes parastā tilpuma.

| 5.3.1.4. | Testa transportlīdzekli ar izslēgtu motoru ievieto testa kamerā un novieto stāvēšanai stāvus stāvoklī. Vajadzības gadījumā pievieno degvielas tvertnes sensorus un apsildes ierīci. Tūlīt sāk reģistrēt degvielas temperatūru un gaisa temperatūru kamerā. Ja ventilācijas/tīrīšanas ventilators joprojām darbojas, to šajā brīdī izslēdz. |
| --- | --- |

5.3.1.4.

Testa transportlīdzekli ar izslēgtu motoru ievieto testa kamerā un novieto stāvēšanai stāvus stāvoklī. Vajadzības gadījumā pievieno degvielas tvertnes sensorus un apsildes ierīci. Tūlīt sāk reģistrēt degvielas temperatūru un gaisa temperatūru kamerā. Ja ventilācijas/tīrīšanas ventilators joprojām darbojas, to šajā brīdī izslēdz.

| 5.3.1.5. | Degvielu un tvaikus var mākslīgi uzsildīt līdz sākuma temperatūrai, kas ir attiecīgi 288,7 K (15,5 °C) un 294,2 K (21,0 °C) ± 1 K. |
| --- | --- |

5.3.1.5.

Degvielu un tvaikus var mākslīgi uzsildīt līdz sākuma temperatūrai, kas ir attiecīgi 288,7 K (15,5 °C) un 294,2 K (21,0 °C) ± 1 K.

| 5.3.1.6. | Tiklīdz degvielas temperatūra sasniedz 287,0 K (14,0 °C):






  1) | uzliek degvielas tvertnes vāciņu(-s); |
| --- | --- | --- |

5.3.1.6.

Tiklīdz degvielas temperatūra sasniedz 287,0 K (14,0 °C):

1)

uzliek degvielas tvertnes vāciņu(-s);

| 2) | izslēdz izpūtes ventilatorus, ja attiecīgajā brīdī tie vēl nav izslēgti; |
| --- | --- |

2)

izslēdz izpūtes ventilatorus, ja attiecīgajā brīdī tie vēl nav izslēgti;

| 3) | aizver un nohermetizē kameras durvis. |
| --- | --- |

3)

aizver un nohermetizē kameras durvis.

Tiklīdz degvielas temperatūra sasniedz 288,7 K (15,5 °C) ± 1 K, testa procedūru turpina šādi:

| a) | veic ogļūdeņražu koncentrācijas, barometriskā spiediena un temperatūras mērījumus, lai iegūtu sākotnējos CHC, i, Pi un Ti rādījumus tvertnes siltuma palielināšanās testam; |
| --- | --- |

a)

veic ogļūdeņražu koncentrācijas, barometriskā spiediena un temperatūras mērījumus, lai iegūtu sākotnējos CHC, i, Pi un Ti rādījumus tvertnes siltuma palielināšanās testam;

| b) | sākas lineāra siltuma palielināšanās 13,8 K vai 20 ± 0,5 K temperatūrā 60 ± 2 minūšu laikposmā. Degvielas un degvielas tvaiku temperatūra apsildes laikā atbilst Ap3.1. vienādojuma rezultātam ar precizitāti līdz ± 1,7 K vai tuvākajai iespējamajai funkcijai, kā aprakstīts 4.4.3. punktā: | iedarbībai pakļautas degvielas tvertnes:

  Ap3.1. vienādojums |
| --- | --- | --- |

b)

sākas lineāra siltuma palielināšanās 13,8 K vai 20 ± 0,5 K temperatūrā 60 ± 2 minūšu laikposmā. Degvielas un degvielas tvaiku temperatūra apsildes laikā atbilst Ap3.1. vienādojuma rezultātam ar precizitāti līdz ± 1,7 K vai tuvākajai iespējamajai funkcijai, kā aprakstīts 4.4.3. punktā:

iedarbībai pakļautas degvielas tvertnes:

Ap3.1. vienādojums

Formula

Formula

| | iedarbībai nepakļautas degvielas tvertnes:

  Ap3.2. vienādojums







  kur:







  Tf | = | nepieciešamā degvielas temperatūra (K); |
| --- | --- | --- | --- |
| Tv | = | nepieciešamā tvaiku temperatūra (K); |
| t | = | laiks kopš tvertnes apsildes sākuma minūtēs. |

iedarbībai nepakļautas degvielas tvertnes:

Ap3.2. vienādojums

Formula

Formula

kur:

Tf

=

nepieciešamā degvielas temperatūra (K);

Tv

=

nepieciešamā tvaiku temperatūra (K);

t

=

laiks kopš tvertnes apsildes sākuma minūtēs.

| 5.3.1.7. | Ogļūdeņražu analizatoru tieši pirms testa beigām noregulē uz nulli un kalibrē. |
| --- | --- |

5.3.1.7.

Ogļūdeņražu analizatoru tieši pirms testa beigām noregulē uz nulli un kalibrē.

| 5.3.1.8. | Ja 5.3.1.6. punktā noteiktās apsildes prasības tiek izpildītas testa 60 ± 2 minūšu periodā, izmēra galīgo ogļūdeņražu koncentrāciju kamerā (CHC,f). Reģistrā šā mērījuma laiku vai pagājušo laiku, kā arī galīgo temperatūru un barometrisko spiedienu Tf un pf. |
| --- | --- |

5.3.1.8.

Ja 5.3.1.6. punktā noteiktās apsildes prasības tiek izpildītas testa 60 ± 2 minūšu periodā, izmēra galīgo ogļūdeņražu koncentrāciju kamerā (CHC,f). Reģistrā šā mērījuma laiku vai pagājušo laiku, kā arī galīgo temperatūru un barometrisko spiedienu Tf un pf.

| 5.3.1.9. | Siltuma avotu izslēdz, un kameras durvis athermetizē un atver. Apsildes ierīci un temperatūras sensoru atvieno no kameras aparāta. Transportlīdzekli ar izslēgtu motoru izņem no kameras. |
| --- | --- |

5.3.1.9.

Siltuma avotu izslēdz, un kameras durvis athermetizē un atver. Apsildes ierīci un temperatūras sensoru atvieno no kameras aparāta. Transportlīdzekli ar izslēgtu motoru izņem no kameras.

| 5.3.1.10. | Lai novērstu kārbas pārslogošanu, laikposmā starp diennakts testa posma beigām un braukšanas cikla sākumu transportlīdzeklim var noņem degvielas tvertnes vāciņus. Braukšanas ciklu sāk 60 minūtēs no izgarojuma zudumu testa beigām. |
| --- | --- |

5.3.1.10.

Lai novērstu kārbas pārslogošanu, laikposmā starp diennakts testa posma beigām un braukšanas cikla sākumu transportlīdzeklim var noņem degvielas tvertnes vāciņus. Braukšanas ciklu sāk 60 minūtēs no izgarojuma zudumu testa beigām.

5.3.2.   Braukšanas cikls

| 5.3.2.1. | “Tvertnes izgarojuma zudumi” ir ogļūdeņražu emisijas, ko izraisa temperatūras izmaiņas degvielas tvertnē un padevē. Pēc tvertnes izgarojuma zudumu testa transportlīdzekli ar izslēgtu motoru iestumj vai citādi iemanevrē uz šasijas dinamometra. Tad tam veic braukšanas ciklu, kas norādīts testējamā transportlīdzekļa klasei. Pēc izgatavotāja pieprasījuma šīs darbības laikā var ņemt izplūdes gāzu emisiju paraugus, bet rezultātus neizmanto izplūdes gāzu emisijas tipa apstiprināšanas vajadzībām. |
| --- | --- |

5.3.2.1.

“Tvertnes izgarojuma zudumi” ir ogļūdeņražu emisijas, ko izraisa temperatūras izmaiņas degvielas tvertnē un padevē. Pēc tvertnes izgarojuma zudumu testa transportlīdzekli ar izslēgtu motoru iestumj vai citādi iemanevrē uz šasijas dinamometra. Tad tam veic braukšanas ciklu, kas norādīts testējamā transportlīdzekļa klasei. Pēc izgatavotāja pieprasījuma šīs darbības laikā var ņemt izplūdes gāzu emisiju paraugus, bet rezultātus neizmanto izplūdes gāzu emisijas tipa apstiprināšanas vajadzībām.

5.3.3.   Karstās uzsūkšanās iztvaikošanas emisijas tests

Iztvaikošanas emisiju noteikšanu beidz, izmērot ogļūdeņražu emisijas 60 minūšu ilgā karstās uzsūkšanās periodā. Karstās uzsūkšanās testu sāk septiņās minūtēs no 5.3.2.1. punktā minētā braukšanas cikla pabeigšanas.

| 5.3.3.1. | Pirms testa pabeigšanas mērīšanas kameru dažas minūtes tīra, līdz tajā ir stabils ogļūdeņražu fons. Arī kameras gaisa sajaukšanas ventilators(-i) šajā laikā ir ieslēgts(-i). |
| --- | --- |

5.3.3.1.

Pirms testa pabeigšanas mērīšanas kameru dažas minūtes tīra, līdz tajā ir stabils ogļūdeņražu fons. Arī kameras gaisa sajaukšanas ventilators(-i) šajā laikā ir ieslēgts(-i).

| 5.3.3.2. | Ogļūdeņražu analizatoru tieši pirms testa noregulē uz nulli un kalibrē. |
| --- | --- |

5.3.3.2.

Ogļūdeņražu analizatoru tieši pirms testa noregulē uz nulli un kalibrē.

| 5.3.3.3. | Transportlīdzekli ar izslēgtu motoru iestumj vai citādi ievieto mērīšanas kamerā. |
| --- | --- |

5.3.3.3.

Transportlīdzekli ar izslēgtu motoru iestumj vai citādi ievieto mērīšanas kamerā.

| 5.3.3.4. | Kameras durvis ir slēgtas un hermetizētas tā, lai tās nelaistu cauri gāzi, septiņas minūtes pēc braukšanas cikla beigām. |
| --- | --- |

5.3.3.4.

Kameras durvis ir slēgtas un hermetizētas tā, lai tās nelaistu cauri gāzi, septiņas minūtes pēc braukšanas cikla beigām.

| 5.3.3.5 | Kad kamera ir hermetizēta, sākas 60 ± 0,5 minūtes ilgs karstās uzsūkšanās periods. Veic ogļūdeņražu koncentrācijas, temperatūras un barometriskā spiediena mērījumus, lai iegūtu sākotnējos CHC, i. Pi un Ti rādījumus karstās uzsūkšanās testam. Šos skaitļus izmanto 6. nodaļā noteiktajam izplūdes gāzu emisiju aprēķinam. |
| --- | --- |

5.3.3.5

Kad kamera ir hermetizēta, sākas 60 ± 0,5 minūtes ilgs karstās uzsūkšanās periods. Veic ogļūdeņražu koncentrācijas, temperatūras un barometriskā spiediena mērījumus, lai iegūtu sākotnējos CHC, i. Pi un Ti rādījumus karstās uzsūkšanās testam. Šos skaitļus izmanto 6. nodaļā noteiktajam izplūdes gāzu emisiju aprēķinam.

| 5.3.3.6. | Ogļūdeņražu analizatoru tieši pirms 60 ± 0,5 minūtes ilgā testa perioda beigām noregulē uz nulli un kalibrē. |
| --- | --- |

5.3.3.6.

Ogļūdeņražu analizatoru tieši pirms 60 ± 0,5 minūtes ilgā testa perioda beigām noregulē uz nulli un kalibrē.

| 5.3.3.7. | Testa perioda, kas ilgst 60 ± 0,5 minūtes, beigās izmēra ogļūdeņražu koncentrāciju kamerā. Izmēra arī temperatūru un barometrisko spiedienu. Tie ir karstās uzsūkšanās testa galīgie rādījumi CHC, f. pf un Tf, ko izmanto 6. nodaļā noteiktajam aprēķinam. Ar to iztvaikošanas emisijas testa procedūra ir beigusies. |
| --- | --- |

5.3.3.7.

Testa perioda, kas ilgst 60 ± 0,5 minūtes, beigās izmēra ogļūdeņražu koncentrāciju kamerā. Izmēra arī temperatūru un barometrisko spiedienu. Tie ir karstās uzsūkšanās testa galīgie rādījumi CHC, f. pf un Tf, ko izmanto 6. nodaļā noteiktajam aprēķinam. Ar to iztvaikošanas emisijas testa procedūra ir beigusies.

5.4.   Alternatīvas testa procedūras

5.4.1.   Pēc izgatavotāja pieprasījuma un ar tehniskā dienesta un apstiprinātājiestādes piekrišanu var izmantot alternatīvas metodes, lai pierādītu atbilstību šā papildinājuma prasībām. Tādos gadījumos izgatavotājs pierāda tehniskajam dienestam, ka alternatīvajā testā iegūtos rezultātus var savstarpēji saistīt ar rezultātiem, ko iegūst šajā pielikumā aprakstītajā procedūrā. Šo korelāciju dokumentē un iekļauj informācijas mapē, kas paredzēta Regulas (ES) Nr. 168/2013 27. pantā.

6.   Rezultātu aprēķināšana

6.1.   Iztvaikošanas emisiju testi, kas aprakstīti 5. nodaļā, ļauj aprēķināt ogļūdeņražu emisijas tvertnes izgarojumu un karstās uzsūkšanās posmos. Iztvaikošanas zudumus katrā no šiem posmiem aprēķina, izmantojot sākotnējo un galīgo ogļūdeņražu koncentrāciju, temperatūru un spiedienu kamerā kopā ar tīro kameras tilpumu.

Izmanto šādu formulu:

Ap3.3. vienādojums

Formula

kur:

| MHC | = | testa posmā iztvaikojušo ogļūdeņražu masa (grami); |
| --- | --- | --- |
| CHC | = | izmērītā ogļūdeņražu koncentrācija kamerā (ppm (tilpums) Ci ekvivalents); |
| V | = | tīrais kameras tilpums kubikmetros, kas koriģēts attiecībā uz transportlīdzekļa tilpumu. Ja transportlīdzekļa tilpums nav noteikts, atņem tilpumu 0,14 m3; |
| T | = | apkārtējā temperatūra kamerā, K; |
| P | = | barometriskais spiediens kPa; |
| H/C | = | ūdeņraža un oglekļa attiecība; |

MHC

=

testa posmā iztvaikojušo ogļūdeņražu masa (grami);

CHC

=

izmērītā ogļūdeņražu koncentrācija kamerā (ppm (tilpums) Ci ekvivalents);

V

=

tīrais kameras tilpums kubikmetros, kas koriģēts attiecībā uz transportlīdzekļa tilpumu. Ja transportlīdzekļa tilpums nav noteikts, atņem tilpumu 0,14 m3;

T

=

apkārtējā temperatūra kamerā, K;

P

=

barometriskais spiediens kPa;

H/C

=

ūdeņraža un oglekļa attiecība;

Formula

kur:

| | i ir sākotnējais rādījums; |
| --- | --- |

i ir sākotnējais rādījums;

| | f ir galīgais rādījums; |
| --- | --- |

f ir galīgais rādījums;

| | H/C ir 2,33 attiecībā uz tvertnes izgarojumu zudumiem; |
| --- | --- |

H/C ir 2,33 attiecībā uz tvertnes izgarojumu zudumiem;

| | H/C ir 2,20 attiecībā uz karstās uzsūkšanās zudumiem. “Karstās uzsūkšanās zudumi” ir ogļūdeņražu emisijas, kas rodas no stāvoša transportlīdzekļa degvielas sistēmas pēc braukšanas perioda (pieņemot, ka attiecība ir C1 H2.20). |
| --- | --- |

H/C ir 2,20 attiecībā uz karstās uzsūkšanās zudumiem. “Karstās uzsūkšanās zudumi” ir ogļūdeņražu emisijas, kas rodas no stāvoša transportlīdzekļa degvielas sistēmas pēc braukšanas perioda (pieņemot, ka attiecība ir C1 H2.20).

6.2.   Testa galīgie rezultāti

Pieņem, ka ogļūdeņražu masas kopējās iztvaikošanas emisijas transportlīdzeklim ir šādas:

Ap3.4. vienādojums

Formula

kur:

| Mtotal | = | transportlīdzekļa kopējās iztvaikošanas masas emisijas (grami); |
| --- | --- | --- |
| MTH | = | ogļūdeņražu masas iztvaikošanas emisijas attiecībā uz tvertnes siltuma palielināšanos (grami); |
| MHS | = | ogļūdeņražu masas iztvaikošanas emisijas attiecībā uz karsto uzsūkšanos (grami). |

Mtotal

=

transportlīdzekļa kopējās iztvaikošanas masas emisijas (grami);

MTH

=

ogļūdeņražu masas iztvaikošanas emisijas attiecībā uz tvertnes siltuma palielināšanos (grami);

MHS

=

ogļūdeņražu masas iztvaikošanas emisijas attiecībā uz karsto uzsūkšanos (grami).

7.   Robežvērtības

Veicot testu saskaņā ar šo pielikumu, ogļūdeņražu masas kopējās iztvaikošanas emisijas transportlīdzeklim (Mtotal) ir tādas, kā norādīts Regulas (ES) Nr. 168/2013 VI pielikuma C daļā.

8.   Papildu noteikumi

Pēc izgatavotāja pieprasījuma iztvaikošanas emisiju apstiprinājumu piešķir bez testēšanas, ja apstiprinātājiestādei var iesniegt Kalifornijas izpildrīkojumu par transportlīdzekļa tipu attiecībā uz ekoloģiskajiem raksturlielumiem, par kuru tiek iesniegts pieteikums.

3.1. papildinājums

Iepriekšējas sagatavošanas prasības hibrīda pielietojumam pirms SHED testa sākšanas

1.   Darbības joma

| 1.1. | Turpmāk izklāstītās iepriekšējas sagatavošanas prasības pirms SHED testa sākšanas piemēro tikai L kategorijas transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar hibrīdu spēkiekārtu. |
| --- | --- |

1.1.

Turpmāk izklāstītās iepriekšējas sagatavošanas prasības pirms SHED testa sākšanas piemēro tikai L kategorijas transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar hibrīdu spēkiekārtu.

2.   Testa metodes

| 2.1. | Pirms SHED testa procedūras sākšanas transportlīdzekļus sagatavo šādi.






  2.1.1. | UĀT transportlīdzekļi






  2.1.1.1. | Attiecībā uz UĀT transportlīdzekļiem bez darba režīma slēdža procedūru sāk ar transportlīdzekļa elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīces izlādi, braucot (uz testa stenda, uz šasijas dinamometra utt.) kādā no šādiem apstākļiem:






  a) | ar vienmērīgu ātrumu 50 km/h, līdz ieslēdzas HET degvielu patērējošais motors; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2.1.

Pirms SHED testa procedūras sākšanas transportlīdzekļus sagatavo šādi.

2.1.1.

UĀT transportlīdzekļi

2.1.1.1.

Attiecībā uz UĀT transportlīdzekļiem bez darba režīma slēdža procedūru sāk ar transportlīdzekļa elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīces izlādi, braucot (uz testa stenda, uz šasijas dinamometra utt.) kādā no šādiem apstākļiem:

a)

ar vienmērīgu ātrumu 50 km/h, līdz ieslēdzas HET degvielu patērējošais motors;

| b) | ja transportlīdzeklis nevar sasniegt vienmērīgu ātrumu 50 km/h bez degvielu patērējošā motora iedarbināšanas, ātrumu samazina, līdz transportlīdzeklis var sasniegt zemāku vienmērīgu ātrumu, pie kura noteiktu laiku vai attālumu (kas jānosaka tehniskajam dienestam un izgatavotājam) degvielu patērējošais motors neieslēdzas; |
| --- | --- |

b)

ja transportlīdzeklis nevar sasniegt vienmērīgu ātrumu 50 km/h bez degvielu patērējošā motora iedarbināšanas, ātrumu samazina, līdz transportlīdzeklis var sasniegt zemāku vienmērīgu ātrumu, pie kura noteiktu laiku vai attālumu (kas jānosaka tehniskajam dienestam un izgatavotājam) degvielu patērējošais motors neieslēdzas;

| c) | saskaņā ar izgatavotāja ieteikumu. |
| --- | --- |

c)

saskaņā ar izgatavotāja ieteikumu.

Degvielu patērējošo motoru izslēdz 10 sekundēs pēc tam, kad tas automātiski ieslēdzies.

| 2.1.1.2. | Attiecībā uz UĀT transportlīdzekļiem ar darbības slēdzi procedūru sāk, izlādējot transportlīdzekļa elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci braucot, ar slēdzi pārslēgtu vienīgi elektriskā režīma pozīcijā (uz testa stenda, šasijas dinamometra u. c.) vienmērīgā ātrumā, kas ir 70 procenti ± 5 procenti no transportlīdzekļa maksimālā trīsdesmit minūšu ātruma. Atkāpjoties no minētā, ja izgatavotājs var pierādīt tehniskajam dienestam un apstiprinātājiestādei, ka transportlīdzeklis fiziski nespēj sasniegt trīsdesmit minūšu ātrumu, tā vietā var izmantot maksimālo piecpadsmit minūšu ātrumu.
  Izlādi pārtrauc kādā no šādiem apstākļiem:






  a) | kad transportlīdzeklis nespēj braukt ar 65 procentiem no maksimālā trīsdesmit minūšu ātruma; |
| --- | --- | --- |

2.1.1.2.

Attiecībā uz UĀT transportlīdzekļiem ar darbības slēdzi procedūru sāk, izlādējot transportlīdzekļa elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci braucot, ar slēdzi pārslēgtu vienīgi elektriskā režīma pozīcijā (uz testa stenda, šasijas dinamometra u. c.) vienmērīgā ātrumā, kas ir 70 procenti ± 5 procenti no transportlīdzekļa maksimālā trīsdesmit minūšu ātruma. Atkāpjoties no minētā, ja izgatavotājs var pierādīt tehniskajam dienestam un apstiprinātājiestādei, ka transportlīdzeklis fiziski nespēj sasniegt trīsdesmit minūšu ātrumu, tā vietā var izmantot maksimālo piecpadsmit minūšu ātrumu.

Izlādi pārtrauc kādā no šādiem apstākļiem:

a)

kad transportlīdzeklis nespēj braukt ar 65 procentiem no maksimālā trīsdesmit minūšu ātruma;

| b) | kad standarta iebūvēta kontrolaparatūra vadītājam dod norādījumu apturēt transportlīdzekli; |
| --- | --- |

b)

kad standarta iebūvēta kontrolaparatūra vadītājam dod norādījumu apturēt transportlīdzekli;

| c) | pēc 100 km. |
| --- | --- |

c)

pēc 100 km.

Ja transportlīdzeklim nav pārslēdzams darbības režīms, transportlīdzekļa elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci izlādē, braucot (uz testa stenda, uz šasijas dinamometra utt.) kādā no šādiem apstākļiem:

| a) | ar vienmērīgu ātrumu 50 km/h, līdz ieslēdzas HET degvielu patērējošais motors; |
| --- | --- |

a)

ar vienmērīgu ātrumu 50 km/h, līdz ieslēdzas HET degvielu patērējošais motors;

| b) | ja transportlīdzeklis nevar sasniegt vienmērīgu ātrumu 50 km/h bez degvielu patērējošā motora iedarbināšanas, ātrumu samazina, līdz transportlīdzeklis var sasniegt zemāku vienmērīgu ātrumu, pie kura noteiktu laiku vai attālumu (kas jānosaka tehniskajam dienestam un izgatavotājam) degvielu patērējošais motors neieslēdzas; |
| --- | --- |

b)

ja transportlīdzeklis nevar sasniegt vienmērīgu ātrumu 50 km/h bez degvielu patērējošā motora iedarbināšanas, ātrumu samazina, līdz transportlīdzeklis var sasniegt zemāku vienmērīgu ātrumu, pie kura noteiktu laiku vai attālumu (kas jānosaka tehniskajam dienestam un izgatavotājam) degvielu patērējošais motors neieslēdzas;

| c) | saskaņā ar izgatavotāja ieteikumu. |
| --- | --- |

c)

saskaņā ar izgatavotāja ieteikumu.

Motoru izslēdz 10 sekundēs pēc tam, kad tas automātiski ieslēdzies. Atkāpjoties no minētā, ja izgatavotājs var pierādīt tehniskajam dienestam un apstiprinātājiestādei, ka transportlīdzeklis fiziski nespēj sasniegt trīsdesmit minūšu ātrumu, tā vietā var izmantot maksimālo piecpadsmit minūšu ātrumu.

| 2.1.2. | BUĀT transportlīdzekļi






  2.1.2.1. | Attiecībā uz BUĀT transportlīdzekļiem bez darbības slēdža procedūru sāk ar iepriekšēju sagatavošanu, veicot vismaz divus secīgus pilnus piemērojamos I tipa testa braukšanas ciklus bez uzsūkšanās. |
| --- | --- | --- |

2.1.2.

BUĀT transportlīdzekļi

2.1.2.1.

Attiecībā uz BUĀT transportlīdzekļiem bez darbības slēdža procedūru sāk ar iepriekšēju sagatavošanu, veicot vismaz divus secīgus pilnus piemērojamos I tipa testa braukšanas ciklus bez uzsūkšanās.

| 2.1.2.2. | Attiecībā uz BUĀT transportlīdzekļiem ar darbības slēdzi procedūru sāk ar iepriekšēju sagatavošanu, veicot vismaz divus secīgus pilnus piemērojamos braukšanas ciklus bez uzsūkšanās ar transportlīdzekli, kas darbojas hibrīda režīmā. Ja pieejami vairāki hibrīda režīmi, testu veic tajā režīmā, kas ieslēdzas automātiski pēc aizdedzes atslēgas pagriešanas (normālā režīmā). Pamatojoties uz izgatavotāja sniegtu informāciju, tehniskais dienests pārliecinās, vai atbilstība robežvērtībām tiek sasniegta visos hibrīda režīmos. |
| --- | --- |

2.1.2.2.

Attiecībā uz BUĀT transportlīdzekļiem ar darbības slēdzi procedūru sāk ar iepriekšēju sagatavošanu, veicot vismaz divus secīgus pilnus piemērojamos braukšanas ciklus bez uzsūkšanās ar transportlīdzekli, kas darbojas hibrīda režīmā. Ja pieejami vairāki hibrīda režīmi, testu veic tajā režīmā, kas ieslēdzas automātiski pēc aizdedzes atslēgas pagriešanas (normālā režīmā). Pamatojoties uz izgatavotāja sniegtu informāciju, tehniskais dienests pārliecinās, vai atbilstība robežvērtībām tiek sasniegta visos hibrīda režīmos.

| 2.1.3. | Iepriekšējas sagatavošanas braucienu veic saskaņā ar II pielikuma 6. papildinājumā noteikto I tipa testa ciklu:






  2.1.3.1. | attiecībā uz UĀT transportlīdzekļiem to veic tādos pašos apstākļos, kā paredz I tipa testa B nosacījums II pielikuma 11. papildinājumā; |
| --- | --- | --- |

2.1.3.

Iepriekšējas sagatavošanas braucienu veic saskaņā ar II pielikuma 6. papildinājumā noteikto I tipa testa ciklu:

2.1.3.1.

attiecībā uz UĀT transportlīdzekļiem to veic tādos pašos apstākļos, kā paredz I tipa testa B nosacījums II pielikuma 11. papildinājumā;

| 2.1.3.2. | attiecībā uz BUĀT transportlīdzekļiem to veic tādos pašos apstākļos kā I tipa testā. |
| --- | --- |

2.1.3.2.

attiecībā uz BUĀT transportlīdzekļiem to veic tādos pašos apstākļos kā I tipa testā.

3.2. papildinājums

Novecošanas testa procedūra iztvaikošanas emisiju kontroles iekārtām

1.   Testa metodes iztvaikošanas emisiju kontroles iekārtu novecošanai

SHED testu veic ar uzstādītām novecotām iztvaikošanas emisiju kontroles iekārtām. Novecošanas testus šīm iekārtām veic saskaņā ar šajā papildinājumā noteiktajām procedūrām.

2.   Oglekļa kārbas novecināšana

Ap3.2.1. attēls.

Oglekļa kārbas gāzu plūsmas diagramma un atveres

Image

Kā testa kārbu izvēlas oglekļa kārbu, kas ir reprezentatīva attiecībā uz XI pielikumā noteikto transportlīdzekļu spēkiekārtu saimi, un to marķē pēc vienošanās ar apstiprinātājiestādi un tehnisko dienestu.

2.1.   Kārbas novecošanas testa procedūra

Vairāku kārbu sistēmas gadījumā šo procedūru veic katrai kārbai atsevišķi. Kārbas piepildes un iztukšošanas testa ciklu skaits atbilst Ap3.1.1. tabulā norādītajam skaitam, un ievēro aiztures laiku un veic vēlāku degvielas tvaiku izpūšanu, lai novecinātu testa kārbu 297 ± 2 K apkārtējā temperatūrā, kā izklāstīts turpmāk.

2.1.1.   Testa cikla daļa — kārbas piepilde

| 2.1.1.1. | Kārbas piepildi sāk vienas minūtes laikā no testa cikla izpūšanas daļas. |
| --- | --- |

2.1.1.1.

Kārbas piepildi sāk vienas minūtes laikā no testa cikla izpūšanas daļas.

| 2.1.1.2. | Kārbas (tīrā gaisa) ventilācijas atvere ir atvērta, un izpūšanas atvere ir aizvērta ar vāciņu. Maisījums, kura sastāvā no tilpuma ir 50 % gaisa un 50 % pārdošanā pieejama benzīna vai II pielikuma 2. papildinājumā norādītā testa benzīna, plūst caur testa kārbas tvertnes atveri ar plūsmas ātrumu 40 grami stundā. Benzīna tvaiki rodas pie benzīna temperatūras 313 ± 2 K. |
| --- | --- |

2.1.1.2.

Kārbas (tīrā gaisa) ventilācijas atvere ir atvērta, un izpūšanas atvere ir aizvērta ar vāciņu. Maisījums, kura sastāvā no tilpuma ir 50 % gaisa un 50 % pārdošanā pieejama benzīna vai II pielikuma 2. papildinājumā norādītā testa benzīna, plūst caur testa kārbas tvertnes atveri ar plūsmas ātrumu 40 grami stundā. Benzīna tvaiki rodas pie benzīna temperatūras 313 ± 2 K.

| 2.1.1.3. | Testa kārbu ikreiz piepilda līdz 2,0 ± 0,1 gramiem, noplūdi nosakot pēc:






  2.1.1.3.1. | FID rādījuma (izmantojot mini SHED vai tamlīdzīgu metodi) vai 5 000 ppm tūlītējā rādījuma uz FID, kāds redzams pie (tīrā gaisa) ventilācijas atveres, vai |
| --- | --- | --- |

2.1.1.3.

Testa kārbu ikreiz piepilda līdz 2,0 ± 0,1 gramiem, noplūdi nosakot pēc:

2.1.1.3.1.

FID rādījuma (izmantojot mini SHED vai tamlīdzīgu metodi) vai 5 000 ppm tūlītējā rādījuma uz FID, kāds redzams pie (tīrā gaisa) ventilācijas atveres, vai

| 2.1.1.3.2. | gravimetriskās testa metodes, izmantojot masas starpību starp testa kārbu, kas piepildīta līdz 2,0 ± 0,1 noplūdei, un izpūstu kārbu. |
| --- | --- |

2.1.1.3.2.

gravimetriskās testa metodes, izmantojot masas starpību starp testa kārbu, kas piepildīta līdz 2,0 ± 0,1 noplūdei, un izpūstu kārbu.

2.1.2.   Aiztures laiks

Ievēro piecu minūšu aiztures laiku no kārbas piepildīšanas līdz izpūšanai kā daļai no testa cikla.

2.1.3   Testa cikla daļa — kārbas izpūšana

| 2.1.3.1. | Testa kārbu izpūš pa izpūšanas atveri, un tvertnes atvere ir aizvērta ar vāciņu. |
| --- | --- |

2.1.3.1.

Testa kārbu izpūš pa izpūšanas atveri, un tvertnes atvere ir aizvērta ar vāciņu.

| 2.1.3.2. | Caur ventilācijas atveri izpūš četrus simtus kārbas slāņa tilpumu ar ātrumu 24 l/min. |
| --- | --- |

2.1.3.2.

Caur ventilācijas atveri izpūš četrus simtus kārbas slāņa tilpumu ar ātrumu 24 l/min.

Ap3.2.1. tabula.

Testa kārbas piepildes un izpūšanas testa ciklu skaits

| Transportlīdzekļa kategorija | Transportlīdzekļa kategorijas nosaukums | Norādītais testa ciklu skaits |
| --- | --- | --- |
| L1e-A | Pašgājējs divritenis | 45 |
| L3e-AxT (x = 1, 2 vai 3) | Divu riteņu triāla motocikls |
| L1e-B | Divu riteņu mopēds | 90 |
| L2e | Trīs riteņu mopēds |
| L3e-AxE (x = 1, 2 vai 3) | Divu riteņu enduro motocikls |
| L6e-A | Vieglais ceļu kvadricikls |
| L7e-B | Smagais kvadricikls visurgājējs |
| L3e un L4e
  (v
  max
  < 130 km/h) | Divu riteņu motocikls ar blakusvāģi vai bez tā | 170 |
| L5e | Tricikls |
| L6e-B | Vieglais kvadrimobilis |
| L7e-C | Smagais kvadrimobilis |
| L3e un L4e
  (v
  max
  ≥ 130 km/h) | Divu riteņu motocikls ar blakusvāģi vai bez tā | 300 |
| L7e-A | Smagais ceļu kvadricikls |

Transportlīdzekļa kategorija

Transportlīdzekļa kategorijas nosaukums

Norādītais testa ciklu skaits

L1e-A

Pašgājējs divritenis

45

L3e-AxT (x = 1, 2 vai 3)

Divu riteņu triāla motocikls

L1e-B

Divu riteņu mopēds

90

L2e

Trīs riteņu mopēds

L3e-AxE (x = 1, 2 vai 3)

Divu riteņu enduro motocikls

L6e-A

Vieglais ceļu kvadricikls

L7e-B

Smagais kvadricikls visurgājējs

L3e un L4e

(v
  max
  < 130 km/h)

Divu riteņu motocikls ar blakusvāģi vai bez tā

170

L5e

Tricikls

L6e-B

Vieglais kvadrimobilis

L7e-C

Smagais kvadrimobilis

L3e un L4e

(v
  max
  ≥ 130 km/h)

Divu riteņu motocikls ar blakusvāģi vai bez tā

300

L7e-A

Smagais ceļu kvadricikls

3.   Novecošanas testa procedūra iztvaikošanas emisiju kontroles vārstiem, kabeļiem un savienojumiem

| 3.1. | Noturības testā darbina kontroles vārstus, kabeļus un — attiecīgā gadījumā — savienojumus, veicot vismaz 5 000 ciklu. |
| --- | --- |

3.1.

Noturības testā darbina kontroles vārstus, kabeļus un — attiecīgā gadījumā — savienojumus, veicot vismaz 5 000 ciklu.

| 3.2. | Alternatīvi novecinātās iztvaikošanas emisiju kontroles detaļas, ko testē saskaņā ar 3.1. punktu, var aizstāt ar “zelta” iztvaikošanas emisiju kontroles vārstiem, kabeļiem un savienojumiem, kas atbilst VI pielikuma 3.5. punkta prasībām un kas jāuzstāda IV tipa testa transportlīdzekļiem pēc izgatavotāja izvēles pirms 3. papildinājumā minētā SHED testa. |
| --- | --- |

3.2.

Alternatīvi novecinātās iztvaikošanas emisiju kontroles detaļas, ko testē saskaņā ar 3.1. punktu, var aizstāt ar “zelta” iztvaikošanas emisiju kontroles vārstiem, kabeļiem un savienojumiem, kas atbilst VI pielikuma 3.5. punkta prasībām un kas jāuzstāda IV tipa testa transportlīdzekļiem pēc izgatavotāja izvēles pirms 3. papildinājumā minētā SHED testa.

4.   Ziņošana

Izgatavotājs iekļauj 2. un 3. punktā minēto testu rezultātus testa ziņojumā, ko sagatavo saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 168/2013 32. panta 1. punktā minēto veidni.

4. papildinājums

Iztvaikošanas emisiju testa aprīkojuma kalibrēšana

1.   Kalibrēšanas biežums un metodes

1.1.   Visu aprīkojumu kalibrē pirms tā sākotnējās izmantošanas un pēc tam tik bieži, cik nepieciešams, un jebkurā gadījumā mēneša laikā pirms tipa apstiprināšanas testa. Izmantojamās kalibrēšanas metodes ir aprakstītas šajā papildinājumā.

2.   Kameras kalibrēšana

2.1.   Kameras iekšējā tilpuma sākotnējā noteikšana

| 2.1.1. | Pirms kameras sākotnējās izmantošanas tās iekšējo tilpumu nosaka šādi. Kameras iekšējos izmērus rūpīgi izmēra, ņemot vērā neregularitātes, tādas kā savienojumu balsti. Pēc šiem mērījumiem nosaka kameras iekšējo tilpumu. |
| --- | --- |

2.1.1.

Pirms kameras sākotnējās izmantošanas tās iekšējo tilpumu nosaka šādi. Kameras iekšējos izmērus rūpīgi izmēra, ņemot vērā neregularitātes, tādas kā savienojumu balsti. Pēc šiem mērījumiem nosaka kameras iekšējo tilpumu.

| 2.1.2. | Tīro iekšējo tilpumu nosaka, atskaitot 0,14 m3 no iekšējā kameras tilpuma. Alternatīvi var atskaitīt testa transportlīdzekļa faktisko tilpumu. |
| --- | --- |

2.1.2.

Tīro iekšējo tilpumu nosaka, atskaitot 0,14 m3 no iekšējā kameras tilpuma. Alternatīvi var atskaitīt testa transportlīdzekļa faktisko tilpumu.

| 2.1.3. | Kameru pārbauda, kā norādīts 2.3. punktā. Ja propāna masa nav vienāda ar ievadīto masu ± 2 % robežās, ir nepieciešama korekcija. |
| --- | --- |

2.1.3.

Kameru pārbauda, kā norādīts 2.3. punktā. Ja propāna masa nav vienāda ar ievadīto masu ± 2 % robežās, ir nepieciešama korekcija.

2.2.   Kameras fona emisiju noteikšana

Šajā darbībā nosaka, vai kamerā nav nekādu materiālu, kas izdala būtisku ogļūdeņražu daudzumu. Pārbaudi veic, uzsākot ekspluatēt kameru, pēc jebkādām darbībām kamerā, kuras var ietekmēt fona emisijas, un vismaz reizi gadā.

| 2.2.1. | Kalibrē analizatoru (vajadzības gadījumā). Ogļūdeņražu analizatoru tieši pirms testa noregulē uz nulli un kalibrē. |
| --- | --- |

2.2.1.

Kalibrē analizatoru (vajadzības gadījumā). Ogļūdeņražu analizatoru tieši pirms testa noregulē uz nulli un kalibrē.

| 2.2.2. | Kameru izpūš, līdz tiek iegūts stabils ogļūdeņražu rādījums. Ieslēdz sajaukšanas ventilatoru, ja tas vēl nav izdarīts. |
| --- | --- |

2.2.2.

Kameru izpūš, līdz tiek iegūts stabils ogļūdeņražu rādījums. Ieslēdz sajaukšanas ventilatoru, ja tas vēl nav izdarīts.

| 2.2.3. | Kameru nohermetizē, un izmēra ogļūdeņražu fona koncentrāciju, temperatūru un barometrisko spiedienu. Šie ir sākotnējie rādījumi CHCi. pi un Ti, ko izmanto kameras vides aprēķinā. |
| --- | --- |

2.2.3.

Kameru nohermetizē, un izmēra ogļūdeņražu fona koncentrāciju, temperatūru un barometrisko spiedienu. Šie ir sākotnējie rādījumi CHCi. pi un Ti, ko izmanto kameras vides aprēķinā.

| 2.2.4. | Kameru atstāj ar ieslēgtu sajaukšanas ventilatoru četras stundas. |
| --- | --- |

2.2.4.

Kameru atstāj ar ieslēgtu sajaukšanas ventilatoru četras stundas.

| 2.2.5. | Ogļūdeņražu analizatoru tieši pirms testa beigām noregulē uz nulli un kalibrē. |
| --- | --- |

2.2.5.

Ogļūdeņražu analizatoru tieši pirms testa beigām noregulē uz nulli un kalibrē.

| 2.2.6. | Pēc šā perioda beigām izmanto to pašu analizatoru, lai izmērītu ogļūdeņražu koncentrāciju kamerā. Izmēra arī temperatūru un barometrisko spiedienu. Šie ir galīgie rādījumi CHCf. Pf un Tf. |
| --- | --- |

2.2.6.

Pēc šā perioda beigām izmanto to pašu analizatoru, lai izmērītu ogļūdeņražu koncentrāciju kamerā. Izmēra arī temperatūru un barometrisko spiedienu. Šie ir galīgie rādījumi CHCf. Pf un Tf.

| 2.2.7. | Aprēķina ogļūdeņražu masas izmaiņas kamerā testa laikā saskaņā ar 2.4. punktu. Kameras fona emisijas nedrīkst pārsniegt 0,4 g. |
| --- | --- |

2.2.7.

Aprēķina ogļūdeņražu masas izmaiņas kamerā testa laikā saskaņā ar 2.4. punktu. Kameras fona emisijas nedrīkst pārsniegt 0,4 g.

2.3.   Kameras kalibrēšana un ogļūdeņražu saglabāšanas tests

Kalibrēšanas un ūdeņražu saglabāšanas tests kamerā paredz 2.1. punktā minētā aprēķinātā tilpuma pārbaudi un noplūdes apjoma mērījumus.

| 2.3.1. | Kameru izpūš, līdz tiek iegūta stabila ogļūdeņražu koncentrācija. Ieslēdz sajaukšanas ventilatoru, ja tas vēl nav izdarīts. Ogļūdeņražu analizatoru tieši pirms testa kalibrē (ja nepieciešams) un tad noregulē uz nulli. |
| --- | --- |

2.3.1.

Kameru izpūš, līdz tiek iegūta stabila ogļūdeņražu koncentrācija. Ieslēdz sajaukšanas ventilatoru, ja tas vēl nav izdarīts. Ogļūdeņražu analizatoru tieši pirms testa kalibrē (ja nepieciešams) un tad noregulē uz nulli.

| 2.3.2. | Kameru nohermetizē, un izmēra fona koncentrāciju, temperatūru un barometrisko spiedienu. Šie ir sākotnējie rādījumi CHCi., pi un Ti, ko izmanto kameras kalibrēšanā. |
| --- | --- |

2.3.2.

Kameru nohermetizē, un izmēra fona koncentrāciju, temperatūru un barometrisko spiedienu. Šie ir sākotnējie rādījumi CHCi., pi un Ti, ko izmanto kameras kalibrēšanā.

| 2.3.3. | Kamerā ievada apmēram 4 gramus propāna. Propāna masu mēra ar precizitāti ± 2 % no izmērītā tilpuma. |
| --- | --- |

2.3.3.

Kamerā ievada apmēram 4 gramus propāna. Propāna masu mēra ar precizitāti ± 2 % no izmērītā tilpuma.

| 2.3.4. | Kameras saturam ļauj sajaukties piecas minūtes. Ogļūdeņražu analizatoru tieši pirms nākamā testa noregulē uz nulli un kalibrē. Izmēra ogļūdeņražu koncentrāciju, temperatūru un barometrisko spiedienu. Šie ir galīgie rādījumi CHCf, pf un Tf kameras kalibrēšanai. |
| --- | --- |

2.3.4.

Kameras saturam ļauj sajaukties piecas minūtes. Ogļūdeņražu analizatoru tieši pirms nākamā testa noregulē uz nulli un kalibrē. Izmēra ogļūdeņražu koncentrāciju, temperatūru un barometrisko spiedienu. Šie ir galīgie rādījumi CHCf, pf un Tf kameras kalibrēšanai.

| 2.3.5. | Izmantojot saskaņā ar 2.3.2. un 2.3.4. punktu nolasītos rādījumus un 2.4. punktā norādīto formulu, aprēķina propāna masu kamerā. Tai jābūt ± 2 % no propāna masas, kas izmērīta saskaņā ar 2.3.3. punktu. |
| --- | --- |

2.3.5.

Izmantojot saskaņā ar 2.3.2. un 2.3.4. punktu nolasītos rādījumus un 2.4. punktā norādīto formulu, aprēķina propāna masu kamerā. Tai jābūt ± 2 % no propāna masas, kas izmērīta saskaņā ar 2.3.3. punktu.

| 2.3.6. | Kameras saturam ļauj sajaukties vismaz četras stundas. Tad izmēra un reģistrē ogļūdeņražu galīgo koncentrāciju, temperatūru un barometrisko spiedienu. Ogļūdeņražu analizatoru tieši pirms testa beigām noregulē uz nulli un kalibrē. |
| --- | --- |

2.3.6.

Kameras saturam ļauj sajaukties vismaz četras stundas. Tad izmēra un reģistrē ogļūdeņražu galīgo koncentrāciju, temperatūru un barometrisko spiedienu. Ogļūdeņražu analizatoru tieši pirms testa beigām noregulē uz nulli un kalibrē.

| 2.3.7. | Izmantojot 2.4. punktā norādīto formulu, aprēķina ogļūdeņražu masu no rādījumiem, kas minēti 2.3.6. un 2.3.2. punktā. Masa nedrīkst atšķirties par vairāk nekā 4 % no ogļūdeņražu masas, kas aprēķināta saskaņā ar 2.3.5. punktu. |
| --- | --- |

2.3.7.

Izmantojot 2.4. punktā norādīto formulu, aprēķina ogļūdeņražu masu no rādījumiem, kas minēti 2.3.6. un 2.3.2. punktā. Masa nedrīkst atšķirties par vairāk nekā 4 % no ogļūdeņražu masas, kas aprēķināta saskaņā ar 2.3.5. punktu.

2.4.   Aprēķini

Tīrās ogļūdeņražu masas izmaiņas aprēķinu kamerā izmanto, lai noteiktu kameras ogļūdeņražu fona koncentrāciju un noplūdes apjomu. Sākotnējos un galīgos ogļūdeņražu koncentrācijas, temperatūras un barometriskā spiediena rādījumus izmanto šādā formulā, lai aprēķinātu masas izmaiņas:

Ap3.5. vienādojums:

Formula

kur:

| MHC | = | ogļūdeņražu masa gramos; |
| --- | --- | --- |
| CHC | = | ogļūdeņražu koncentrācija kamerā (ppm ogleklim (Piezīme. )); |
| V | = | tīrais kameras tilpums kubikmetros, kas izmērīts saskaņā ar 2.1.1. punktu; |
| T | = | apkārtējā temperatūra kamerā (K); |
| P | = | barometriskais spiediens kPa; |
| k | = | 17,6; |

MHC

=

ogļūdeņražu masa gramos;

CHC

=

ogļūdeņražu koncentrācija kamerā (ppm ogleklim (Piezīme. Formula));

V

=

tīrais kameras tilpums kubikmetros, kas izmērīts saskaņā ar 2.1.1. punktu;

T

=

apkārtējā temperatūra kamerā (K);

P

=

barometriskais spiediens kPa;

k

=

17,6;

kur:

| | i ir sākotnējais rādījums; |
| --- | --- |

i ir sākotnējais rādījums;

| | f ir galīgais rādījums. |
| --- | --- |

f ir galīgais rādījums.

3.   FID ogļūdeņražu analizatora pārbaude

3.1.   Detektora reakcijas optimizēšana

FID analizatoru noregulē atbilstīgi ierīces izgatavotāja norādījumiem. Lai optimizētu reakciju visvairāk izmantojamā darbības diapazonā, izmanto propāna piedevu gaisā.

3.2.   HC analizatora kalibrēšana

Analizatoru kalibrē, izmantojot propāna piedevu gaisā un attīrītu sintētisku gaisu. Nosaka kalibrēšanas līkni, kā aprakstīts turpmāk 4.1.–4.5. punktā.

3.3.   Skābekļa ietekmes pārbaude un ieteicamās robežvērtības

Reakcijas koeficients (Rf) konkrētai ogļūdeņražu grupai ir FID C1 rādījuma attiecība pret gāzes cilindra koncentrāciju, izteiktu kā ppm C1.

Testa gāzes koncentrācijas līmenis ir tāds, lai dotu reakciju aptuveni 80 % no pilnas skalas novirzes darbības diapazonā. Koncentrācija ir zināma ar precizitāti ± 2 % attiecībā pret gravimetrisko standartu, kas izteikts ar tilpumu. Turklāt gāzes cilindru iepriekš kondicionē 24 stundas no 293,2 līdz 303,2 K (no 20 līdz 30 °C) temperatūrā.

Reakcijas koeficientus nosaka, ievadot analizatoru darbā un pēc ilgāka darbības laika. Izmantojamā testa gāze ir propāns, kas līdzsvarots ar attīrītu gaisu, lai iegūtu reakcijas koeficientu 1,00.

Skābekļa ietekmes pārbaudei izmantojamā testa gāze un ieteicamajam reakcijas koeficienta diapazonam piemēro šādu reakcijas koeficienta diapazonu attiecībā uz propānu un slāpekli: 0,95 ≤ Rf ≤ 1,05.

4.   Ogļūdeņražu analizatora kalibrēšana

Katru parasti izmantojamu darbības diapazonu kalibrē, izmantojot turpmāk izklāstīto procedūru.

| 4.1. | Kalibrēšanas līkni izveido vismaz pēc pieciem kalibrēšanas punktiem, kas ir izvietoti iespējami vienmērīgi visā darbības diapazonā. Nominālā kalibrēšanas gāzes koncentrācija ar visaugstākajām koncentrācijām ir vismaz 80 % no pilnas skalas. |
| --- | --- |

4.1.

Kalibrēšanas līkni izveido vismaz pēc pieciem kalibrēšanas punktiem, kas ir izvietoti iespējami vienmērīgi visā darbības diapazonā. Nominālā kalibrēšanas gāzes koncentrācija ar visaugstākajām koncentrācijām ir vismaz 80 % no pilnas skalas.

| 4.2. | Kalibrēšanas līkni aprēķina ar mazāko kvadrātu metodi. Ja iegūtā polinoma pakāpe ir lielāka par 3, kalibrēšanas punktu skaits ir vismaz vienāds ar polinoma pakāpi, kam pieskaitīts 2. |
| --- | --- |

4.2.

Kalibrēšanas līkni aprēķina ar mazāko kvadrātu metodi. Ja iegūtā polinoma pakāpe ir lielāka par 3, kalibrēšanas punktu skaits ir vismaz vienāds ar polinoma pakāpi, kam pieskaitīts 2.

| 4.3. | Kalibrēšanas līkne no katras kalibrēšanas gāzes nominālās vērtības neatšķiras par vairāk nekā 2 %. |
| --- | --- |

4.3.

Kalibrēšanas līkne no katras kalibrēšanas gāzes nominālās vērtības neatšķiras par vairāk nekā 2 %.

| 4.4. | Izmantojot polinoma koeficientus, kas iegūti atbilstoši 4.2. punktam, izveido tabulu ar norādītajiem rādījumiem attiecībā pret faktisko koncentrāciju, izmantojot pakāpi, kas nav lielāka par 1 % no pilnas skalas. To veic attiecībā uz katru kalibrēto analizatora diapazonu. Tabulā arī iekļauj šādu informāciju:






  a) | kalibrēšanas datumu; |
| --- | --- | --- |

4.4.

Izmantojot polinoma koeficientus, kas iegūti atbilstoši 4.2. punktam, izveido tabulu ar norādītajiem rādījumiem attiecībā pret faktisko koncentrāciju, izmantojot pakāpi, kas nav lielāka par 1 % no pilnas skalas. To veic attiecībā uz katru kalibrēto analizatora diapazonu. Tabulā arī iekļauj šādu informāciju:

a)

kalibrēšanas datumu;

| b) | standarta un nulles potenciometra rādījumus (ja piemērojami), nominālo skalu; |
| --- | --- |

b)

standarta un nulles potenciometra rādījumus (ja piemērojami), nominālo skalu;

| c) | katras izmantotās kalibrēšanas gāzes atsauces datus; |
| --- | --- |

c)

katras izmantotās kalibrēšanas gāzes atsauces datus;

| d) | katras izmantotās kalibrēšanas gāzes faktisko un norādīto vērtību kopā ar procentuālajām atšķirībām. |
| --- | --- |

d)

katras izmantotās kalibrēšanas gāzes faktisko un norādīto vērtību kopā ar procentuālajām atšķirībām.

| 4.5. | Var izmantot alternatīvu tehnoloģiju (piem., datoru, elektroniski regulētu diapazonu pārslēgšanu), ja apstiprinātājiestādei var pierādīt, ka šāda tehnoloģija var nodrošināt līdzvērtīgu precizitāti. |
| --- | --- |

4.5.

Var izmantot alternatīvu tehnoloģiju (piem., datoru, elektroniski regulētu diapazonu pārslēgšanu), ja apstiprinātājiestādei var pierādīt, ka šāda tehnoloģija var nodrošināt līdzvērtīgu precizitāti.

VI PIELIKUMS

V tipa testa prasības — piesārņojuma kontroles iekārtu noturība

| Papildinājuma Nr. | Papildinājuma nosaukums | Lpp. Nr. |
| --- | --- | --- |
| 1 | Ceļa standartcikls L kategorijas transportlīdzekļiem (SRC-LeCV) | 194 |
| 2 | ASV Vides aizsardzības aģentūras (EPA) apstiprinātais nobraukuma uzkrāšanas noturības cikls | 204 |

Papildinājuma Nr.

Papildinājuma nosaukums

Lpp. Nr.

1

Ceļa standartcikls L kategorijas transportlīdzekļiem (SRC-LeCV)

194

2

ASV Vides aizsardzības aģentūras (EPA) apstiprinātais nobraukuma uzkrāšanas noturības cikls

204

0.   Ievads

| 0.1. | Šajā pielikumā ir aprakstītas procedūras V tipa testēšanai, lai pārbaudītu L kategorijas transportlīdzekļu piesārņojuma kontroles iekārtu noturību saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 168/2013 23. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

0.1.

Šajā pielikumā ir aprakstītas procedūras V tipa testēšanai, lai pārbaudītu L kategorijas transportlīdzekļu piesārņojuma kontroles iekārtu noturību saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 168/2013 23. panta 3. punktu.

| 0.2. | V tipa testa procedūrā iekļauj nobraukuma uzkrāšanas procedūras, lai noteiktā un atkārtojamā veidā novecinātu testa transportlīdzekļus, un tā ietver arī to piemērojamo I tipa emisiju pārbaudes testa procedūru biežumu, kuras veic pirms, pēc testa transportlīdzekļu nobraukuma uzkrāšanas un tās laikā. |
| --- | --- |

0.2.

V tipa testa procedūrā iekļauj nobraukuma uzkrāšanas procedūras, lai noteiktā un atkārtojamā veidā novecinātu testa transportlīdzekļus, un tā ietver arī to piemērojamo I tipa emisiju pārbaudes testa procedūru biežumu, kuras veic pirms, pēc testa transportlīdzekļu nobraukuma uzkrāšanas un tās laikā.

1.   Vispārīgas prasības

| 1.1. | Testa transportlīdzekļu spēka piedziņas un piesārņojuma kontroles iekārtu tipu, kas uzstādīts testa transportlīdzekļiem, dokumentē un sarakstā norāda izgatavotājs. Sarakstā iekļauj vismaz tādas pozīcijas kā spēkiekārtas tipa un, ja piemērojams, tās spēka piedziņas specifikācijas, izplūdes skābekļa sensors(-i), katalītiskā(-o) neitralizatora(-u) tips, cieto daļiņu filtrs(-i) vai citas piesārņojuma kontroles iekārtas, ieplūdes un izplūdes sistēmas un jebkura(-as) perifērā(-ās) ierīces, kas var ietekmēt apstiprinātā transportlīdzekļa ekoloģiskos raksturlielumus. Šo dokumentāciju pievieno testa ziņojumam. |
| --- | --- |

1.1.

Testa transportlīdzekļu spēka piedziņas un piesārņojuma kontroles iekārtu tipu, kas uzstādīts testa transportlīdzekļiem, dokumentē un sarakstā norāda izgatavotājs. Sarakstā iekļauj vismaz tādas pozīcijas kā spēkiekārtas tipa un, ja piemērojams, tās spēka piedziņas specifikācijas, izplūdes skābekļa sensors(-i), katalītiskā(-o) neitralizatora(-u) tips, cieto daļiņu filtrs(-i) vai citas piesārņojuma kontroles iekārtas, ieplūdes un izplūdes sistēmas un jebkura(-as) perifērā(-ās) ierīces, kas var ietekmēt apstiprinātā transportlīdzekļa ekoloģiskos raksturlielumus. Šo dokumentāciju pievieno testa ziņojumam.

| 1.2. | Izgatavotājs iesniedz skaidrus pierādījumus par iespējamo ietekmi uz V tipa testa rezultātiem, kuru var radīt jebkādas izmaiņas emisiju mazināšanas sistēmas konfigurācijā, piesārņojuma kontroles iekārtu tipa specifikācijā vai citā(-ās) perifērajā(-ās) ierīcē(-ēs), kas mijiedarbojas ar piesārņojuma kontroles iekārtām, transportlīdzekļa tipa ražošanā pēc ekoloģisko raksturlielumu tipa apstiprināšanas. Izgatavotājs iesniedz apstiprinātājiestādei šo dokumentāciju un pierādījumus pēc pieprasījuma, lai pierādītu, ka transportlīdzekļa tipa noturību attiecībā uz ekoloģiskajiem raksturlielumiem negatīvi neietekmēs izmaiņas transportlīdzekļa ražošanā, izmaiņas jebkura piesārņojuma kontroles iekārtu tipa specifikācijā vai izmaiņas perifērajās ierīcēs, kas uzstādītas apstiprinātajam transportlīdzekļa tipam. |
| --- | --- |

1.2.

Izgatavotājs iesniedz skaidrus pierādījumus par iespējamo ietekmi uz V tipa testa rezultātiem, kuru var radīt jebkādas izmaiņas emisiju mazināšanas sistēmas konfigurācijā, piesārņojuma kontroles iekārtu tipa specifikācijā vai citā(-ās) perifērajā(-ās) ierīcē(-ēs), kas mijiedarbojas ar piesārņojuma kontroles iekārtām, transportlīdzekļa tipa ražošanā pēc ekoloģisko raksturlielumu tipa apstiprināšanas. Izgatavotājs iesniedz apstiprinātājiestādei šo dokumentāciju un pierādījumus pēc pieprasījuma, lai pierādītu, ka transportlīdzekļa tipa noturību attiecībā uz ekoloģiskajiem raksturlielumiem negatīvi neietekmēs izmaiņas transportlīdzekļa ražošanā, izmaiņas jebkura piesārņojuma kontroles iekārtu tipa specifikācijā vai izmaiņas perifērajās ierīcēs, kas uzstādītas apstiprinātajam transportlīdzekļa tipam.

| 1.3. | L4e kategorijas motocikliem ar blakusvāģiem neveic V tipa noturības testu, ja izgatavotājs var iesniegt šajā pielikumā minētos pierādījumus un dokumentāciju par L3e kategorijas divu riteņu motociklu, kas ir L4e kategorijas transportlīdzekļa montāžas pamatā. Visos citos gadījumos L4e kategorijas transportlīdzekļiem ar blakusvāģi piemēro šā pielikuma prasības. |
| --- | --- |

1.3.

L4e kategorijas motocikliem ar blakusvāģiem neveic V tipa noturības testu, ja izgatavotājs var iesniegt šajā pielikumā minētos pierādījumus un dokumentāciju par L3e kategorijas divu riteņu motociklu, kas ir L4e kategorijas transportlīdzekļa montāžas pamatā. Visos citos gadījumos L4e kategorijas transportlīdzekļiem ar blakusvāģi piemēro šā pielikuma prasības.

2.   Īpašas prasības

2.1   Prasības attiecībā uz testa transportlīdzekli

2.1.1.   Testa transportlīdzekļi, ko izmanto V tipa noturības testam, un jo īpaši piesārņojuma kontroles iekārtas un perifērās ierīces, kas ir būtiskas emisiju mazināšanas sistēmai, ir reprezentatīvi attiecībā uz tādu transportlīdzekļu ekoloģiskajiem raksturlielumiem, kurus izgatavo sērijveidā un laiž tirgū.

2.1.2.   Testa transportlīdzekļi ir labā mehāniskā stāvoklī nobraukuma uzkrāšanas sākumā, un pēc pirmās iedarbināšanas ražošanas līnijas beigās tie nav uzkrājuši vairāk kā 100 km. Spēkiekārta un piesārņojuma kontroles iekārtas nedrīkst būt izmantotas kopš to izgatavošanas, izņemot kvalitātes kontroles testus un pirmo 100 km izmantošanu.

2.1.3.   Neatkarīgi no izgatavotāja izvēlētās noturības testa procedūras visas piesārņojuma kontroles iekārtas un sistēmas, tostarp gan aparatūra, gan spēka piedziņas programmatūra un spēka piedziņas kalibrēšanas iekārtas, kas uzstādītas testa transportlīdzekļiem, ir uzstādītas un darbojas visu nobraukuma uzkrāšanas periodu.

2.1.4.   Testa transportlīdzekļiem uzstādītās piesārņojuma kontroles iekārtas pastāvīgi marķē tehniskā dienesta uzraudzībā pirms nobraukuma uzkrāšanas sākuma un norāda kopā ar transportlīdzekļa identifikācijas numuru, spēka piedziņas programmatūru un spēka piedziņas kalibrēšanas komplektiem. Izgatavotājs šo sarakstu dara pieejamu apstiprinātājiestādei pēc tās pieprasījuma.

2.1.5.   Testa transportlīdzekļu vadības ierīču tehnisko apkopi, regulēšanu un izmantošanu veic atbilstoši izgatavotāja ieteikumiem, kas ietverti attiecīgā remonta un tehniskās apkopes informācijā un lietotāja rokasgrāmatā.

2.1.6.   Noturības testu veic ar piemērotu pārdošanā pieejamu degvielu pēc izgatavotāja ieskatiem. Ja testa transportlīdzekļi ir aprīkoti ar divtaktu motoru, izmanto tādu smēreļļas klasi un tādā proporcijā, kā ieteicis izgatavotājs lietotāja rokasgrāmatā.

2.1.7.   Testa transportlīdzekļu dzeses sistēma ļauj transportlīdzeklim darboties temperatūrā, kas līdzīga tai, kuru sasniedz normālos lietošanas apstākļos uz ceļa (eļļa, dzesētājviela, izplūdes sistēma utt.).

2.1.8.   Ja noturības testu veic uz testa trases vai ceļa, testa transportlīdzekļa atskaites masa ir vismaz vienāda ar to, kas izmantota I tipa emisiju testiem, kurus veic uz šasijas dinamometra.

2.1.9.   Ja to apstiprina tehniskais dienests un apstiprinātājiestāde, V tipa testa procedūru var veikt, izmantojot transportlīdzekli, kura virsbūves veids, pārnesumkārba (automātiskā vai manuālā) un riteņu vai riepu izmērs atšķiras no tā, kāds ir transportlīdzekļa tipam, par kuru tiek pieprasīts ekoloģisko raksturlielumu tipa apstiprinājums.

2.2.   V tipa testa procedūrā nobraukumu uzkrāj, braucot ar testa transportlīdzekļiem pa testa trasi, ceļu vai šasijas dinamometru. Testa trasi vai testa ceļu izvēlas pēc izgatavotāja ieskatiem.

2.2.1.   Šasijas dinamometrs, ko izmanto nobraukuma uzkrāšanai

| 2.2.1.1. | Šasijas dinamometrs, ko izmanto nobraukuma uzkrāšanai V tipa noturības testā, ļauj izpildīt noturības nobraukuma uzkrāšanas ciklu, kā noteikts attiecīgi 1. vai 2. papildinājumā. |
| --- | --- |

2.2.1.1.

Šasijas dinamometrs, ko izmanto nobraukuma uzkrāšanai V tipa noturības testā, ļauj izpildīt noturības nobraukuma uzkrāšanas ciklu, kā noteikts attiecīgi 1. vai 2. papildinājumā.

| 2.2.1.2. | Jo īpaši dinamometrs ir aprīkots ar sistēmām, kas simulē tādu pašu inerci un kustības pretestību, kādu izmanto II pielikumā minētajā I tipa emisiju laboratorijas testā. Nobraukuma uzkrāšanai nav vajadzīgs emisiju analīzes aprīkojums. To pašu inerci, spararata iestatījumus un kalibrēšanas procedūras izmanto II pielikumā minētajam šasijas dinamometram, lai uzkrātu nobraukumu ar testa transportlīdzekļiem. |
| --- | --- |

2.2.1.2.

Jo īpaši dinamometrs ir aprīkots ar sistēmām, kas simulē tādu pašu inerci un kustības pretestību, kādu izmanto II pielikumā minētajā I tipa emisiju laboratorijas testā. Nobraukuma uzkrāšanai nav vajadzīgs emisiju analīzes aprīkojums. To pašu inerci, spararata iestatījumus un kalibrēšanas procedūras izmanto II pielikumā minētajam šasijas dinamometram, lai uzkrātu nobraukumu ar testa transportlīdzekļiem.

| 2.2.1.3. | Testa transportlīdzekļus var pārvietot uz citu stendu, lai veiktu I tipa emisiju pārbaudes testus. Nobraukumu, kas uzkrāts I tipa emisiju pārbaudes testā, var pieskaitīt kopējam uzkrātajam nobraukumam. |
| --- | --- |

2.2.1.3.

Testa transportlīdzekļus var pārvietot uz citu stendu, lai veiktu I tipa emisiju pārbaudes testus. Nobraukumu, kas uzkrāts I tipa emisiju pārbaudes testā, var pieskaitīt kopējam uzkrātajam nobraukumam.

2.3.   I tipa emisiju pārbaudes testus pirms, pēc noturības nobraukuma uzkrāšanas un tās laikā veic saskaņā ar testa procedūrām, kas noteiktas attiecībā uz emisijām pēc aukstās iedarbināšanas II pielikumā. Visus I tipa emisiju pārbaudes rezultātus uzskaita un dara pieejamus tehniskajam dienestam un apstiprinātājiestādei pēc pieprasījuma. I tipa emisiju pārbaudes rezultātus noturības nobraukuma uzkrāšanas sākumā un beigās iekļauj testa ziņojumā. Vismaz pirmo un pēdējo I tipa emisiju pārbaudes testu veic vai tajos piedalās tehniskais dienests, un par tiem ziņo apstiprinātājiestādei. Testa ziņojumā apliecina un norāda, vai tehniskais dienests ir veicis I tipa emisiju pārbaudes testu vai tajā piedalījies.

2.4.   V tipa testa prasības L kategorijas transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar hibrīdu spēkiekārtu

2.4.1.   UĀT transportlīdzekļi

Elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci uzlādē divreiz dienā nobraukuma uzkrāšanas laikā.

Ar UĀT transportlīdzekļiem, kam ir darba režīma slēdzis, nobraukuma uzkrāšanas nolūkos brauc tādā režīmā, kurš automātiski ieslēdzas, pagriežot aizdedzes slēdzi (normālā režīmā).

Nobraukuma uzkrāšanas laikā pēc vienošanās ar tehnisko dienestu un apstiprinātājiestādi ir atļauts pārslēgties uz citu hibrīdu režīmu, ja tas nepieciešams, lai turpinātu nobraukuma uzkrāšanu. Šo hibrīda režīma maiņu reģistrē testa protokolā.

Piesārņotāju emisijas mēra tādos pašos apstākļos, kā noteikts I tipa testa B nosacījumā (3.1.3. un 3.2.3. punkts).

2.4.2.   BUĀT transportlīdzekļi

Ar BUĀT transportlīdzekļiem, kam ir darba režīma slēdzis, nobraukuma uzkrāšanas nolūkos brauc tādā režīmā, kurš automātiski ieslēdzas, pagriežot aizdedzes slēdzi (normālā režīmā).

Piesārņotāju emisijas mēra tādos pašos apstākļos kā I tipa testā.

3.   V tipa tests, noturības testa procedūras specifikācijas

Visu triju Regulas (ES) Nr. 168/2013 23. panta 3. punktā noteikto noturības testa procedūru specifikācijas ir šādas.

3.1.   Faktiska noturības testēšana ar pilnīgu nobraukuma uzkrāšanu

Noturības testa procedūra ar pilnīgu nobraukuma uzkrāšanu, lai novecinātu testa transportlīdzekļus, ir noteikta Regulas (ES) Nr. 168/2013 23. panta 3. punkta a) apakšpunktā. Pilns nobraukuma uzkrājums ir Regulas (ES) Nr. 168/2013 VII pielikuma A daļā noteiktā piešķirtā testa attāluma pilna nobraukšana, atkārtojot 1. papildinājumā vai — ja piemērojams — 2. papildinājumā noteiktos braukšanas manevrus.

3.1.1.   Izgatavotājs iesniedz pierādījumus, ka emisiju robežvērtības piemērojamajā I tipa emisiju laboratorijas testa ciklā, kas noteiktas Regulas (ES) Nr. 168/2013 VI pielikuma A vai B daļā, novecinātajiem testa transportlīdzekļiem netiek pārsniegtas, kad tiek sākta nobraukuma uzkrāšana, uzkrāšanas posmā un pēc nobraukuma uzkrāšanas pabeigšanas.

3.1.2.   Pilna nobraukuma uzkrāšanas posmā veic vairākus I tipa emisiju testus ar I tipa testa procedūru biežumu un apjomu pēc izgatavotāja ieskatiem un tehniskajam dienestam un apstiprinātājiestādei apmierinošā veidā. I tipa emisiju testa rezultāti nodrošina pietiekamu statistisko nozīmīgumu, lai varētu noteikt nolietošanās tendenci, kas ir reprezentatīva attiecībā uz tirgū laistā transportlīdzekļa tipa ekoloģiskajiem raksturlielumiem (sk. 5.1. attēlu).

5.1.   attēls.

V tipa tests – noturības testa procedūra ar pilnīgu nobraukuma uzkrāšanu

Image

3.2.   Faktiska noturības testēšana ar daļēju nobraukuma uzkrāšanu

Noturības testa procedūra L kategorijas transportlīdzekļiem ar daļēju nobraukuma uzkrāšanu ir noteikta Regulas (ES) Nr. 168/2013 23. panta 3. punkta b) apakšpunktā. Daļējā nobraukuma uzkrāšanā nobrauc vismaz 50 % testa attāluma, kas norādīts Regulas (ES) Nr. 168/2013 VII pielikuma A daļā, un ievēro 3.2.3. punktā noteiktos pārtraukšanas kritērijus.

3.2.1.   Izgatavotājs iesniedz pierādījumus, ka emisiju robežvērtības piemērojamajā I tipa emisiju laboratorijas testa ciklā, kas noteiktas Regulas (ES) Nr. 168/2013 VI pielikuma A daļā, testējamajiem novecinātajiem transportlīdzekļiem netiek pārsniegtas, kad tiek sākta nobraukuma uzkrāšana, uzkrāšanas posmā un pēc daļējas uzkrāšanas.

3.2.2.   Daļējas nobraukuma uzkrāšanas posmā veic vairākus I tipa testus ar I tipa testa procedūru biežumu un skaitu pēc izgatavotāja ieskatiem. I tipa emisiju testa rezultāti nodrošina pietiekamu statistisko nozīmīgumu, lai varētu noteikt nolietošanās tendenci, kas ir reprezentatīva attiecībā uz tirgū laistā transportlīdzekļa tipa ekoloģiskajiem raksturlielumiem (sk. 5.2. attēlu).

5.2.   attēls.

V tipa tests – paātrināta noturības testa procedūra ar daļēju nobraukuma uzkrāšanu

Image

3.2.3.   Pārtraukšanas kritēriji noturības testa procedūrai ar daļēju nobraukuma uzkrāšanu

Daļēju nobraukuma uzkrāšanu var pārtraukt, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

| 3.2.3.1. | ja ir uzkrāti vismaz 50 % no piemērojamā testa attāluma, kas noteikts Regulas (ES) Nr. 168/2013 VII pielikuma A daļā, un |
| --- | --- |

3.2.3.1.

ja ir uzkrāti vismaz 50 % no piemērojamā testa attāluma, kas noteikts Regulas (ES) Nr. 168/2013 VII pielikuma A daļā, un

| 3.2.3.2. | ja visi I tipa emisiju pārbaudes rezultāti ir zemāki par Regulas (ES) Nr. 168/2013 VI pielikuma A daļā noteiktajām robežvērtībām visā daļējas nobraukuma uzkrāšanas posmā, vai |
| --- | --- |

3.2.3.2.

ja visi I tipa emisiju pārbaudes rezultāti ir zemāki par Regulas (ES) Nr. 168/2013 VI pielikuma A daļā noteiktajām robežvērtībām visā daļējas nobraukuma uzkrāšanas posmā, vai

| 3.2.3.3. | ja izgatavotājs nevar pierādīt, ka ir izpildīti 3.2.3.1. un 3.2.3.2. punktā noteiktie pārtraukšanas kritēriji, nobraukuma uzkrāšanu turpina līdz brīdim, kad šie kritēriji tiek sasniegti, vai līdz pilnīgam nobraukuma uzkrājumam, kas noteikts Regulas (ES) Nr. 168/2013 VII pielikuma A daļā. |
| --- | --- |

3.2.3.3.

ja izgatavotājs nevar pierādīt, ka ir izpildīti 3.2.3.1. un 3.2.3.2. punktā noteiktie pārtraukšanas kritēriji, nobraukuma uzkrāšanu turpina līdz brīdim, kad šie kritēriji tiek sasniegti, vai līdz pilnīgam nobraukuma uzkrājumam, kas noteikts Regulas (ES) Nr. 168/2013 VII pielikuma A daļā.

3.2.4.   Datu apstrāde un ziņošana noturības testa procedūrai ar daļēju nobraukuma uzkrāšanu

| 3.2.4.1. | Izgatavotājs izmanto I tipa emisiju testa rezultātu vidējo aritmētisko vērtību katrā testa intervālā, ar vismaz diviem emisiju testiem katrā testa intervālā. Visus I tipa emisiju testa vidējos aritmētiskos rezultātus atzīmē kā THC, CO, NOx un, ja piemērojams, NMHC un PM emisijas komponentu attiecībā pret uzkrāšanas attālumu, kas noapaļots līdz tuvākajam kilometram. |
| --- | --- |

3.2.4.1.

Izgatavotājs izmanto I tipa emisiju testa rezultātu vidējo aritmētisko vērtību katrā testa intervālā, ar vismaz diviem emisiju testiem katrā testa intervālā. Visus I tipa emisiju testa vidējos aritmētiskos rezultātus atzīmē kā THC, CO, NOx un, ja piemērojams, NMHC un PM emisijas komponentu attiecībā pret uzkrāšanas attālumu, kas noapaļots līdz tuvākajam kilometram.

| 3.2.4.2. | Caur visiem šiem datu punktiem novelk vispiemērotāko taisnu līniju (tendences līnija:

  ) saskaņā ar mazāko kvadrātu metodi. Šo vispiemērotāko taisno tendences līniju ekstrapolē pa pilnīgu noturības nobraukumu, kas noteikts Regulas (ES) Nr. 168/2013 VII pielikuma A daļā. Pēc izgatavotāja pieprasījuma tendences līniju var sākt pie 20 % no Regulas (ES) Nr. 168/2013 VII pielikuma A daļā noteiktā noturības nobraukuma, lai ņemtu vērā piesārņojuma kontroles iekārtu iespējamo saķeršanās ietekmi. |
| --- | --- |

3.2.4.2.

Formula

| 3.2.4.3. | Lai uzzīmētu katru tendences līniju, izmanto vismaz četrus aprēķinātus aritmētiskos vidējos datu punktus, no kuriem pirmais sākas pie vai pirms 20 % no Regulas (ES) Nr. 168/2013 VII pielikuma A daļā noteiktā noturības nobraukuma, un vismaz viens — nobraukuma uzkrāšanas beigās; vismaz divi citi datu punkti ir vienmērīgi izvietoti starp pirmo un pēdējo I tipa testa mērījumu attālumu. |
| --- | --- |

3.2.4.3.

Lai uzzīmētu katru tendences līniju, izmanto vismaz četrus aprēķinātus aritmētiskos vidējos datu punktus, no kuriem pirmais sākas pie vai pirms 20 % no Regulas (ES) Nr. 168/2013 VII pielikuma A daļā noteiktā noturības nobraukuma, un vismaz viens — nobraukuma uzkrāšanas beigās; vismaz divi citi datu punkti ir vienmērīgi izvietoti starp pirmo un pēdējo I tipa testa mērījumu attālumu.

| 3.2.4.4. | Piemērojamās emisiju robežvērtības, kas noteiktas Regulas (ES) Nr. 168/2013 VI pielikuma A daļā, atzīmē grafikos par katru emisiju komponentu, kas noteikts 3.2.4.2. un 3.2.4.3. punktā. Atzīmētā tendences līnija nepārsniedz šīs piemērojamās emisiju robežvērtības nevienā nobraukuma datu punktā. Grafiku, kurā atzīmēts THC, CO, NOx un, ja piemērojams, NMHC un PM emisijas komponents attiecībā pret uzkrāšanas attālumu, pievieno testa ziņojumam. Sarakstu ar visiem I tipa emisiju testa rezultātiem izmanto, lai noteiktu vispiemērotāko taisnu tendences līniju, pēc pieprasījuma dara pieejamu tehniskajam dienestam.

  A5.3.   attēls


  Teorētiskais piemērs attiecībā uz atzīmētajiem I tipa kopējo ogļhidrātu (THC) emisiju testa rezultātiem, atzīmēto I THC Euro 4 testa robežvērtību (170 mg/km) un vispiemērotāko taisnu tendences līniju Euro 4 motociklam (L3e ar v
  max
  > 130 km/h) attiecībā pret uzkrāto nobraukumu |
| --- | --- |

3.2.4.4.

Piemērojamās emisiju robežvērtības, kas noteiktas Regulas (ES) Nr. 168/2013 VI pielikuma A daļā, atzīmē grafikos par katru emisiju komponentu, kas noteikts 3.2.4.2. un 3.2.4.3. punktā. Atzīmētā tendences līnija nepārsniedz šīs piemērojamās emisiju robežvērtības nevienā nobraukuma datu punktā. Grafiku, kurā atzīmēts THC, CO, NOx un, ja piemērojams, NMHC un PM emisijas komponents attiecībā pret uzkrāšanas attālumu, pievieno testa ziņojumam. Sarakstu ar visiem I tipa emisiju testa rezultātiem izmanto, lai noteiktu vispiemērotāko taisnu tendences līniju, pēc pieprasījuma dara pieejamu tehniskajam dienestam.

A5.3.   attēls

Teorētiskais piemērs attiecībā uz atzīmētajiem I tipa kopējo ogļhidrātu (THC) emisiju testa rezultātiem, atzīmēto I THC Euro 4 testa robežvērtību (170 mg/km) un vispiemērotāko taisnu tendences līniju Euro 4 motociklam (L3e ar v
  max
  > 130 km/h) attiecībā pret uzkrāto nobraukumu

Image

| 3.2.4.5. | Vispiemērotāko taisnu tendences līniju parametrus a, x un b un aprēķināto piesārņotāju vērtību nobraukuma beigās atbilstoši transportlīdzekļa kategorijai norāda testa ziņojumā. Visu emisijas komponentu grafiku atzīmē testa ziņojumā. Testa ziņojumā arī norāda, kurus mērījumus veicis vai apliecinājis tehniskais dienests un kurus — izgatavotājs. |
| --- | --- |

3.2.4.5.

Vispiemērotāko taisnu tendences līniju parametrus a, x un b un aprēķināto piesārņotāju vērtību nobraukuma beigās atbilstoši transportlīdzekļa kategorijai norāda testa ziņojumā. Visu emisijas komponentu grafiku atzīmē testa ziņojumā. Testa ziņojumā arī norāda, kurus mērījumus veicis vai apliecinājis tehniskais dienests un kurus — izgatavotājs.

3.3.   Matemātiskā noturības procedūra

L kategorijas transportlīdzekļi, kam izmanto matemātisko noturības procedūru, ir noteikti Regulas (ES) Nr. 168/2013 23. panta 3. punkta c) apakšpunktā.

3.3.1.   Emisiju testa rezultātus par transportlīdzekli, kas uzkrājis vairāk nekā 100 km pēc tam, kad tas pirmoreiz iedarbināts ražošanas līnijas beigās, piemērojamos nolietojuma koeficientus, kas noteikti Regulas (ES) Nr. 168/2013 VII pielikuma B daļā, un to abu un Regulas (ES) Nr. 168/2013 VI pielikumā noteiktās emisiju robežvērtības reizināšanas rezultātu norāda testa ziņojumā.

3.4.   Noturības nobraukuma uzkrāšanas cikli

Lai novecinātu testa transportlīdzekļus, līdz piešķirtais testa attālums, kas noteikts Regulas (ES) Nr. 168/2013 VII pielikuma A daļā, ir paveikts pilnībā saskaņā ar pilnīgas nobraukuma uzkrāšanas testa procedūru, kas noteikta 3.1. punktā, vai paveikts daļēji saskaņā ar daļējas nobraukuma uzkrāšanas testa procedūru, kas noteikta 3.2. punktā, veic vienu no turpmāk noteiktajiem diviem noturības nobraukuma uzkrāšanas testa cikliem.

3.4.1.   Ceļa standartcikls (SRC-LeCV) L kategorijas transportlīdzekļiem

Ceļa standartcikls (SRC-LeCV), kas pielāgots L kategorijas transportlīdzekļiem, ir galvenais V tipa noturības testa cikls, kas sastāv no četru nobraukuma uzkrāšanas noturības ciklu kopuma. Vienu no šiem noturības nobraukuma uzkrāšanas cikliem izmanto, lai uzkrātu nobraukumu ar testa transportlīdzekļiem saskaņā ar 1. papildinājumā norādītajām tehniskajām specifikācijām.

3.4.2.   ASV EPA apstiprinātais nobraukuma uzkrāšanas cikls

Pēc izgatavotāja izvēles AMA noturības nobraukuma uzkrāšanas ciklu var veikt kā alternatīvu V tipa nobraukuma uzkrāšanas tipam līdz pēdējam reģistrācijas datumam (to ieskaitot), kas noteikts Regulas (ES) Nr. 168/2013 IV pielikuma 1.5.2. punktā. AMA noturības nobraukuma uzkrāšanas ciklu veic saskaņā ar 2. papildinājumā noteiktajām tehniskajām specifikācijām.

3.5.   V tipa noturības pārbaudes testēšana, izmantojot “zelta” piesārņojuma kontroles iekārtas

3.5.1.   Piesārņojuma kontroles iekārtas var noņemt no testa transportlīdzekļiem pēc tam:

| 3.5.1.2. | kad ir pabeigta pilnīga nobraukuma uzkrāšana saskaņā ar 3.1. punktā noteikto testa procedūru vai |
| --- | --- |

3.5.1.2.

kad ir pabeigta pilnīga nobraukuma uzkrāšana saskaņā ar 3.1. punktā noteikto testa procedūru vai

| 3.5.1.3. | kad ir pabeigta daļēja nobraukuma uzkrāšana saskaņā ar 3.2. punktā noteikto testa procedūru. |
| --- | --- |

3.5.1.3.

kad ir pabeigta daļēja nobraukuma uzkrāšana saskaņā ar 3.2. punktā noteikto testa procedūru.

3.5.2.   Pēc izgatavotāja izvēles noturības pārbaudes un apstiprināšanas demonstrējumu testēšanai var atkārtoti izmantot “zelta” piesārņojuma kontroles iekārtas tam pašam transportlīdzekļu tipam attiecībā uz ekoloģiskajiem raksturlielumiem, šādas iekārtas piestiprinot cilmes transportlīdzekļiem, kas ir reprezentatīvi attiecībā uz XI pielikumā noteikto spēkiekārtu saimi, vēlāk transportlīdzekļa attīstīšanas gaitā.

3.5.3.   “Zelta” piesārņojuma kontroles iekārtas pastāvīgi marķē, un marķējuma numuru, saistītos I tipa emisiju testa rezultātus un specifikācijas pēc pieprasījuma dara pieejamas apstiprinātājiestādei.

3.5.4.   Turklāt izgatavotājs marķē un uzglabā jaunas, nevecinātas piesārņojuma kontroles iekārtas, kurām ir tādas pašas specifikācijas kā zelta piesārņojuma kontroles iekārtām, un pēc 3.5.5. punktā minētā pieprasījuma tās dara pieejamas arī apstiprinātājiestādei kā atsauces pamatu.

3.5.5.   Apstiprinātājiestādei un tehniskajam dienestam jebkurā brīdī pirms vai pēc ekoloģisko raksturlielumu tipa apstiprināšanas procesa piešķir piekļuvi gan “zelta” piesārņojuma kontroles iekārtām, gan “jaunām, nevecinātām” piesārņojuma kontroles iekārtām. Apstiprinātājiestāde un tehniskais dienests var pieprasīt, lai izgatavotājs veic pārbaudes testu, un piedalīties tajā, vai arī pieprasīt, lai “jaunas, nevecinātas” un “zelta” piesārņojuma kontroles iekārtas tiek testētas neatkarīgā testa laboratorijā nedestruktīvā veidā.

1. papildinājums

Ceļa standartcikls L kategorijas transportlīdzekļiem (SRC-LeCV)

1.   Ievads

| 1.1. | Ceļa standartcikls L kategorijas transportlīdzekļiem (SRC-LeCV) ir reprezentatīvs kilometru uzkrāšanas cikls L kategorijas transportlīdzekļiem un jo īpaši to piesārņojuma kontroles iekārtām iepriekš noteiktā, atkārtojamā un reprezentatīvā veidā. Testa transportlīdzekļiem SRC-LeCV var veikt uz ceļa, testa trases vai kilometru uzkrāšanas šasijas dinamometra. |
| --- | --- |

1.1.

Ceļa standartcikls L kategorijas transportlīdzekļiem (SRC-LeCV) ir reprezentatīvs kilometru uzkrāšanas cikls L kategorijas transportlīdzekļiem un jo īpaši to piesārņojuma kontroles iekārtām iepriekš noteiktā, atkārtojamā un reprezentatīvā veidā. Testa transportlīdzekļiem SRC-LeCV var veikt uz ceļa, testa trases vai kilometru uzkrāšanas šasijas dinamometra.

| 1.2. | SRC-LeCV sastāv no pieciem 6 km maršruta apļiem, Apļa garumu var mainīt atbilstīgi kilometru nobraukuma uzkrāšanas testa trases vai testa ceļa garumam. SRC-LeCV iekļauj četrus dažādus transportlīdzekļa ātruma profilus. |
| --- | --- |

1.2.

SRC-LeCV sastāv no pieciem 6 km maršruta apļiem, Apļa garumu var mainīt atbilstīgi kilometru nobraukuma uzkrāšanas testa trases vai testa ceļa garumam. SRC-LeCV iekļauj četrus dažādus transportlīdzekļa ātruma profilus.

| 1.3. | Izgatavotājs var lūgt, lai tam ar apstiprinātājiestādes piekrišanu alternatīvi ļauj veikt testa ciklu ar nākamo lielāko skaitli, ja tas uzskata, ka tas labāk atspoguļo transportlīdzekļa lietošanu reālajā pasaulē. |
| --- | --- |

1.3.

Izgatavotājs var lūgt, lai tam ar apstiprinātājiestādes piekrišanu alternatīvi ļauj veikt testa ciklu ar nākamo lielāko skaitli, ja tas uzskata, ka tas labāk atspoguļo transportlīdzekļa lietošanu reālajā pasaulē.

2.   
  SRC-LeCV testa prasības

2.1.   Ja SRC-LeCV veic uz kilometru uzkrāšanas šasijas dinamometra:

| 2.1.1. | šasijas dinamometru aprīko ar sistēmām, kas līdzvērtīgas tām, kuras izmanto I tipa emisiju laboratorijas testā, kas noteikts Regulas (ES) Nr. 168/2013 II pielikumā, un kuras simulē tādu pašu inerci un kustības pretestību. Nobraukuma uzkrāšanai nav vajadzīgs emisiju analīzes aprīkojums. To pašu inerci, spararata iestatījumus un kalibrēšanas procedūras izmanto šasijas dinamometram, ko izmanto, lai uzkrātu nobraukumu ar testa transportlīdzekļiem, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 168/2013 II pielikumā; |
| --- | --- |

2.1.1.

šasijas dinamometru aprīko ar sistēmām, kas līdzvērtīgas tām, kuras izmanto I tipa emisiju laboratorijas testā, kas noteikts Regulas (ES) Nr. 168/2013 II pielikumā, un kuras simulē tādu pašu inerci un kustības pretestību. Nobraukuma uzkrāšanai nav vajadzīgs emisiju analīzes aprīkojums. To pašu inerci, spararata iestatījumus un kalibrēšanas procedūras izmanto šasijas dinamometram, ko izmanto, lai uzkrātu nobraukumu ar testa transportlīdzekļiem, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 168/2013 II pielikumā;

| 2.1.2. | testa transportlīdzekļus var pārvietot uz citu šasijas dinamometru, lai veiktu I tipa emisiju pārbaudes testus. Šis dinamometrs ļauj veikt SRC-LeCV; |
| --- | --- |

2.1.2.

testa transportlīdzekļus var pārvietot uz citu šasijas dinamometru, lai veiktu I tipa emisiju pārbaudes testus. Šis dinamometrs ļauj veikt SRC-LeCV;

| 2.1.3. | šasijas dinamometrs ir konfigurēts tā, lai tas pēc katras 6 km maršruta ceturtdaļas dotu rādījumu, ka testa vadītājam vai vadītājam–robotam jāturpina ar nākamo darbību kopumu; |
| --- | --- |

2.1.3.

šasijas dinamometrs ir konfigurēts tā, lai tas pēc katras 6 km maršruta ceturtdaļas dotu rādījumu, ka testa vadītājam vai vadītājam–robotam jāturpina ar nākamo darbību kopumu;

| 2.1.4. | brīvgaitas posmu veikšanai dara pieejamu taimeri, kas rāda sekundes; |
| --- | --- |

2.1.4.

brīvgaitas posmu veikšanai dara pieejamu taimeri, kas rāda sekundes;

| 2.1.5. | nobraukto attālumu aprēķina pēc ruļļa apgriezienu skaita un ripošanas perimetra. |
| --- | --- |

2.1.5.

nobraukto attālumu aprēķina pēc ruļļa apgriezienu skaita un ripošanas perimetra.

2.2.   Ja SRC-LeCV neveic uz kilometru uzkrāšanas šasijas dinamometra:

2.2.1.   testa trasi vai testa ceļu izvēlas pēc izgatavotāja ieskatiem apstiprinātājiestādei apmierinošā veidā;

2.2.2.   izvēlēto trasi vai ceļu veido tā, lai netiktu būtiski traucēta testa norādījumu pienācīga izpilde;

2.2.3.   izmantotais maršruts veido cilpu, lai būtu iespējama nepārtraukta izpilde;

2.2.4.   ir pieļaujami trases garumi, kas vairākas reizes, uz pusi vai par ceturtdaļu pārsniedz šo garumu. Apļa garumu var mainīt atbilstīgi nobraukuma uzkrāšanas trases vai ceļa garumam;

2.2.5.   uz trases vai ceļa atzīmē četrus punktus vai identificē orientierus, kas vienādi ar apļa ceturtdaļas intervāliem;

2.2.6.   uzkrāto attālumu aprēķina pēc ciklu skaita, kas vajadzīgs testa attāluma veikšanai. Šajā aprēķinā ņem vērā ceļa vai trases garumu un izvēlēto apļa garumu. Alternatīvi var izmantot elektroniskus līdzekļus faktiskā nobrauktā attāluma precīzai izmērīšanai. Transportlīdzekļa odometru neizmanto.

2.2.7.   Testa trases konfigurāciju piemēri.

Ap1.1. attēls

Vienkāršots iespējamo testa trases konfigurāciju grafiks

Image

2.3.   Kopējais nobrauktais attālums ir piemērojamais noturības nobraukums, kas noteikts Regulas (ES) Nr. 168/2013 VII pielikuma A daļā, tam pieskaitot vienu pabeigtu SRC-LeCV apakšciklu (30 km).

2.4.   Apstāšanās cikla vidū nav atļauta. Jebkuru apstāšanos I tipa emisiju testu, tehniskās apkopes, uzsūkšanas periodu, degvielas uzpildes vai citām vajadzībām veic viena pilna SRC-LeCV apakšcikla beigās, t. i., 47. posma kulminācijā, kā norādīts Ap1.4. tabulā. Ja transportlīdzeklis aizbrauc līdz testa zonai ar savu jaudu, izmanto tikai mērenu paātrinājumu un ātruma samazinājumu, un transportlīdzekli nedarbina ar pilnu jaudu.

2.5.   Visus četrus testa ciklus izvēlas, pamatojoties uz maksimālo transportlīdzekļa projektēto ātrumu, kas noteikts L kategorijas transportlīdzeklim, un motora jaudu vai — ja ir tikai elektriskā vai hibrīda spēkiekārta — transportlīdzekļa maksimālo projektēto ātrumu un lietderīgo jaudu.

2.6.   Nobraukuma uzkrāšanai SRC-LeCV laikā L transportlīdzekļu kategorijas grupē šādi.

Ap1.1. tabula

L kategorijas transportlīdzekļu grupas SRC-LeCV vajadzībām

| Cikls | WMTC klase | Transportlīdzekļa maksimālais projektētais ātrums (km/h) | Transportlīdzekļa motora darba tilpums (PI) | Lietderīgā jauda (kW) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 | v
  max
  ≤ 50 km/h | Vd ≤ 50 cm3 | ≤ 6 kW |
| 2 | 50 km/h < v
  max
  < 100 km/h | 50 cm3 < Vd< 150 cm3 | < 14 kW |
| 3 | 2 | 100 km/h ≤ v
  max
  < 130 km/h | VD ≥ 150 cm3 | ≥ 14 kW |
| 4 | 3 | 130 km/h ≤ vmax | — | — |

Cikls

WMTC klase

Transportlīdzekļa maksimālais projektētais ātrums (km/h)

Transportlīdzekļa motora darba tilpums (PI)

Lietderīgā jauda (kW)

1

1

v
  max
  ≤ 50 km/h

Vd ≤ 50 cm3

≤ 6 kW

2

50 km/h < v
  max
  < 100 km/h

50 cm3 < Vd< 150 cm3

< 14 kW

3

2

100 km/h ≤ v
  max
  < 130 km/h

VD ≥ 150 cm3

≥ 14 kW

4

3

130 km/h ≤ vmax

—

—

kur:

Vd= motora darba tilpums cm3

v
  max
  = transportlīdzekļa maksimālais projektētais ātrums km/h

2.7.   SRC-LeCV vispārējie braukšanas norādījumi

2.7.1.   Brīvgaitas norādījumi

| 2.7.1.1. | Ja transportlīdzeklis vēl nav apstājies, tā ātrumu samazina, līdz transportlīdzeklis pilnīgi apstājas, un tā pārnesumkārbu pārslēdz uz neitrālo pozīciju. Droseļvārstu pilnīgi atlaiž, un aizdedze paliek ieslēgta. Ja transportlīdzeklis ir aprīkots ar apstādināšanas–iedarbināšanas sistēmu vai — hibrīda elektriskā transportlīdzekļa gadījumā — iekšdedzes motors izslēdzas, kad transportlīdzeklis stāv, nodrošina, ka iekšdedzes motors turpina darboties brīvgaitā. |
| --- | --- |

2.7.1.1.

Ja transportlīdzeklis vēl nav apstājies, tā ātrumu samazina, līdz transportlīdzeklis pilnīgi apstājas, un tā pārnesumkārbu pārslēdz uz neitrālo pozīciju. Droseļvārstu pilnīgi atlaiž, un aizdedze paliek ieslēgta. Ja transportlīdzeklis ir aprīkots ar apstādināšanas–iedarbināšanas sistēmu vai — hibrīda elektriskā transportlīdzekļa gadījumā — iekšdedzes motors izslēdzas, kad transportlīdzeklis stāv, nodrošina, ka iekšdedzes motors turpina darboties brīvgaitā.

| 2.7.1.2. | Transportlīdzekli nesagatavo nākamajai darbībai testa ciklā, līdz nav beidzies viss vajadzīgais brīvgaitas periods. |
| --- | --- |

2.7.1.2.

Transportlīdzekli nesagatavo nākamajai darbībai testa ciklā, līdz nav beidzies viss vajadzīgais brīvgaitas periods.

2.7.2.   Paātrinājuma norādījumi:

| 2.7.2.1. | ātrumu palielina līdz transportlīdzekļa mērķa ātrumam, izmantojot turpmāk norādītās apakšdarbību metodes:
  2.7.2.1.1.   mērens— normāls, vidēji liels daļējas slodzes paātrinājums līdz aptuveni pusjaudai;
  2.7.2.1.2.   spēcīgs— augsts daļējas slodzes paātrinājums līdz pilnai jaudai; |
| --- | --- |

2.7.2.1.

ātrumu palielina līdz transportlīdzekļa mērķa ātrumam, izmantojot turpmāk norādītās apakšdarbību metodes:

2.7.2.1.1.   mērens— normāls, vidēji liels daļējas slodzes paātrinājums līdz aptuveni pusjaudai;

2.7.2.1.2.   spēcīgs— augsts daļējas slodzes paātrinājums līdz pilnai jaudai;

| 2.7.2.2. | ja ar mērenu paātrinājumu vairs nevar panākt ievērojamu transportlīdzekļa faktiskā ātruma palielinājumu, lai sasniegtu transportlīdzekļa mērķa ātrumu, izmanto spēcīgu paātrinājumu un galu galā pilnu jaudu. |
| --- | --- |

2.7.2.2.

ja ar mērenu paātrinājumu vairs nevar panākt ievērojamu transportlīdzekļa faktiskā ātruma palielinājumu, lai sasniegtu transportlīdzekļa mērķa ātrumu, izmanto spēcīgu paātrinājumu un galu galā pilnu jaudu.

2.7.3.   Ātruma samazināšanas norādījumi:

| 2.7.3.1. | ātrumu samazina vai nu no iepriekšējās darbības, vai arī no iepriekšējā darbībā sasniegtā transportlīdzekļa maksimālā ātruma, atkarībā no tā, kurš no tiem mazāks; |
| --- | --- |

2.7.3.1.

ātrumu samazina vai nu no iepriekšējās darbības, vai arī no iepriekšējā darbībā sasniegtā transportlīdzekļa maksimālā ātruma, atkarībā no tā, kurš no tiem mazāks;

| 2.7.3.2. | ja nākamajā darbībā noteiktais transportlīdzekļa maksimālais ātrums ir 0 km/h, transportlīdzekli apstādina, pirms turpināt; |
| --- | --- |

2.7.3.2.

ja nākamajā darbībā noteiktais transportlīdzekļa maksimālais ātrums ir 0 km/h, transportlīdzekli apstādina, pirms turpināt;

| 2.7.3.3. | ātruma mērena samazināšana — akseleratora pedāļa normāla atlaišana; pēc vajadzības var izmantot bremzes, pārnesumus un sajūgu; |
| --- | --- |

2.7.3.3.

ātruma mērena samazināšana — akseleratora pedāļa normāla atlaišana; pēc vajadzības var izmantot bremzes, pārnesumus un sajūgu;

| 2.7.3.4. | ātruma samazināšana ripinot un pārnesumā (coast-through): pilnīgi atlaists droseļvārsts, sajūgs izspiests un ātrumā, nav iedarbināta kājas/rokas vadība, nav iedarbinātas bremzes. Ja mērķa ātrums ir 0 km/h (brīvgaita) un ja transportlīdzekļa faktiskais ātrums ir ≤ 5 km/h, var izspiest sajūgu, pārnesumu pārslēgt neitrālajā pozīcijā un izmantot bremzes, lai novērstu motora apstāšanos un pilnībā apstādinātu transportlīdzekli. Veicot ātruma samazināšanu ripinot un pārnesumā, pārnesumu pārslēgšana uz augstāku pārnesumu nav atļauta. Vadītājs var pārslēgt pārnesumus uz zemāku ātrumu, lai palielinātu transportlīdzekļa bremzēšanas efektivitāti. Mainot pārnesumus, jāievēro īpaša piesardzība, lai nodrošinātu, ka pārnesumu maiņa tiek veikta ātri, ar minimālu (t. i., < 2 sekunžu) ripināšanu neitrālajā pārnesumā, sajūga izmantošanu un daļēju sajūga izmantošanu. Transportlīdzekļa izgatavotājs var pieprasīt, lai šis laiks tiek pagarināts ar apstiprinātājiestādes piekrišanu, ja tas ir noteikti nepieciešams; |
| --- | --- |

2.7.3.4.

ātruma samazināšana ripinot un pārnesumā (coast-through): pilnīgi atlaists droseļvārsts, sajūgs izspiests un ātrumā, nav iedarbināta kājas/rokas vadība, nav iedarbinātas bremzes. Ja mērķa ātrums ir 0 km/h (brīvgaita) un ja transportlīdzekļa faktiskais ātrums ir ≤ 5 km/h, var izspiest sajūgu, pārnesumu pārslēgt neitrālajā pozīcijā un izmantot bremzes, lai novērstu motora apstāšanos un pilnībā apstādinātu transportlīdzekli. Veicot ātruma samazināšanu ripinot un pārnesumā, pārnesumu pārslēgšana uz augstāku pārnesumu nav atļauta. Vadītājs var pārslēgt pārnesumus uz zemāku ātrumu, lai palielinātu transportlīdzekļa bremzēšanas efektivitāti. Mainot pārnesumus, jāievēro īpaša piesardzība, lai nodrošinātu, ka pārnesumu maiņa tiek veikta ātri, ar minimālu (t. i., < 2 sekunžu) ripināšanu neitrālajā pārnesumā, sajūga izmantošanu un daļēju sajūga izmantošanu. Transportlīdzekļa izgatavotājs var pieprasīt, lai šis laiks tiek pagarināts ar apstiprinātājiestādes piekrišanu, ja tas ir noteikti nepieciešams;

| 2.7.3.5. | ātruma samazināšana ripinot (coast-down): ātruma samazināšanu sāk ar sajūga izspiešanu (t. i., atvienojot piedziņu no riteņiem), neizmantojot bremzes, līdz tiek sasniegts transportlīdzekļa mērķa ātrums. |
| --- | --- |

2.7.3.5.

ātruma samazināšana ripinot (coast-down): ātruma samazināšanu sāk ar sajūga izspiešanu (t. i., atvienojot piedziņu no riteņiem), neizmantojot bremzes, līdz tiek sasniegts transportlīdzekļa mērķa ātrums.

2.7.4.   Kruīza norādījumi:

| 2.7.4.1. | ja nākamā darbība ir “kruīzs”, transporta ātrumu var palielināt, lai sasniegtu transportlīdzekļa mērķa ātrumu; |
| --- | --- |

2.7.4.1.

ja nākamā darbība ir “kruīzs”, transporta ātrumu var palielināt, lai sasniegtu transportlīdzekļa mērķa ātrumu;

| 2.7.4.2. | pēc vajadzības turpina izmantot droseļvārstu, lai sasniegtu un saglabātu transportlīdzekļa mērķa kruīza ātrumu. |
| --- | --- |

2.7.4.2.

pēc vajadzības turpina izmantot droseļvārstu, lai sasniegtu un saglabātu transportlīdzekļa mērķa kruīza ātrumu.

2.7.5.   Braukšanas norādījumu izpilda pilnībā. Lai nodrošinātu, ka darbības tiek veiktas pilnībā, ir atļauts papildu brīvgaitas laiks, paātrinājums virs transportlīdzekļa mērķa ātruma un ātruma samazinājums zem transportlīdzekļa mērķa ātruma.

2.7.6.   Pārnesumu maiņu veic saskaņā ar II pielikuma 9. papildinājuma 4.5.5. punktā paredzētajiem norādījumiem. Alternatīvi var izmantot izgatavotāja norādījumus patērētājam, ja tos apstiprina apstiprinātājiestāde.

2.7.7.   Ja testa transportlīdzeklis nevar sasniegt transportlīdzekļa mērķa ātrumus, kas noteikti piemērojamajā SRC-LeCV, to darbina ar pilnībā atvērtu droseļvārstu un izmantojot citas pieejamās iespējas, lai sasniegtu maksimālo projektēto ātrumu.

2.8.   SRC-LeCV testa posmi

SRC-LeCV tests sastāv no šādiem posmiem:

| 2.8.1. | iegūst transportlīdzekļa maksimālo projektēto ātrumu un vai nu motora jaudu, vai lietderīgo jaudu atkarībā no tā, kura piemērojama; |
| --- | --- |

2.8.1.

iegūst transportlīdzekļa maksimālo projektēto ātrumu un vai nu motora jaudu, vai lietderīgo jaudu atkarībā no tā, kura piemērojama;

| 2.8.2. | vajadzīgo SRC-LeCV atlasa no Ap1.1. tabulas, un vajadzīgos transportlīdzekļa mērķa ātrumus un sīki sagatavotus braukšanas norādījumus atlasa no Ap1.3. tabulas; |
| --- | --- |

2.8.2.

vajadzīgo SRC-LeCV atlasa no Ap1.1. tabulas, un vajadzīgos transportlīdzekļa mērķa ātrumus un sīki sagatavotus braukšanas norādījumus atlasa no Ap1.3. tabulas;

| 2.8.3. | ailē “samazina ātrumu par” norāda transportlīdzekļa delta ātrumu, kas jāatskaita vai nu no iepriekš sasniegtā transportlīdzekļa mērķa ātruma, vai no transportlīdzekļa maksimālā projektētā ātruma, atkarībā no tā, kurš no tiem mazāks.
  Piemērs, 1. aplis | Transportlīdzeklis Nr. 1: L1e-B maza ātruma mopēds ar transportlīdzekļa maksimālo projektēto ātrumu 25 km/h atbilstīgi SRC-LeCV Nr. 1 |
| --- | --- | --- |

2.8.3.

ailē “samazina ātrumu par” norāda transportlīdzekļa delta ātrumu, kas jāatskaita vai nu no iepriekš sasniegtā transportlīdzekļa mērķa ātruma, vai no transportlīdzekļa maksimālā projektētā ātruma, atkarībā no tā, kurš no tiem mazāks.

Piemērs, 1. aplis

Transportlīdzeklis Nr. 1: L1e-B maza ātruma mopēds ar transportlīdzekļa maksimālo projektēto ātrumu 25 km/h atbilstīgi SRC-LeCV Nr. 1

| | Transportlīdzeklis Nr. 2: L1e-B liela ātruma mopēds ar transportlīdzekļa maksimālo projektēto ātrumu 45 km/h atbilstīgi SRC-LeCV Nr. 1 |
| --- | --- |

Transportlīdzeklis Nr. 2: L1e-B liela ātruma mopēds ar transportlīdzekļa maksimālo projektēto ātrumu 45 km/h atbilstīgi SRC-LeCV Nr. 1

Ap1.2. tabula

Piemērs — L1e-B maza ātruma mopēds un L1e-B liela ātruma mopēds, transportlīdzekļa faktiskais ātrums un mērķa ātrums

| Aplis | Apakšaplis | Darbība | Laiks
  (s) | Līdz/pie
  (transportlīdzekļa ātrums km/h) | Par
  (transportlīdzekļa delta km/h) | Transportlīdzeklis Nr. 1
  (transportlīdzekļa faktiskais ātrums km/h) | Transportlīdzeklis Nr. 2
  (transportlīdzekļa faktiskais ātrums km/h) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Pirmais, 1/4 | | | | | | |
| | | Apstādina un brīvgaita | 10 | | | | |
| | | Palielina ātrumu | | 35 | | 25 | 35 |
| | | Kruīzs | | 35 | | 25 | 35 |
| | Otrais, 1/4 | | | | | | |
| | | Samazina ātrumu | | | 15 | 10 | 20 |
| | | Palielina ātrumu | | 35 | | 25 | 35 |
| | | Kruīzs | | 35 | | 25 | 35 |
| | Trešais, 1/4 | | | | | | |
| | | Samazina ātrumu | | | 15 | 10 | 20 |
| | | Palielina ātrumu | | 45 | | 25 | 45 |
| | | Kruīzs | | 45 | | 25 | 45 |
| | Ceturtais, 1/4 | | | | | | |
| | | Samazina ātrumu | | | 20 | 5 | 25 |
| | | Palielina ātrumu | | 45 | | 25 | 45 |
| | | Kruīzs | | 45 | | 25 | 45 |

Aplis

Apakšaplis

Darbība

Laiks

(s)

Līdz/pie

(transportlīdzekļa ātrums km/h)

Par

(transportlīdzekļa delta km/h)

Transportlīdzeklis Nr. 1

(transportlīdzekļa faktiskais ātrums km/h)

Transportlīdzeklis Nr. 2

(transportlīdzekļa faktiskais ātrums km/h)

1

Pirmais, 1/4

Apstādina un brīvgaita

10

Palielina ātrumu

35

25

35

Kruīzs

35

25

35

Otrais, 1/4

Samazina ātrumu

15

10

20

Palielina ātrumu

35

25

35

Kruīzs

35

25

35

Trešais, 1/4

Samazina ātrumu

15

10

20

Palielina ātrumu

45

25

45

Kruīzs

45

25

45

Ceturtais, 1/4

Samazina ātrumu

20

5

25

Palielina ātrumu

45

25

45

Kruīzs

45

25

45

| 2.8.4. | Sagatavo transportlīdzekļa mērķa ātrumu tabulu, kurā norāda transportlīdzekļa nominālos mērķa ātrumus, kas noteikti Ap1.3. un Ap4. tabulā, un transportlīdzekļa sasniedzamos mērķa ātrumus, tādā formātā, kādam dod priekšroku izgatavotājs un kāds apmierina apstiprinātājiestādi. |
| --- | --- |

2.8.4.

Sagatavo transportlīdzekļa mērķa ātrumu tabulu, kurā norāda transportlīdzekļa nominālos mērķa ātrumus, kas noteikti Ap1.3. un Ap4. tabulā, un transportlīdzekļa sasniedzamos mērķa ātrumus, tādā formātā, kādam dod priekšroku izgatavotājs un kāds apmierina apstiprinātājiestādi.

| 2.8.5. | Saskaņā ar 2.2.5. punktu uz testa trases vai ceļa atzīmē vai norāda apļa garuma ceturtdaļas iedaļas vai izmanto sistēmu, kas norāda nobraukto attālumu uz šasijas dinamometra. |
| --- | --- |

2.8.5.

Saskaņā ar 2.2.5. punktu uz testa trases vai ceļa atzīmē vai norāda apļa garuma ceturtdaļas iedaļas vai izmanto sistēmu, kas norāda nobraukto attālumu uz šasijas dinamometra.

| 2.8.6. | Pēc katra apļa nobraukšanas izpilda vajadzīgo darbību sarakstu no Ap1.3. un Ap4. tabulas noteiktajā kārtībā un saskaņā ar 2.7. punktu attiecībā uz vispārējiem braukšanas norādījumiem līdz vai pie transportlīdzekļa nākamā ātruma. |
| --- | --- |

2.8.6.

Pēc katra apļa nobraukšanas izpilda vajadzīgo darbību sarakstu no Ap1.3. un Ap4. tabulas noteiktajā kārtībā un saskaņā ar 2.7. punktu attiecībā uz vispārējiem braukšanas norādījumiem līdz vai pie transportlīdzekļa nākamā ātruma.

| 2.8.7. | Maksimālais sasniegtais transportlīdzekļa ātrums var atšķirties no transportlīdzekļa maksimālā projektētā ātruma atkarībā no vajadzīgā paātrinājuma veida un trases apstākļiem. Tāpēc testa laikā novēro faktisko sasniegto transportlīdzekļa ātrumu, lai redzētu, vai transportlīdzekļa mērķa ātrumi tiek sasniegti, kā nepieciešams. Īpaša uzmanība jāpievērš transportlīdzekļa maksimālajiem ātrumiem un transportlīdzekļa kruīza ātrumiem, kas ir līdzīgi transportlīdzekļa maksimālajam ātrumam, un vēlākajām transportlīdzekļa ātruma atšķirībām ātruma samazināšanas laikā. |
| --- | --- |

2.8.7.

Maksimālais sasniegtais transportlīdzekļa ātrums var atšķirties no transportlīdzekļa maksimālā projektētā ātruma atkarībā no vajadzīgā paātrinājuma veida un trases apstākļiem. Tāpēc testa laikā novēro faktisko sasniegto transportlīdzekļa ātrumu, lai redzētu, vai transportlīdzekļa mērķa ātrumi tiek sasniegti, kā nepieciešams. Īpaša uzmanība jāpievērš transportlīdzekļa maksimālajiem ātrumiem un transportlīdzekļa kruīza ātrumiem, kas ir līdzīgi transportlīdzekļa maksimālajam ātrumam, un vēlākajām transportlīdzekļa ātruma atšķirībām ātruma samazināšanas laikā.

| 2.8.8. | Ja pastāvīgi tiek konstatēta būtiska novirze, kad veic vairākus apakšciklus, transportlīdzekļa mērķa ātrumus pielāgo 2.8.4. punktā ietvertajā tabulā norādītajiem. Pielāgojums jāveic tikai tad, kad tiek sākts apakšcikls, un ne reāllaikā. |
| --- | --- |

2.8.8.

Ja pastāvīgi tiek konstatēta būtiska novirze, kad veic vairākus apakšciklus, transportlīdzekļa mērķa ātrumus pielāgo 2.8.4. punktā ietvertajā tabulā norādītajiem. Pielāgojums jāveic tikai tad, kad tiek sākts apakšcikls, un ne reāllaikā.

2.9.   Sīks SRC-LeCV testa ciklu apraksts

2.9.1.   SRC-LeCV grafisks pārskats

Ap1.2. attēls

SRC-LeCV — attāluma uzkrāšanas raksturlielumu piemērs visiem četriem cikliem

Image

2.9.2.   Sīki sagatavoti SRC-LeCV ciklu norādījumi

Ap1.3. tabula

Darbības un apakšdarbības katram ciklam un apakšciklam, 1., 2. un 3. aplis

| Cikls: | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Aplis | Apakšaplis | Darbība | Apakšdarbība | Laiks (s) | Līdz/pie | Par | Līdz/pie | Par | Līdz/pie | Par | Līdz/pie | Par |
| 1 | Pirmais
  1/4 | | | | (km/h) |
| | | Apstādina un brīvgaita | | 10 | | | | | | | | |
| | | Palielina ātrumu | Spēcīgi | | 35 | | 50 | | 55 | | 90 | |
| | | Kruīzs | | | 35 | | 50 | | 55 | | 90 | |
| | Otrais
  1/4 | | | | | | | | | | | |
| | | Samazina ātrumu | Mēreni | | | 15 | | 15 | | 15 | | 15 |
| | | Palielina ātrumu | Mēreni | | 35 | | 50 | | 55 | | 90 | |
| | | Kruīzs | | | 35 | | 50 | | 55 | | 90 | |
| | Trešais
  1/4 | | | | | | | | | | | |
| | | Samazina ātrumu | Mēreni | | | 15 | | 15 | | 15 | | 15 |
| | | Palielina ātrumu | Mēreni | | 45 | | 60 | | 75 | | 100 | |
| | | Kruīzs | | | 45 | | 60 | | 75 | | 100 | |
| | Ceturtais
  1/4 | | | | | | | | | | | |
| | | Samazina ātrumu | Mēreni | | | 20 | | 10 | | 15 | | 20 |
| | | Palielina ātrumu | Mēreni | | 45 | | 60 | | 75 | | 100 | |
| | | Kruīzs | | | 45 | | 60 | | 75 | | 100 | |
| 2 | Pirmais
  1/2 | | | | | | | | | | | |
| | | Samazina ātrumu | Ripina un pārnesumā | | 0 | | 0 | | 0 | | 0 | |
| | | Apstādina un brīvgaita | | 10 | | | | | | | | |
| | | Palielina ātrumu | Spēcīgi | | 50 | | 100 | | 100 | | 130 | |
| | | Samazina ātrumu | Ripina | | | 10 | | 20 | | 10 | | 15 |
| | | Paātrinājums pēc izvēles | Spēcīgi | | 40 | | 80 | | 90 | | 115 | |
| | | Kruīzs | | | 40 | | 80 | | 90 | | 115 | |
| | Otrais
  1/2 | | | | | | | | | | | |
| | | Samazina ātrumu | Mēreni | | | 15 | | 20 | | 25 | | 35 |
| | | Palielina ātrumu | Mēreni | | 50 | | 75 | | 80 | | 105 | |
| | | Kruīzs | | | 50 | | 75 | | 80 | | 105 | |
| 3 | Pirmais
  1/2 | | | | | | | | | | | |
| | | Samazina ātrumu | Mēreni | | | 25 | | 15 | | 15 | | 25 |
| | | Palielina ātrumu | Mēreni | | 50 | | 90 | | 95 | | 120 | |
| | | Kruīzs | | | 50 | | 90 | | 95 | | 120 | |
| | Otrais
  1/2 | | | | | | | | | | | |
| | | Samazina ātrumu | Mēreni | | | 25 | | 10 | | 30 | | 40 |
| | | Palielina ātrumu | Mēreni | | 45 | | 70 | | 90 | | 115 | |
| | | Kruīzs | | | 45 | | 70 | | 90 | | 115 | |

Cikls:

1

2

3

4

Aplis

Apakšaplis

Darbība

Apakšdarbība

Laiks (s)

Līdz/pie

Par

Līdz/pie

Par

Līdz/pie

Par

Līdz/pie

Par

1

Pirmais

1/4

(km/h)

Apstādina un brīvgaita

10

Palielina ātrumu

Spēcīgi

35

50

55

90

Kruīzs

35

50

55

90

Otrais

1/4

Samazina ātrumu

Mēreni

15

15

15

15

Palielina ātrumu

Mēreni

35

50

55

90

Kruīzs

35

50

55

90

Trešais

1/4

Samazina ātrumu

Mēreni

15

15

15

15

Palielina ātrumu

Mēreni

45

60

75

100

Kruīzs

45

60

75

100

Ceturtais

1/4

Samazina ātrumu

Mēreni

20

10

15

20

Palielina ātrumu

Mēreni

45

60

75

100

Kruīzs

45

60

75

100

2

Pirmais

1/2

Samazina ātrumu

Ripina un pārnesumā

0

0

0

0

Apstādina un brīvgaita

10

Palielina ātrumu

Spēcīgi

50

100

100

130

Samazina ātrumu

Ripina

10

20

10

15

Paātrinājums pēc izvēles

Spēcīgi

40

80

90

115

Kruīzs

40

80

90

115

Otrais

1/2

Samazina ātrumu

Mēreni

15

20

25

35

Palielina ātrumu

Mēreni

50

75

80

105

Kruīzs

50

75

80

105

3

Pirmais

1/2

Samazina ātrumu

Mēreni

25

15

15

25

Palielina ātrumu

Mēreni

50

90

95

120

Kruīzs

50

90

95

120

Otrais

1/2

Samazina ātrumu

Mēreni

25

10

30

40

Palielina ātrumu

Mēreni

45

70

90

115

Kruīzs

45

70

90

115

Ap1.4. tabula

Darbības un apakšdarbības katram ciklam un apakšciklam, 4. un 5. aplis

| Cikls | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Aplis | Apakšaplis | Darbība | Apakšdarbība | Laiks (s) | Līdz/pie | Par | Līdz/pie | Par | Līdz/pie | Par | Līdz/pie | Par |
| 4 | Pirmais
  1/2 | | | | (km/h) |
| | | Samazina ātrumu | Mēreni | | | 20 | | 20 | | 25 | | 35 |
| | | Palielina ātrumu | Mēreni | | 45 | | 70 | | 90 | | 115 | |
| | | Samazina ātrumu | Ripina | | | 20 | | 15 | | 15 | | 15 |
| | | Paātrinājums pēc izvēles | Mēreni | | 35 | | 55 | | 75 | | 100 | |
| | | Kruīzs | | | 35 | | 55 | | 75 | | 100 | |
| | Otrais
  1/2 | | | | | | | | | | | |
| | | Samazina ātrumu | Mēreni | | | 10 | | 10 | | 10 | | 20 |
| | | Palielina ātrumu | Mēreni | | 45 | | 65 | | 80 | | 105 | |
| | | Kruīzs | | | 45 | | 65 | | 80 | | 105 | |
| 5 | Pirmais
  1/4 | | | | (km/h) | | | | | | | |
| | | Samazina ātrumu | Ripina un pārnesumā | | 0 | | 0 | | 0 | | 0 | |
| | | Apstādina un brīvgaita | | 45 | | | | | | | | |
| | | Palielina ātrumu | Spēcīgi | | 30 | | 55 | | 70 | | 90 | |
| | | Kruīzs | | | 30 | | 55 | | 70 | | 90 | |
| | Otrais
  1/4 | | | | | | | | | | | |
| | | Samazina ātrumu | Mēreni | | | 15 | | 15 | | 20 | | 25 |
| | | Palielina ātrumu | Mēreni | | 30 | | 55 | | 70 | | 90 | |
| | | Kruīzs | | | 30 | | 55 | | 70 | | 90 | |
| | Trešais
  1/4 | | | | | | | | | | | |
| | | Samazina ātrumu | Mēreni | | | 20 | | 25 | | 20 | | 25 |
| | | Palielina ātrumu | Mēreni | | 20 | | 45 | | 65 | | 80 | |
| | | Kruīzs | | | 20 | | 45 | | 65 | | 80 | |
| | Ceturtais
  1/4 | | | | | | | | | | | |
| | | Samazina ātrumu | Mēreni | | | 10 | | 15 | | 15 | | 15 |
| | | Palielina ātrumu | Mēreni | | 20 | | 45 | | 65 | | 80 | |
| | | Kruīzs | | | 20 | | 45 | | 65 | | 80 | |
| | | Samazina ātrumu | Ripina un pārnesumā | | 0 | | 0 | | 0 | | 0 | |

Cikls

1

2

3

4

Aplis

Apakšaplis

Darbība

Apakšdarbība

Laiks (s)

Līdz/pie

Par

Līdz/pie

Par

Līdz/pie

Par

Līdz/pie

Par

4

Pirmais

1/2

(km/h)

Samazina ātrumu

Mēreni

20

20

25

35

Palielina ātrumu

Mēreni

45

70

90

115

Samazina ātrumu

Ripina

20

15

15

15

Paātrinājums pēc izvēles

Mēreni

35

55

75

100

Kruīzs

35

55

75

100

Otrais

1/2

Samazina ātrumu

Mēreni

10

10

10

20

Palielina ātrumu

Mēreni

45

65

80

105

Kruīzs

45

65

80

105

5

Pirmais

1/4

(km/h)

Samazina ātrumu

Ripina un pārnesumā

0

0

0

0

Apstādina un brīvgaita

45

Palielina ātrumu

Spēcīgi

30

55

70

90

Kruīzs

30

55

70

90

Otrais

1/4

Samazina ātrumu

Mēreni

15

15

20

25

Palielina ātrumu

Mēreni

30

55

70

90

Kruīzs

30

55

70

90

Trešais

1/4

Samazina ātrumu

Mēreni

20

25

20

25

Palielina ātrumu

Mēreni

20

45

65

80

Kruīzs

20

45

65

80

Ceturtais

1/4

Samazina ātrumu

Mēreni

10

15

15

15

Palielina ātrumu

Mēreni

20

45

65

80

Kruīzs

20

45

65

80

Samazina ātrumu

Ripina un pārnesumā

0

0

0

0

2.9.3.   Uzsūkšanās procedūras SRC-LeCV

SRC-LeCV uzsūkšanās procedūra sastāv no šādiem posmiem:

| 2.9.3.1. | veic pilnu SRC-LeCV apakšciklu (aptuveni 30 km); |
| --- | --- |

2.9.3.1.

veic pilnu SRC-LeCV apakšciklu (aptuveni 30 km);

| 2.9.3.2. | var veikt I tipa emisiju testu, ja to uzskata par nepieciešamu statistikas vajadzībām; |
| --- | --- |

2.9.3.2.

var veikt I tipa emisiju testu, ja to uzskata par nepieciešamu statistikas vajadzībām;

| 2.9.3.3. | veic visu vajadzīgo tehnisko apkopi, un testa transportlīdzeklim var uzpildīt degvielu; |
| --- | --- |

2.9.3.3.

veic visu vajadzīgo tehnisko apkopi, un testa transportlīdzeklim var uzpildīt degvielu;

| 2.9.3.4. | testa transportlīdzekli iestata brīvgaitā, un tā iekšdedzes motors darbojas vismaz vienu stundu bez lietotāja iejaukšanās; |
| --- | --- |

2.9.3.4.

testa transportlīdzekli iestata brīvgaitā, un tā iekšdedzes motors darbojas vismaz vienu stundu bez lietotāja iejaukšanās;

| 2.9.3.5. | testa transportlīdzekļa spēkiekārta ir izslēgta; |
| --- | --- |

2.9.3.5.

testa transportlīdzekļa spēkiekārta ir izslēgta;

| 2.9.3.6. | testa transportlīdzeklim ļauj atdzist un uzsūkties apkārtējās vides apstākļos vismaz sešas stundas (vai četras stundas ar ventilatoru un smēreļļu apkārtējā temperatūrā); |
| --- | --- |

2.9.3.6.

testa transportlīdzeklim ļauj atdzist un uzsūkties apkārtējās vides apstākļos vismaz sešas stundas (vai četras stundas ar ventilatoru un smēreļļu apkārtējā temperatūrā);

| 2.9.3.7. | transportlīdzeklim var uzpildīt degvielu, un pēc vajadzības atiestata uzkrāto nobraukumu Ap1.3. tabulā norādītā SRC-LeCV apakšcikla 1. apļa 1. apakšaplī; |
| --- | --- |

2.9.3.7.

transportlīdzeklim var uzpildīt degvielu, un pēc vajadzības atiestata uzkrāto nobraukumu Ap1.3. tabulā norādītā SRC-LeCV apakšcikla 1. apļa 1. apakšaplī;

| 2.9.3.8. | SRC-LeCV uzsūkšanās procedūra neaizstāj parasto uzsūkšanās laiku I tipa emisiju testiem, kas noteikti II pielikumā. SRC-LeCV uzsūkšanās procedūru var koordinēt tā, lai tā tiktu veikta pēc katra tehniskās apkopes intervāla vai pēc katra emisiju laboratorijas testa. |
| --- | --- |

2.9.3.8.

SRC-LeCV uzsūkšanās procedūra neaizstāj parasto uzsūkšanās laiku I tipa emisiju testiem, kas noteikti II pielikumā. SRC-LeCV uzsūkšanās procedūru var koordinēt tā, lai tā tiktu veikta pēc katra tehniskās apkopes intervāla vai pēc katra emisiju laboratorijas testa.

| 2.9.3.9 | V tipa testa uzsūkšanās procedūra faktiskās noturības testēšanai ar pilnīgu nobraukuma uzkrāšanu






  2.9.3.9.1. | Pilnīgas nobraukuma uzkrāšanas posmā, kas noteikts VI pielikuma 3.1. punktā, testa transportlīdzekļiem veic minimālo uzsūkšanās procedūru skaitu, kas noteikts Ap1.3. tabulā. Šīs procedūras vienmērīgi sadala pa visu uzkrāto nobraukumu. |
| --- | --- | --- |

2.9.3.9

V tipa testa uzsūkšanās procedūra faktiskās noturības testēšanai ar pilnīgu nobraukuma uzkrāšanu

2.9.3.9.1.

Pilnīgas nobraukuma uzkrāšanas posmā, kas noteikts VI pielikuma 3.1. punktā, testa transportlīdzekļiem veic minimālo uzsūkšanās procedūru skaitu, kas noteikts Ap1.3. tabulā. Šīs procedūras vienmērīgi sadala pa visu uzkrāto nobraukumu.

| 2.9.3.9.2. | To uzsūkšanās procedūru skaitu, kuras jāveic pilnīgas nobraukuma uzkrāšanas posmā, nosaka pēc šādas tabulas.

  Ap1.3. tabula


  Uzsūkšanās procedūru skaits atkarībā no SRC-LeCV, kas norādīts Ap1-1. tabulā








  SRC-LeCV cikla Nr. | V tipa testa uzsūkšanās procedūru minimālais skaits |
| --- | --- | --- |
| 1 un 2 | 3 |
| 3 | 4 |
| 4 | 6 |

2.9.3.9.2.

To uzsūkšanās procedūru skaitu, kuras jāveic pilnīgas nobraukuma uzkrāšanas posmā, nosaka pēc šādas tabulas.

Ap1.3. tabula

Uzsūkšanās procedūru skaits atkarībā no SRC-LeCV, kas norādīts Ap1-1. tabulā

SRC-LeCV cikla Nr.

V tipa testa uzsūkšanās procedūru minimālais skaits

1 un 2

3

3

4

4

6

| 2.9.3.10 | V tipa testa uzsūkšanās procedūra faktiskās noturības testēšanai ar daļēju nobraukuma uzkrāšanu
  Daļējas nobraukuma uzkrāšanas posmā, kas noteikts VI pielikuma 3.2. punktā, testa transportlīdzekļiem veic četras uzsūkšanās procedūras, kas noteiktas 3.1. punktā. Šīs procedūras vienmērīgi sadala pa visu uzkrāto nobraukumu. |
| --- | --- |

2.9.3.10

V tipa testa uzsūkšanās procedūra faktiskās noturības testēšanai ar daļēju nobraukuma uzkrāšanu

Daļējas nobraukuma uzkrāšanas posmā, kas noteikts VI pielikuma 3.2. punktā, testa transportlīdzekļiem veic četras uzsūkšanās procedūras, kas noteiktas 3.1. punktā. Šīs procedūras vienmērīgi sadala pa visu uzkrāto nobraukumu.

2. papildinājums

ASV EPA apstiprinātais nobraukuma uzkrāšanas noturības cikls (AMA)

1.   Ievads

| 1.1. | Amerikas Savienoto Valstu (ASV) Vides aizsardzības aģentūras (EPA) apstiprinātais nobraukuma uzkrāšanas noturības cikls (AMA) ir nobraukuma uzkrāšanas cikls, ko izmanto, lai novecinātu testa transportlīdzekļus un to piesārņojuma kontroles iekārtas tādā veidā, kas ir atkārtojams, bet ievērojami mazāk reprezentatīvs attiecībā uz ES parku un satiksmes situāciju nekā SRC-LeCV. AMA testa cikls ir pakāpeniski jāizbeidz, bet to var izmantot pārejas periodā līdz pēdējās reģistrācijas datumam (to ieskaitot), kas noteikts Regulas (ES) Nr. 168/2013 IV pielikuma 1.5.2. punktā, līdz apstiprināšanai ietekmes uz vidi pētījumā, kas minēts Regulas (ES) Nr. 168/2013 23. panta 4. punktā. L kategorijas testa transportlīdzekļiem testa ciklu var veikt uz ceļa, testa trases vai kilometru uzkrāšanas šasijas dinamometra. |
| --- | --- |

1.1.

Amerikas Savienoto Valstu (ASV) Vides aizsardzības aģentūras (EPA) apstiprinātais nobraukuma uzkrāšanas noturības cikls (AMA) ir nobraukuma uzkrāšanas cikls, ko izmanto, lai novecinātu testa transportlīdzekļus un to piesārņojuma kontroles iekārtas tādā veidā, kas ir atkārtojams, bet ievērojami mazāk reprezentatīvs attiecībā uz ES parku un satiksmes situāciju nekā SRC-LeCV. AMA testa cikls ir pakāpeniski jāizbeidz, bet to var izmantot pārejas periodā līdz pēdējās reģistrācijas datumam (to ieskaitot), kas noteikts Regulas (ES) Nr. 168/2013 IV pielikuma 1.5.2. punktā, līdz apstiprināšanai ietekmes uz vidi pētījumā, kas minēts Regulas (ES) Nr. 168/2013 23. panta 4. punktā. L kategorijas testa transportlīdzekļiem testa ciklu var veikt uz ceļa, testa trases vai kilometru uzkrāšanas šasijas dinamometra.

| 1.2. | AMA testa ciklu veic, atkārtojot 2. punktā noteikto AMA apakšciklu, līdz ir uzkrāts piemērojamais noturības nobraukums, kas paredzēts Regulas (ES) Nr. 168/2013 VII pielikuma A daļā. |
| --- | --- |

1.2.

AMA testa ciklu veic, atkārtojot 2. punktā noteikto AMA apakšciklu, līdz ir uzkrāts piemērojamais noturības nobraukums, kas paredzēts Regulas (ES) Nr. 168/2013 VII pielikuma A daļā.

| 1.3. | AMA testa ciklu veido 11 apakš-apakšcikli, kas katrs ietver 6 kilometrus. |
| --- | --- |

1.3.

AMA testa ciklu veido 11 apakš-apakšcikli, kas katrs ietver 6 kilometrus.

2.   
  AMA testa cikla prasības

| 2.1. | Nobraukuma uzkrāšanai AMA testa ciklā L kategorijas transportlīdzekļus grupē šādi.

  Ap2.1. tabula


  L kategorijas transportlīdzekļu grupēšana AMA nobraukuma uzkrāšanas testa vajadzībām








  L kategorijas transportlīdzekļa klase | Motora darba tilpums (cm3) | v
  max
  (km/h) |
| --- | --- | --- | --- |
| I | < 150 | Nepiemēro |
| II | ≥ 150 | ≤ 130 |
| III | ≥ 150 | >130 |

2.1.

Nobraukuma uzkrāšanai AMA testa ciklā L kategorijas transportlīdzekļus grupē šādi.

Ap2.1. tabula

L kategorijas transportlīdzekļu grupēšana AMA nobraukuma uzkrāšanas testa vajadzībām

L kategorijas transportlīdzekļa klase

Motora darba tilpums (cm3)

v
  max
  (km/h)

I

< 150

Nepiemēro

II

≥ 150

≤ 130

III

≥ 150

>130

| 2.2. | Ja AMA testa ciklu veic uz kilometru uzkrāšanas šasijas dinamometra, nobraukto attālumu aprēķina pēc ruļļa apgriezienu skaita un ripošanas perimetra. |
| --- | --- |

2.2.

Ja AMA testa ciklu veic uz kilometru uzkrāšanas šasijas dinamometra, nobraukto attālumu aprēķina pēc ruļļa apgriezienu skaita un ripošanas perimetra.

| 2.3. | Vienu AMA apakštestu veic šādi.






  2.5.1. | Ap2.1. attēls


  Braukšanas režīma grafiks AMA testa apakš-apakšciklam |
| --- | --- | --- |

2.3.

Vienu AMA apakštestu veic šādi.

2.5.1.

Ap2.1. attēls

Braukšanas režīma grafiks AMA testa apakš-apakšciklam

Image

| 2.5.2. | AMA testa ciklā, ko veido 11 apakš-apakšcikli, brauc ar šādiem apakš-apakšcikla transportlīdzekļa ātrumiem.

  Ap2.2. tabula


  Maksimālais transportlīdzekļa ātrums vienā AMA apakšciklā










  Apakš-apakšcikls | I klases transportlīdzeklis
  (km/h) | II klases transportlīdzeklis
  (km/h) | III klases transportlīdzeklis
  I iespēja (km/h) | III klases transportlīdzeklis
  II iespēja (km/h) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 65 | 65 | 65 | 65 |
| 2 | 45 | 45 | 65 | 45 |
| 3 | 65 | 65 | 55 | 65 |
| 4 | 65 | 65 | 45 | 65 |
| 5 | 55 | 55 | 55 | 55 |
| 6 | 45 | 45 | 55 | 45 |
| 7 | 55 | 55 | 70 | 55 |
| 8 | 70 | 70 | 55 | 70 |
| 9 | 55 | 55 | 46 | 55 |
| 10 | 70 | 90 | 90 | 90 |
| 11 | 70 | 90 | 110 | 110 |

2.5.2.

AMA testa ciklā, ko veido 11 apakš-apakšcikli, brauc ar šādiem apakš-apakšcikla transportlīdzekļa ātrumiem.

Ap2.2. tabula

Maksimālais transportlīdzekļa ātrums vienā AMA apakšciklā

Apakš-apakšcikls

I klases transportlīdzeklis

(km/h)

II klases transportlīdzeklis

(km/h)

III klases transportlīdzeklis

I iespēja (km/h)

III klases transportlīdzeklis

II iespēja (km/h)

1

65

65

65

65

2

45

45

65

45

3

65

65

55

65

4

65

65

45

65

5

55

55

55

55

6

45

45

55

45

7

55

55

70

55

8

70

70

55

70

9

55

55

46

55

10

70

90

90

90

11

70

90

110

110

| 2.5.3. | Izgatavotāji var izvēlēties vienu no divām transportlīdzekļa ātruma iespējām III klases L kategorijas transportlīdzekļiem, izpildot visu procedūru attiecībā uz to izvēlēto iespēju. |
| --- | --- |

2.5.3.

Izgatavotāji var izvēlēties vienu no divām transportlīdzekļa ātruma iespējām III klases L kategorijas transportlīdzekļiem, izpildot visu procedūru attiecībā uz to izvēlēto iespēju.

| 2.5.4. | Pirmo deviņu AMA apakš-apakšciklu laikā testa transportlīdzekli apstādina četras reizes ar motoru brīvgaitā, katru reizi uz 15 sekundēm. |
| --- | --- |

2.5.4.

Pirmo deviņu AMA apakš-apakšciklu laikā testa transportlīdzekli apstādina četras reizes ar motoru brīvgaitā, katru reizi uz 15 sekundēm.

| 2.5.5. | AMA apakšcikls sastāv no pieciem ātruma samazinājumiem katrā apakš-apakšciklā, ātrumu samazinot no cikla ātruma līdz 30 km/h. Tad testa transportlīdzekļa ātrumu pakāpeniski palielina, līdz ir sasniegts Ap2.2. tabulā norādītais cikla ātrums. |
| --- | --- |

2.5.5.

AMA apakšcikls sastāv no pieciem ātruma samazinājumiem katrā apakš-apakšciklā, ātrumu samazinot no cikla ātruma līdz 30 km/h. Tad testa transportlīdzekļa ātrumu pakāpeniski palielina, līdz ir sasniegts Ap2.2. tabulā norādītais cikla ātrums.

| 2.5.6. | Testa 10. apakšciklu veic pie vienmērīga ātruma atbilstīgi L kategorijas transportlīdzekļu kasei, kas minēta Ap2.1. tabulā. |
| --- | --- |

2.5.6.

Testa 10. apakšciklu veic pie vienmērīga ātruma atbilstīgi L kategorijas transportlīdzekļu kasei, kas minēta Ap2.1. tabulā.

| 2.5.7. | Testa 11. apakš-apakšcikls sākas ar maksimālu paātrinājumu no miera stāvokļa līdz apļa ātrumam. Pusceļā parasti iedarbina bremzes, līdz testa transportlīdzeklis apstājas. Pēc tam seko brīvgaitas periods 15 sekundes un otrs maksimālais paātrinājums. Ar to beidzas viens AMA apakšcikls. |
| --- | --- |

2.5.7.

Testa 11. apakš-apakšcikls sākas ar maksimālu paātrinājumu no miera stāvokļa līdz apļa ātrumam. Pusceļā parasti iedarbina bremzes, līdz testa transportlīdzeklis apstājas. Pēc tam seko brīvgaitas periods 15 sekundes un otrs maksimālais paātrinājums. Ar to beidzas viens AMA apakšcikls.

| 2.5.8. | Tad grafiku atsāk no AMA apakšcikla sākuma. |
| --- | --- |

2.5.8.

Tad grafiku atsāk no AMA apakšcikla sākuma.

| 2.5.9. | Pēc izgatavotāja pieprasījuma un ar apstiprinātājiestādes piekrišanu L kategorijas transportlīdzekļu tipu var iekļaut augstākā klasē, ar nosacījumu, ka tas var izpildīt visus procedūras aspektus attiecībā uz augstāko klasi. |
| --- | --- |

2.5.9.

Pēc izgatavotāja pieprasījuma un ar apstiprinātājiestādes piekrišanu L kategorijas transportlīdzekļu tipu var iekļaut augstākā klasē, ar nosacījumu, ka tas var izpildīt visus procedūras aspektus attiecībā uz augstāko klasi.

| 2.5.10. | Pēc izgatavotāja pieprasījuma un ar apstiprinātājiestādes piekrišanu, ja L kategorijas transportlīdzeklis nevar sasniegt attiecīgajai klasei norādītos cikla ātrumus, L kategorijas transportlīdzekli iekļauj zemākā klasē. Ja transportlīdzeklis nevar sasniegt šādai zemākajai klasei nepieciešamos cikla ātrumus, tam jāsasniedz visaugstākais iespējamais ātrums testa laikā, un vajadzības gadījumā piemēro pilnu jaudu, lai sasniegtu minēto transportlīdzekļa ātrumu. |
| --- | --- |

2.5.10.

Pēc izgatavotāja pieprasījuma un ar apstiprinātājiestādes piekrišanu, ja L kategorijas transportlīdzeklis nevar sasniegt attiecīgajai klasei norādītos cikla ātrumus, L kategorijas transportlīdzekli iekļauj zemākā klasē. Ja transportlīdzeklis nevar sasniegt šādai zemākajai klasei nepieciešamos cikla ātrumus, tam jāsasniedz visaugstākais iespējamais ātrums testa laikā, un vajadzības gadījumā piemēro pilnu jaudu, lai sasniegtu minēto transportlīdzekļa ātrumu.

VII PIELIKUMS

VII tipa testa prasības — CO2 emisijas, degvielas patēriņš, elektroenerģijas patēriņš un elektriskais diapazons

| Papildinājuma Nr. | Papildinājuma nosaukums | Lpp. Nr. |
| --- | --- | --- |
| 1. | Oglekļa dioksīda emisiju un degvielas patēriņa mērīšanas metode transportlīdzekļiem, ko darbina tikai iekšdedzes motors | 211 |
| 2. | Elektroenerģijas patēriņa mērīšanas metode transportlīdzekļiem, ko darbina tikai elektriska spēka piedziņa | 215 |
| 3. | Oglekļa dioksīda emisiju, degvielas patēriņa, elektroenerģijas patēriņa un braukšanas diapazona mērīšanas metode transportlīdzekļiem, ko darbina hibrīda elektriska spēka piedziņa | 218 |
| 3.1. | Elektriskās enerģijas/jaudas uzkrāšanas ierīces uzlādes stāvokļa (SOC) profils hibrīdiem elektriskiem transportlīdzekļiem ar uzlādi ārpus transportlīdzekļa (HET UĀT) VII tipa testā | 234 |
| 3.2. | Elektroenerģijas atlikuma mērīšanas metode HET UĀT un HET BUĀT akumulatoram | 235 |
| 3.3. | Elektriskā diapazona mērīšanas metode transportlīdzekļiem, ko darbina tikai elektriska spēka piedziņa vai hibrīda elektriska spēka piedziņa, un UĀT diapazona mērīšanai transportlīdzekļiem, ko darbina hibrīda elektriska spēka piedziņa | 236 |

Papildinājuma Nr.

Papildinājuma nosaukums

Lpp. Nr.

1.

Oglekļa dioksīda emisiju un degvielas patēriņa mērīšanas metode transportlīdzekļiem, ko darbina tikai iekšdedzes motors

211

2.

Elektroenerģijas patēriņa mērīšanas metode transportlīdzekļiem, ko darbina tikai elektriska spēka piedziņa

215

3.

Oglekļa dioksīda emisiju, degvielas patēriņa, elektroenerģijas patēriņa un braukšanas diapazona mērīšanas metode transportlīdzekļiem, ko darbina hibrīda elektriska spēka piedziņa

218

3.1.

Elektriskās enerģijas/jaudas uzkrāšanas ierīces uzlādes stāvokļa (SOC) profils hibrīdiem elektriskiem transportlīdzekļiem ar uzlādi ārpus transportlīdzekļa (HET UĀT) VII tipa testā

234

3.2.

Elektroenerģijas atlikuma mērīšanas metode HET UĀT un HET BUĀT akumulatoram

235

3.3.

Elektriskā diapazona mērīšanas metode transportlīdzekļiem, ko darbina tikai elektriska spēka piedziņa vai hibrīda elektriska spēka piedziņa, un UĀT diapazona mērīšanai transportlīdzekļiem, ko darbina hibrīda elektriska spēka piedziņa

236

1.   Ievads

| 1.1. | Šajā pielikumā ir noteiktas prasības attiecībā uz L kategorijas transportlīdzekļu efektivitāti, jo īpaši attiecībā uz CO2 emisiju, degvielas vai elektroenerģijas patēriņa, kā arī transportlīdzekļa elektriskā diapazona mērījumiem. |
| --- | --- |

1.1.

Šajā pielikumā ir noteiktas prasības attiecībā uz L kategorijas transportlīdzekļu efektivitāti, jo īpaši attiecībā uz CO2 emisiju, degvielas vai elektroenerģijas patēriņa, kā arī transportlīdzekļa elektriskā diapazona mērījumiem.

| 1.2. | Šajā pielikumā noteiktās prasības attiecas uz šādiem L kategorijas transportlīdzekļu, kas aprīkoti ar saistītām spēka piedziņas konfigurācijām, testiem:






  a) | oglekļa dioksīda (CO2) emisiju un degvielas patēriņa mērījumi, elektroenerģijas patēriņa un elektriskā diapazona mērījumi L kategorijas transportlīdzekļiem, ko darbina tikai iekšdedzes motors vai hibrīda elektriska spēka piedziņa; |
| --- | --- | --- |

1.2.

Šajā pielikumā noteiktās prasības attiecas uz šādiem L kategorijas transportlīdzekļu, kas aprīkoti ar saistītām spēka piedziņas konfigurācijām, testiem:

a)

oglekļa dioksīda (CO2) emisiju un degvielas patēriņa mērījumi, elektroenerģijas patēriņa un elektriskā diapazona mērījumi L kategorijas transportlīdzekļiem, ko darbina tikai iekšdedzes motors vai hibrīda elektriska spēka piedziņa;

| b) | elektroenerģijas patēriņa un elektriskā diapazona mērījumi L kategorijas transportlīdzekļiem, ko darbina tikai elektriska spēka piedziņa. |
| --- | --- |

b)

elektroenerģijas patēriņa un elektriskā diapazona mērījumi L kategorijas transportlīdzekļiem, ko darbina tikai elektriska spēka piedziņa.

2.   Specifikācija un testi

2.1.   Vispārīga informācija

Sastāvdaļas, kas var ietekmēt CO2 emisijas un degvielas patēriņu vai elektroenerģijas patēriņu, projektē, izgatavo un montē tā, lai, transportlīdzekli normāli lietojot, neatkarīgi no vibrācijas, kurai tas, iespējams, tiks pakļauts, transportlīdzeklis atbilstu šā pielikuma noteikumiem. Testa transportlīdzekļiem jābūt pienācīgi uzturētiem un izmantotiem.

2.2.   Testu apraksti transportlīdzekļiem, ko darbina tikai iekšdedzes motors

| 2.2.1. | CO2 emisijas un degvielas patēriņu mēra saskaņā ar 1. papildinājumā aprakstīto testa procedūru. Transportlīdzekļus, kas nesasniedz paātrinājuma un maksimālā ātruma vērtības, kuras nepieciešamas testa ciklā, ekspluatē ar pilnīgi nospiestu akseleratora vadības ierīci, līdz tie atkal sasniedz nepieciešamo ekspluatācijas līkni. Atkāpes no testa cikla reģistrē testa ziņojumā. Testa transportlīdzeklim jābūt pienācīgi uzturētam un izmantotam. |
| --- | --- |

2.2.1.

CO2 emisijas un degvielas patēriņu mēra saskaņā ar 1. papildinājumā aprakstīto testa procedūru. Transportlīdzekļus, kas nesasniedz paātrinājuma un maksimālā ātruma vērtības, kuras nepieciešamas testa ciklā, ekspluatē ar pilnīgi nospiestu akseleratora vadības ierīci, līdz tie atkal sasniedz nepieciešamo ekspluatācijas līkni. Atkāpes no testa cikla reģistrē testa ziņojumā. Testa transportlīdzeklim jābūt pienācīgi uzturētam un izmantotam.

| 2.2.2. | Attiecībā uz CO2 emisijām testa rezultātus izsaka gramos uz kilometru (g/km), noapaļojot līdz tuvākajam veselajam skaitlim. |
| --- | --- |

2.2.2.

Attiecībā uz CO2 emisijām testa rezultātus izsaka gramos uz kilometru (g/km), noapaļojot līdz tuvākajam veselajam skaitlim.

| 2.2.3. | Degvielas patēriņa vērtības izsaka litros uz 100 km (benzīnam, LPG, etanolam (E85) un dīzeļdegvielai) vai kg un m3 uz 100 km (ūdeņradim, NG/biometānam un H2NG). Vērtības aprēķina saskaņā ar II pielikuma 1.4.3. punktu pēc oglekļa bilances metodi, izmantojot CO2 emisiju un pārējo ar oglekli saistīto emisiju (CO un HC) mērījumus. Rezultātus noapaļo līdz vienam ciparam aiz komata. |
| --- | --- |

2.2.3.

Degvielas patēriņa vērtības izsaka litros uz 100 km (benzīnam, LPG, etanolam (E85) un dīzeļdegvielai) vai kg un m3 uz 100 km (ūdeņradim, NG/biometānam un H2NG). Vērtības aprēķina saskaņā ar II pielikuma 1.4.3. punktu pēc oglekļa bilances metodi, izmantojot CO2 emisiju un pārējo ar oglekli saistīto emisiju (CO un HC) mērījumus. Rezultātus noapaļo līdz vienam ciparam aiz komata.

| 2.2.4. | Testēšanai izmanto atbilstīgu standartdegvielu, kas noteikta II pielikuma 2. papildinājumā.
  Attiecībā uz LPG, NG/biometānu, H2NG izmantotā standartdegviela ir tā, ko izgatavotājs izvēlējies spēkiekārtas veiktspējas mērījumiem saskaņā ar X pielikumu. Izvēlēto degvielu norāda testa ziņojumā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 168/2013 32. panta 1. punktā norādīto veidni.
  Pielikuma 2.2.3. punktā minētā aprēķina veikšanai degvielas patēriņu izsaka atbilstošās vienībās un izmanto šādus degvielas raksturlielumus:






  a) | blīvums: mēra testa degvielai saskaņā ar ISO 3675:1998 vai līdzvērtīgu metodi. Benzīnam un dīzeļdegvielai izmanto blīvumu, kas izmērīts pie 288,2 K (15°C) un 101,3 kPa; LPG, dabasgāzei, H2NG un ūdeņradim izmanto atsauces blīvumu šādi: | 0,538 kg/litrs attiecībā uz LPG; |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.4.

Testēšanai izmanto atbilstīgu standartdegvielu, kas noteikta II pielikuma 2. papildinājumā.

Attiecībā uz LPG, NG/biometānu, H2NG izmantotā standartdegviela ir tā, ko izgatavotājs izvēlējies spēkiekārtas veiktspējas mērījumiem saskaņā ar X pielikumu. Izvēlēto degvielu norāda testa ziņojumā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 168/2013 32. panta 1. punktā norādīto veidni.

Pielikuma 2.2.3. punktā minētā aprēķina veikšanai degvielas patēriņu izsaka atbilstošās vienībās un izmanto šādus degvielas raksturlielumus:

a)

blīvums: mēra testa degvielai saskaņā ar ISO 3675:1998 vai līdzvērtīgu metodi. Benzīnam un dīzeļdegvielai izmanto blīvumu, kas izmērīts pie 288,2 K (15°C) un 101,3 kPa; LPG, dabasgāzei, H2NG un ūdeņradim izmanto atsauces blīvumu šādi:

0,538 kg/litrs attiecībā uz LPG;

| | 0,654 kg/m3attiecībā uz NG (1)/biogāzi;

  7.1. vienādojums:




  attiecībā uz H2NG (kur A ir NG/biometāna daudzums H2NG maisījumā, izteikts procentos no tilpuma attiecībā uz H2NG); |
| --- | --- |

0,654 kg/m3attiecībā uz NG (1)/biogāzi;

7.1. vienādojums:

Formula

attiecībā uz H2NG (kur A ir NG/biometāna daudzums H2NG maisījumā, izteikts procentos no tilpuma attiecībā uz H2NG);

| | 0,084 kg/m3 attiecībā uz ūdeņradi; |
| --- | --- |

0,084 kg/m3 attiecībā uz ūdeņradi;

| b) | ūdeņraža un oglekļa attiecība: izmanto nemainīgas vērtības šādi: | C1:1,89O0,016 attiecībā uz E5 benzīnu; |
| --- | --- | --- |

b)

ūdeņraža un oglekļa attiecība: izmanto nemainīgas vērtības šādi:

C1:1,89O0,016 attiecībā uz E5 benzīnu;

| | C1:1,86O0,005 attiecībā uz dīzeļdegvielu; |
| --- | --- |

C1:1,86O0,005 attiecībā uz dīzeļdegvielu;

| | C1:2525 attiecībā uz LPG (sašķidrinātu naftas gāzi); |
| --- | --- |

C1:2525 attiecībā uz LPG (sašķidrinātu naftas gāzi);

| | C1:4 attiecībā uz NG (dabasgāzi) un biometānu; |
| --- | --- |

C1:4 attiecībā uz NG (dabasgāzi) un biometānu;

| | C1:2,74O0,385 attiecībā uz etanolu (E85). |
| --- | --- |

C1:2,74O0,385 attiecībā uz etanolu (E85).

2.3.   Testu apraksti transportlīdzekļiem, kurus darbina tikai elektriska spēka piedziņa

| 2.3.1. | Par testu veikšanu atbildīgais tehniskais dienests veic elektroenerģijas patēriņa mērījumus saskaņā ar II pielikuma 6. papildinājumā aprakstīto metodi un testa ciklu. |
| --- | --- |

2.3.1.

Par testu veikšanu atbildīgais tehniskais dienests veic elektroenerģijas patēriņa mērījumus saskaņā ar II pielikuma 6. papildinājumā aprakstīto metodi un testa ciklu.

| 2.3.2. | Par testu veikšanu atbildīgais tehniskais dienests veic transportlīdzekļa elektriskā diapazona mērījumus saskaņā ar 3.3. papildinājumā aprakstīto metodi. |
| --- | --- |

2.3.2.

Par testu veikšanu atbildīgais tehniskais dienests veic transportlīdzekļa elektriskā diapazona mērījumus saskaņā ar 3.3. papildinājumā aprakstīto metodi.

| 2.3.2.1. | Elektriskais diapazons, kas izmērīts pēc šīs metodes, ir vienīgais, ko norāda reklāmas materiālos. |
| --- | --- |

2.3.2.1.

Elektriskais diapazons, kas izmērīts pēc šīs metodes, ir vienīgais, ko norāda reklāmas materiālos.

| 2.3.2.2. | L1e kategorijas transportlīdzekļiem, ko paredzēts darbināt ar pedāļiem un kas minēti 2. panta 94. punktā, neveic elektriskā diapazona testu. |
| --- | --- |

2.3.2.2.

L1e kategorijas transportlīdzekļiem, ko paredzēts darbināt ar pedāļiem un kas minēti 2. panta 94. punktā, neveic elektriskā diapazona testu.

| 2.3.3. | Elektroenerģijas patēriņu izsaka vatu stundās uz kilometru (Wh/km), bet diapazonu — kilometros, abus noapaļojot līdz tuvākajam veselajam skaitlim. |
| --- | --- |

2.3.3.

Elektroenerģijas patēriņu izsaka vatu stundās uz kilometru (Wh/km), bet diapazonu — kilometros, abus noapaļojot līdz tuvākajam veselajam skaitlim.

2.4.   Testu apraksti transportlīdzekļiem, ko darbina hibrīda elektriska spēka piedziņa

| 2.4.1. | Par testu veikšanu atbildīgais tehniskais dienests veic CO2 emisiju un elektroenerģijas patēriņa mērījumus saskaņā 3. papildinājumā aprakstīto testa procedūru. |
| --- | --- |

2.4.1.

Par testu veikšanu atbildīgais tehniskais dienests veic CO2 emisiju un elektroenerģijas patēriņa mērījumus saskaņā 3. papildinājumā aprakstīto testa procedūru.

| 2.4.2. | Attiecībā uz CO2 emisijām testa rezultātus izsaka gramos uz kilometru (g/km), noapaļojot līdz tuvākajam veselajam skaitlim. |
| --- | --- |

2.4.2.

Attiecībā uz CO2 emisijām testa rezultātus izsaka gramos uz kilometru (g/km), noapaļojot līdz tuvākajam veselajam skaitlim.

| 2.4.3. | Degvielas patēriņu, izteiktu litros uz 100 km (benzīnam, LPG, etanolam (E85) un dīzeļdegvielai) vai kg un m3 uz 100 km (NG/biometānam, H2NG un ūdeņradim), aprēķina saskaņā ar II pielikuma 1.4.3. punktu pēc oglekļa bilances metodes, izmantojot izmērītās CO2 emisijas un pārējās ar oglekli saistītās emisijas (CO un HC). Rezultātus noapaļo līdz pirmajam ciparam aiz komata. |
| --- | --- |

2.4.3.

Degvielas patēriņu, izteiktu litros uz 100 km (benzīnam, LPG, etanolam (E85) un dīzeļdegvielai) vai kg un m3 uz 100 km (NG/biometānam, H2NG un ūdeņradim), aprēķina saskaņā ar II pielikuma 1.4.3. punktu pēc oglekļa bilances metodes, izmantojot izmērītās CO2 emisijas un pārējās ar oglekli saistītās emisijas (CO un HC). Rezultātus noapaļo līdz pirmajam ciparam aiz komata.

| 2.4.4. | Pielikuma 2.4.3. punktā minētā aprēķina vajadzībām piemēro 2.2.4. punktā noteiktās atsauces vērtības. |
| --- | --- |

2.4.4.

Pielikuma 2.4.3. punktā minētā aprēķina vajadzībām piemēro 2.2.4. punktā noteiktās atsauces vērtības.

| 2.4.5. | Ja piemērojams, elektroenerģijas patēriņu izsaka vatu stundās uz kilometru (Wh/km), noapaļojot līdz tuvākajam veselajam skaitlim. |
| --- | --- |

2.4.5.

Ja piemērojams, elektroenerģijas patēriņu izsaka vatu stundās uz kilometru (Wh/km), noapaļojot līdz tuvākajam veselajam skaitlim.

| 2.4.6. | Par testu veikšanu atbildīgais tehniskais dienests veic transportlīdzekļa elektriskā diapazona mērījumus saskaņā ar 3.3. papildinājumā aprakstīto metodi. Rezultātu izsaka kilometros, noapaļojot līdz tuvākajam veselajam skaitlim.
  Elektriskais diapazons, kas izmērīts pēc šīs metodes, ir vienīgais, ko min reklāmas materiālos un izmanto 3. papildinājumā paredzētajiem aprēķiniem. |
| --- | --- |

2.4.6.

Par testu veikšanu atbildīgais tehniskais dienests veic transportlīdzekļa elektriskā diapazona mērījumus saskaņā ar 3.3. papildinājumā aprakstīto metodi. Rezultātu izsaka kilometros, noapaļojot līdz tuvākajam veselajam skaitlim.

Elektriskais diapazons, kas izmērīts pēc šīs metodes, ir vienīgais, ko min reklāmas materiālos un izmanto 3. papildinājumā paredzētajiem aprēķiniem.

2.5.   Testa rezultātu interpretācija

| 2.5.1. | CO2 vērtība vai elektroenerģijas patēriņa vērtība, kas pieņemta kā tipa apstiprinājuma vērtība, ir tā, ko deklarējis izgatavotājs, ja tā nepārsniedz par vairāk nekā 4 procentiem tehniskā dienesta izmērīto vērtību. Izmērītā vērtība drīkst būt zemāka bez jebkādiem ierobežojumiem.
  Attiecībā uz transportlīdzekļiem, ko darbina tikai iekšdedzes motors un kas ir aprīkoti ar 2. panta 16. punktā definētajām periodiski reģenerējošām sistēmām, pirms salīdzināšanas ar deklarēto vērtību rezultātus reizina ar koeficientu Ki, ko aprēķina saskaņā ar II pielikuma 13. papildinājumu. |
| --- | --- |

2.5.1.

CO2 vērtība vai elektroenerģijas patēriņa vērtība, kas pieņemta kā tipa apstiprinājuma vērtība, ir tā, ko deklarējis izgatavotājs, ja tā nepārsniedz par vairāk nekā 4 procentiem tehniskā dienesta izmērīto vērtību. Izmērītā vērtība drīkst būt zemāka bez jebkādiem ierobežojumiem.

Attiecībā uz transportlīdzekļiem, ko darbina tikai iekšdedzes motors un kas ir aprīkoti ar 2. panta 16. punktā definētajām periodiski reģenerējošām sistēmām, pirms salīdzināšanas ar deklarēto vērtību rezultātus reizina ar koeficientu Ki, ko aprēķina saskaņā ar II pielikuma 13. papildinājumu.

| 2.5.2. | Ja izmērītā CO2 emisiju vai elektroenerģijas patēriņa vērtība pārsniedz izgatavotāja deklarēto CO2 emisiju vai elektroenerģijas patēriņa vērtību par vairāk nekā 4 procentiem, tad attiecīgajam transportlīdzeklim veic vēl vienu testu.
  Ja abu testu rezultātu vidējā vērtība pārsniedz izgatavotāja deklarēto vērtību par ne vairāk kā 4 procentiem, tad izgatavotāja deklarēto vērtību nosaka par tipa apstiprinājuma vērtību. |
| --- | --- |

2.5.2.

Ja izmērītā CO2 emisiju vai elektroenerģijas patēriņa vērtība pārsniedz izgatavotāja deklarēto CO2 emisiju vai elektroenerģijas patēriņa vērtību par vairāk nekā 4 procentiem, tad attiecīgajam transportlīdzeklim veic vēl vienu testu.

Ja abu testu rezultātu vidējā vērtība pārsniedz izgatavotāja deklarēto vērtību par ne vairāk kā 4 procentiem, tad izgatavotāja deklarēto vērtību nosaka par tipa apstiprinājuma vērtību.

| 2.5.3. | Ja, veicot vēl vienu testu, vidējā vērtība joprojām pārsniedz deklarēto vērtību par vairāk nekā 4 procentiem, tam pašam transportlīdzeklim veic galīgo testu. Šo triju testu vidējo rezultātu uzskata par tipa apstiprinājuma vērtību. |
| --- | --- |

2.5.3.

Ja, veicot vēl vienu testu, vidējā vērtība joprojām pārsniedz deklarēto vērtību par vairāk nekā 4 procentiem, tam pašam transportlīdzeklim veic galīgo testu. Šo triju testu vidējo rezultātu uzskata par tipa apstiprinājuma vērtību.

3.   Apstiprināta tipa apstiprinājuma pārveidošana un paplašināšana

| 3.1. | Attiecībā uz visiem apstiprinātajiem tipiem apstiprinātājiestādi, kas apstiprinājusi tipu, informē par visiem to pārveidojumiem. Apstiprinātājiestāde var:






  3.1.1. | atzīt, ka ir maz ticams, ka veiktajiem pārveidojumiem varētu būt ievērojama negatīva ietekme uz CO2 emisiju un degvielas vai elektroenerģijas patēriņa vērtībām, un ka sākotnējais ekoloģisko raksturlielumu apstiprinājums būs derīgs pārveidotajam transportlīdzekļa tipam attiecībā uz ekoloģiskajiem raksturlielumiem, vai |
| --- | --- | --- |

3.1.

Attiecībā uz visiem apstiprinātajiem tipiem apstiprinātājiestādi, kas apstiprinājusi tipu, informē par visiem to pārveidojumiem. Apstiprinātājiestāde var:

3.1.1.

atzīt, ka ir maz ticams, ka veiktajiem pārveidojumiem varētu būt ievērojama negatīva ietekme uz CO2 emisiju un degvielas vai elektroenerģijas patēriņa vērtībām, un ka sākotnējais ekoloģisko raksturlielumu apstiprinājums būs derīgs pārveidotajam transportlīdzekļa tipam attiecībā uz ekoloģiskajiem raksturlielumiem, vai

| 3.1.2. | pieprasīt ziņojumu par papildu testiem no tehniskā dienesta, kas atbildīgs par testu veikšanu, saskaņā ar 4. punktu. |
| --- | --- |

3.1.2.

pieprasīt ziņojumu par papildu testiem no tehniskā dienesta, kas atbildīgs par testu veikšanu, saskaņā ar 4. punktu.

| 3.2. | Apstiprinājuma piešķiršanu vai paplašinājumu, norādot izmaiņas, paziņo, izmantojot Regulas (ES) Nr. 168/2013 35. pantā minēto procedūru. |
| --- | --- |

3.2.

Apstiprinājuma piešķiršanu vai paplašinājumu, norādot izmaiņas, paziņo, izmantojot Regulas (ES) Nr. 168/2013 35. pantā minēto procedūru.

| 3.3. | Apstiprinātājiestāde, kas piešķir apstiprinājuma paplašinājumu, piešķir šādam paplašinājumam sērijas numuru saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 168/2013 35. pantā noteikto procedūru. |
| --- | --- |

3.3.

Apstiprinātājiestāde, kas piešķir apstiprinājuma paplašinājumu, piešķir šādam paplašinājumam sērijas numuru saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 168/2013 35. pantā noteikto procedūru.

4.   Transportlīdzekļa ekoloģisko raksturlielumu tipa apstiprinājuma paplašināšanas nosacījumi

4.1.   Transportlīdzekļi, ko darbina tikai iekšdedzes motors, izņemot transportlīdzekļus, kas aprīkoti ar periodiski reģenerējošām emisiju kontroles sistēmām

Tipa apstiprinājumu var paplašināt, to attiecinot uz tā paša izgatavotāja izgatavotajiem tā paša tipa vai cita tipa transportlīdzekļiem, kas atšķiras pēc šādiem raksturlielumiem, kuri ietverti 1. papildinājumā, ar nosacījumu, ka tehniskā dienesta izmērītās CO2 emisijas nepārsniedz tipa apstiprinājuma vērtību vairāk kā par 4 procentiem:

| 4.1.1. | standartmasa; |
| --- | --- |

4.1.1.

standartmasa;

| 4.1.2. | maksimālā atļautā masa; |
| --- | --- |

4.1.2.

maksimālā atļautā masa;

| 4.1.3. | virsbūves tips; |
| --- | --- |

4.1.3.

virsbūves tips;

| 4.1.4. | kopējie pārnesuma skaitļi; |
| --- | --- |

4.1.4.

kopējie pārnesuma skaitļi;

| 4.1.5. | motora aprīkojums un papildpiederumi; |
| --- | --- |

4.1.5.

motora aprīkojums un papildpiederumi;

| 4.1.6. | motora apgriezienu skaits uz kilometru visaugstākajā pārnesumā ar precizitāti +/-5 %. |
| --- | --- |

4.1.6.

motora apgriezienu skaits uz kilometru visaugstākajā pārnesumā ar precizitāti +/-5 %.

4.2.   Transportlīdzekļi, ko darbina tikai iekšdedzes motors un kas aprīkoti ar periodiski reģenerējošām emisijas kontroles sistēmām

Tipa apstiprinājumu var paplašināt, to attiecinot uz tā paša izgatavotāja izgatavotajiem tā paša tipa vai cita tipa transportlīdzekļiem, kas atšķiras pēc raksturlielumiem, kuri noteikti 1. papildinājumā, kā minēts 4.1.1.–4.1.6. punktā, nepārsniedzot XI pielikumā norādītos spēkiekārtu saimes raksturlielumus, ar nosacījumu, ka tehniskā dienesta izmērītās CO2 emisijas nepārsniedz tipa apstiprinājuma vērtību vairāk kā par 4 procentiem, ja ir piemērojams tas pats Ki koeficients.

Tipa apstiprinājumu var arī paplašināt, to attiecinot uz tā paša tipa transportlīdzekļiem, bet ar citu Ki koeficientu, ar nosacījumu, ka tehniskā dienesta izmērītā koriģētā CO2 vērtība nepārsniedz tipa apstiprinājuma par vairāk nekā 4 procentiem.

4.3.   Transportlīdzekļi, ko darbina tikai elektriska spēka piedziņa

Paplašinājumus var piešķirt pēc vienošanās ar apstiprinātājiestādi.

4.4.   Transportlīdzekļi, ko darbina hibrīda elektriska spēka piedziņa

Tipa apstiprinājumu var paplašināt, to attiecinot uz tā paša tipa transportlīdzekļiem vai cita tipa transportlīdzekļiem, kas atšķiras pēc šādiem raksturlielumiem, kuri ietverti 3. papildinājumā, ar nosacījumu, ka tehniskā dienesta izmērītās CO2 emisijas un elektroenerģijas patēriņš nepārsniedz tipa apstiprinājuma vērtību par vairāk nekā 4 procentiem:

| 4.4.1. | standartmasa; |
| --- | --- |

4.4.1.

standartmasa;

| 4.4.2. | maksimālā atļautā masa; |
| --- | --- |

4.4.2.

maksimālā atļautā masa;

| 4.4.3. | virsbūves tips; |
| --- | --- |

4.4.3.

virsbūves tips;

| 4.4.4. | spēkiekārtas akumulatoru tips un skaits. Ja uzstādīti vairāki akumulatori, piemēram, lai paplašinātu mērījuma diapazona ekstrapolāciju, pamatkonfigurāciju, ņemot vērā jaudu un akumulatoru pievienošanas veidu (paralēli, ne ķēdē), uzskata par pietiekamu. |
| --- | --- |

4.4.4.

spēkiekārtas akumulatoru tips un skaits. Ja uzstādīti vairāki akumulatori, piemēram, lai paplašinātu mērījuma diapazona ekstrapolāciju, pamatkonfigurāciju, ņemot vērā jaudu un akumulatoru pievienošanas veidu (paralēli, ne ķēdē), uzskata par pietiekamu.

4.5.   Ja maina jebkuru citu raksturlielumu, paplašinājumus var piešķirt pēc vienošanās ar apstiprinātājiestādi.

5.   Īpaši noteikumi

Transportlīdzekļiem, kas nākotnē tiks izgatavoti ar jaunām, energoefektīvām tehnoloģijām, var piemērot papildu testa programmas, kas jāprecizē vēlākā posmā. Šāda testēšana ļaus izgatavotājiem pierādīt tehnoloģiju priekšrocības.

---

(1)  G20 un G25 standartdegvielu vidējā vērtība 288,2 K (15 °C) temperatūrā.

1. papildinājums

Oglekļa dioksīda emisiju un degvielas patēriņa mērīšanas metode transportlīdzekļiem, ko darbina tikai iekšdedzes motors

1.   Testa specifikācija

1.1.   Oglekļa dioksīda (CO2) emisijas un degvielas patēriņu transportlīdzekļiem, ko darbina tikai iekšdedzes motors, nosaka saskaņā ar I tipa testa procedūru, kas paredzēta II pielikumā un ir spēkā transportlīdzekļa apstiprināšanas brīdī.

1.2.   Papildus CO2 emisiju un degvielas patēriņa rezultātiem par visu I tipa testu CO2 emisijas un degvielas patēriņu nosaka arī atsevišķi 1., 2. un 3. daļai, ja piemērojams, izmantojot piemērojamo I tipa testa procedūru, kas ir spēkā transportlīdzekļa apstiprināšanas brīdī, saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 168/2013 IV pielikuma 1.1.1. punktu.

1.3.   Papildus II pielikumā paredzētajiem testa nosacījumiem, kas ir spēkā transportlīdzekļa apstiprināšanas brīdī, piemēro turpmāk izklāstītos nosacījumus.

| 1.3.1. | Veicot testu, darbina tikai to aprīkojumu, kas vajadzīgs, lai transportlīdzeklis darbotos. Ja ir manuāli vadāma ierīce motora ieplūdes gaisa temperatūras regulēšanai, tā atrodas izgatavotāja ieteiktajā pozīcijā, kas paredzēta apkārtējai temperatūrai, kādā veic testu. Parasti palīgierīces, kas vajadzīgas transportlīdzekļa normālai darbībai, ir ieslēgtas. |
| --- | --- |

1.3.1.

Veicot testu, darbina tikai to aprīkojumu, kas vajadzīgs, lai transportlīdzeklis darbotos. Ja ir manuāli vadāma ierīce motora ieplūdes gaisa temperatūras regulēšanai, tā atrodas izgatavotāja ieteiktajā pozīcijā, kas paredzēta apkārtējai temperatūrai, kādā veic testu. Parasti palīgierīces, kas vajadzīgas transportlīdzekļa normālai darbībai, ir ieslēgtas.

| 1.3.2. | Ja radiatora ventilatoram var kontrolēt temperatūru, tas ir normālā darbības stāvoklī. Pasažieru nodalījuma apsildes sistēma, ja tāda ir, kā arī visas gaisa kondicionēšanas sistēmas ir izslēgtas, bet šādu sistēmu kompresors darbojas normāli. |
| --- | --- |

1.3.2.

Ja radiatora ventilatoram var kontrolēt temperatūru, tas ir normālā darbības stāvoklī. Pasažieru nodalījuma apsildes sistēma, ja tāda ir, kā arī visas gaisa kondicionēšanas sistēmas ir izslēgtas, bet šādu sistēmu kompresors darbojas normāli.

| 1.3.3. | Ja transportlīdzeklī ir uzstādīts kompresors, testa apstākļos tas ir normālā darbības stāvoklī. |
| --- | --- |

1.3.3.

Ja transportlīdzeklī ir uzstādīts kompresors, testa apstākļos tas ir normālā darbības stāvoklī.

| 1.3.4. | Visas smērvielas ir atbilstošas transportlīdzekļa izgatavotāja ieteikumiem, un tās precizē testa ziņojumā. |
| --- | --- |

1.3.4.

Visas smērvielas ir atbilstošas transportlīdzekļa izgatavotāja ieteikumiem, un tās precizē testa ziņojumā.

| 1.3.5. | Izvēlas visplatākās riepas, izņemot, ja ir vairāk nekā trīs riepu izmēri — tādā gadījumā izvēlas riepas ar otro visplatāko izmēru. Spiedienu riepās norāda testa ziņojumā. |
| --- | --- |

1.3.5.

Izvēlas visplatākās riepas, izņemot, ja ir vairāk nekā trīs riepu izmēri — tādā gadījumā izvēlas riepas ar otro visplatāko izmēru. Spiedienu riepās norāda testa ziņojumā.

1.4.   CO2 un degvielas patēriņa vērtību aprēķināšana

| 1.4.1. | CO2 masu emisiju, izteiktu g/km, aprēķina pēc mērījumiem, kas veikti saskaņā ar II pielikuma 6. punkta noteikumiem. |
| --- | --- |

1.4.1.

CO2 masu emisiju, izteiktu g/km, aprēķina pēc mērījumiem, kas veikti saskaņā ar II pielikuma 6. punkta noteikumiem.

| 1.4.1.1. | Šim aprēķinam pieņem, ka CO2 blīvums ir QCO2
   = 1,964 g/litrā. |
| --- | --- |

1.4.1.1.

Šim aprēķinam pieņem, ka CO2 blīvums ir QCO2
   = 1,964 g/litrā.

| 1.4.2. | Degvielas patēriņa vērtības aprēķina pēc ogļūdeņražu, oglekļa monoksīda un oglekļa dioksīda emisiju mērījumiem, kas veikti saskaņā ar II pielikuma 6. punktā paredzētajiem noteikumiem, kuri ir spēkā transportlīdzekļa apstiprināšanas brīdī. |
| --- | --- |

1.4.2.

Degvielas patēriņa vērtības aprēķina pēc ogļūdeņražu, oglekļa monoksīda un oglekļa dioksīda emisiju mērījumiem, kas veikti saskaņā ar II pielikuma 6. punktā paredzētajiem noteikumiem, kuri ir spēkā transportlīdzekļa apstiprināšanas brīdī.

| 1.4.3. | Degvielas patēriņu (FC), izteiktu litros uz 100 km (benzīnam, LPG, etanolam (E85) un dīzeļdegvielai) vai kg uz 100 km (alternatīvu degvielu izmantojošam transportlīdzeklim, ko darbina ar NG/biometānu, H2NG vai ūdeņradi), aprēķina, izmantojot šādas formulas:






  1.4.3.1. | transportlīdzekļiem ar dzirksteļaizdedzes benzīna (E5) motoru:
  Ap1.1. vienādojums:

  ; |
| --- | --- | --- |

1.4.3.

Degvielas patēriņu (FC), izteiktu litros uz 100 km (benzīnam, LPG, etanolam (E85) un dīzeļdegvielai) vai kg uz 100 km (alternatīvu degvielu izmantojošam transportlīdzeklim, ko darbina ar NG/biometānu, H2NG vai ūdeņradi), aprēķina, izmantojot šādas formulas:

1.4.3.1.

transportlīdzekļiem ar dzirksteļaizdedzes benzīna (E5) motoru:

Formula;

| 1.4.3.2. | transportlīdzekļiem ar dzirksteļaizdedzes motoru, ko darbina ar LPG:
  Ap1.2. vienādojums:

  .
  Ja testam izmantotās degvielas sastāvs atšķiras no tā, kas pieņemts normalizēta patēriņa aprēķinam, pēc izgatavotāja pieprasījuma var piemērot korekcijas koeficientu (cf) šādi:
  Ap1.3. vienādojums:

  .
  Korekcijas koeficientu nosaka šādi:
  Ap1.4. vienādojums:

  ,
  kur:
  nactual= faktiskā H un C attiecība izmantotajā degvielā; |
| --- | --- |

1.4.3.2.

transportlīdzekļiem ar dzirksteļaizdedzes motoru, ko darbina ar LPG:

Formula.

Ja testam izmantotās degvielas sastāvs atšķiras no tā, kas pieņemts normalizēta patēriņa aprēķinam, pēc izgatavotāja pieprasījuma var piemērot korekcijas koeficientu (cf) šādi:

Formula.

Korekcijas koeficientu nosaka šādi:

Formula,

kur:

nactual= faktiskā H un C attiecība izmantotajā degvielā;

| 1.4.3.3. | transportlīdzekļiem ar dzirksteļaizdedzes motoru, ko darbina ar NG/biometānu:
  Ap1.5. vienādojums:

  , izsakot m3; |
| --- | --- |

1.4.3.3.

transportlīdzekļiem ar dzirksteļaizdedzes motoru, ko darbina ar NG/biometānu:

Formula, izsakot m3;

| 1.4.3.4. | transportlīdzekļiem ar dzirksteļaizdedzes motoru, ko darbina ar H2NG:
  Ap1.6. vienādojums:

  izsakot m3; |
| --- | --- |

1.4.3.4.

transportlīdzekļiem ar dzirksteļaizdedzes motoru, ko darbina ar H2NG:

Formulaizsakot m3;

| 1.4.3.5. | transportlīdzekļiem, ko darbina ar gāzveida ūdeņradi:
  Ap1.7. vienādojums:

  Attiecībā uz transportlīdzekļiem, ko darbina ar gāzveida vai šķidro ūdeņradi, izgatavotājs alternatīvi ar apstiprinātājiestādes iepriekšēju piekrišanu var izvēlēties vai nu šādu formulu:
  Ap1.8. vienādojums:

  vai arī metodi saskaņā ar standarta protokoliem, piemēram, SAE J2572; |
| --- | --- |

1.4.3.5.

transportlīdzekļiem, ko darbina ar gāzveida ūdeņradi:

Attiecībā uz transportlīdzekļiem, ko darbina ar gāzveida vai šķidro ūdeņradi, izgatavotājs alternatīvi ar apstiprinātājiestādes iepriekšēju piekrišanu var izvēlēties vai nu šādu formulu:

vai arī metodi saskaņā ar standarta protokoliem, piemēram, SAE J2572;

| 1.4.3.6. | transportlīdzekļiem ar kompresijaizdedzes motoru, kas darbojas ar dīzeļdegvielu (B5):
  Ap1.9. vienādojums:

  ; |
| --- | --- |

1.4.3.6.

transportlīdzekļiem ar kompresijaizdedzes motoru, kas darbojas ar dīzeļdegvielu (B5):

Formula;

| 1.4.3.7. | transportlīdzekļiem ar dzirksteļaizdedzes motoru, ko darbina ar etanolu (E85):
  Ap1.10. vienādojums:

  . |
| --- | --- |

1.4.3.7.

transportlīdzekļiem ar dzirksteļaizdedzes motoru, ko darbina ar etanolu (E85):

Formula.

| 1.4.4. | Šajās formulās:







  FC | = | degvielas patēriņš litros uz 100 km (benzīnam, etanolam, LPG, dīzeļdegvielai vai biodīzeļdegvielai), m3 uz 100 km (dabasgāzei un H2NG) vai kg uz 100 km (ūdeņradim); |
| --- | --- | --- | --- |
| HC | = | izmērītā ogļūdeņražu emisija, izteikta mg/km; |
| CO | = | izmērītā oglekļa monoksīda emisija, izteikta mg/km; |
| CO2 | = | izmērītā oglekļa dioksīda emisija, izteikta g/km |
| H2O | = | izmērītā ūdens (H2O) emisija, izteikta g/km; |
| H2 | = | izmērītā ūdeņraža (H2) emisija, izteikta g/km; |
| A | = | NG/biometāna daudzums H2NG maisījumā, izteikts procentos no tilpuma; |
| D | = | testa degvielas blīvums. |

1.4.4.

Šajās formulās:

FC

=

degvielas patēriņš litros uz 100 km (benzīnam, etanolam, LPG, dīzeļdegvielai vai biodīzeļdegvielai), m3 uz 100 km (dabasgāzei un H2NG) vai kg uz 100 km (ūdeņradim);

HC

=

izmērītā ogļūdeņražu emisija, izteikta mg/km;

CO

=

izmērītā oglekļa monoksīda emisija, izteikta mg/km;

CO2

=

izmērītā oglekļa dioksīda emisija, izteikta g/km

H2O

=

izmērītā ūdens (H2O) emisija, izteikta g/km;

H2

=

izmērītā ūdeņraža (H2) emisija, izteikta g/km;

A

=

NG/biometāna daudzums H2NG maisījumā, izteikts procentos no tilpuma;

D

=

testa degvielas blīvums.

Gāzveida degvielu gadījumā D ir blīvums pie 15 °C temperatūras 101,3 kPa apkārtējā spiediena:

| d | = | teorētiskais attālums, ko veicis transportlīdzeklis, kur testē saskaņā ar I tipa testu, izteikts km; |
| --- | --- | --- |
| p1 | = | spiediens gāzveida degvielas tvertnē pirms darbības cikla, izteikts Pa; |
| p2 | = | spiediens gāzveida degvielas tvertnē pēc darbības cikla, izteikts Pa; |
| T1 | = | temperatūra gāzveida degvielas tvertnē pirms darbības cikla, izteikta K; |
| T2 | = | temperatūra gāzveida degvielas tvertnē pēc darbības cikla, izteikta K; |
| Z1 | = | gāzveida degvielas saspiežamības koeficients pie p1
  un T1
  ; |
| Z2 | = | gāzveida degvielas saspiežamības koeficients pie p2
  un T2
  ; |
| V | = | gāzveida degvielas tvertnes iekšējais tilpums, izteikts m3. |

d

=

teorētiskais attālums, ko veicis transportlīdzeklis, kur testē saskaņā ar I tipa testu, izteikts km;

p1

=

spiediens gāzveida degvielas tvertnē pirms darbības cikla, izteikts Pa;

p2

=

spiediens gāzveida degvielas tvertnē pēc darbības cikla, izteikts Pa;

T1

=

temperatūra gāzveida degvielas tvertnē pirms darbības cikla, izteikta K;

T2

=

temperatūra gāzveida degvielas tvertnē pēc darbības cikla, izteikta K;

Z1

=

gāzveida degvielas saspiežamības koeficients pie p1
  un T1
  ;

Z2

=

gāzveida degvielas saspiežamības koeficients pie p2
  un T2
  ;

V

=

gāzveida degvielas tvertnes iekšējais tilpums, izteikts m3.

Saspiežamības koeficientu nosaka pēc šādas tabulas.

Ap1.1. tabula

Gāzveida degvielas saspiežamības koeficients Zx

| T(k) \ p(bāri) | 5 | 100 | 200 | 300 | 400 | 500 | 600 | 700 | 800 | 900 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 33 | 0,8589 | 10,508 | 18,854 | 26,477 | 33,652 | 40,509 | 47,119 | 53,519 | 59,730 | 65,759 |
| 53 | 0,9651 | 0,9221 | 14,158 | 18,906 | 23,384 | 27,646 | 31,739 | 35,697 | 39,541 | 43,287 |
| 73 | 0,9888 | 0,9911 | 12,779 | 16,038 | 19,225 | 22,292 | 25,247 | 28,104 | 30,877 | 33,577 |
| 93 | 0,9970 | 10,422 | 12,334 | 14,696 | 17,107 | 19,472 | 21,771 | 24,003 | 26,172 | 28,286 |
| 113 | 10,004 | 10,659 | 12,131 | 13,951 | 15,860 | 17,764 | 19,633 | 21,458 | 23,239 | 24,978 |
| 133 | 10,019 | 10,757 | 11,990 | 13,471 | 15,039 | 16,623 | 18,190 | 19,730 | 21,238 | 22,714 |
| 153 | 10,026 | 10,788 | 11,868 | 13,123 | 14,453 | 15,804 | 17,150 | 18,479 | 19,785 | 21,067 |
| 173 | 10,029 | 10,785 | 11,757 | 12,851 | 14,006 | 15,183 | 16,361 | 17,528 | 18,679 | 19,811 |
| 193 | 10,030 | 10,765 | 11,653 | 12,628 | 13,651 | 14,693 | 15,739 | 16,779 | 17,807 | 18,820 |
| 213 | 10,028 | 10,705 | 11,468 | 12,276 | 13,111 | 13,962 | 14,817 | 15,669 | 16,515 | 17,352 |
| 233 | 10,035 | 10,712 | 11,475 | 12,282 | 13,118 | 13,968 | 14,823 | 15,675 | 16,521 | 17,358 |
| 248 | 10,034 | 10,687 | 11,413 | 12,173 | 12,956 | 13,752 | 14,552 | 15,350 | 16,143 | 16,929 |
| 263 | 10,033 | 10,663 | 11,355 | 12,073 | 12,811 | 13,559 | 14,311 | 15,062 | 15,808 | 16,548 |
| 278 | 10,032 | 10,640 | 11,300 | 11,982 | 12,679 | 13,385 | 14,094 | 14,803 | 15,508 | 16,207 |
| 293 | 10,031 | 10,617 | 11,249 | 11,897 | 12,558 | 13,227 | 13,899 | 14,570 | 15,237 | 15,900 |
| 308 | 10,030 | 10,595 | 11,201 | 11,819 | 12,448 | 13,083 | 13,721 | 14,358 | 14,992 | 15,623 |
| 323 | 10,029 | 10,574 | 11,156 | 11,747 | 12,347 | 12,952 | 13,559 | 14,165 | 14,769 | 15,370 |
| 338 | 10,028 | 10,554 | 11,113 | 11,680 | 12,253 | 12,830 | 13,410 | 13,988 | 14,565 | 15,138 |
| 353 | 10,027 | 10,535 | 11,073 | 11,617 | 12,166 | 12,718 | 13,272 | 13,826 | 14,377 | 14,926 |

T(k) \ p(bāri)

5

100

200

300

400

500

600

700

800

900

33

0,8589

10,508

18,854

26,477

33,652

40,509

47,119

53,519

59,730

65,759

53

0,9651

0,9221

14,158

18,906

23,384

27,646

31,739

35,697

39,541

43,287

73

0,9888

0,9911

12,779

16,038

19,225

22,292

25,247

28,104

30,877

33,577

93

0,9970

10,422

12,334

14,696

17,107

19,472

21,771

24,003

26,172

28,286

113

10,004

10,659

12,131

13,951

15,860

17,764

19,633

21,458

23,239

24,978

133

10,019

10,757

11,990

13,471

15,039

16,623

18,190

19,730

21,238

22,714

153

10,026

10,788

11,868

13,123

14,453

15,804

17,150

18,479

19,785

21,067

173

10,029

10,785

11,757

12,851

14,006

15,183

16,361

17,528

18,679

19,811

193

10,030

10,765

11,653

12,628

13,651

14,693

15,739

16,779

17,807

18,820

213

10,028

10,705

11,468

12,276

13,111

13,962

14,817

15,669

16,515

17,352

233

10,035

10,712

11,475

12,282

13,118

13,968

14,823

15,675

16,521

17,358

248

10,034

10,687

11,413

12,173

12,956

13,752

14,552

15,350

16,143

16,929

263

10,033

10,663

11,355

12,073

12,811

13,559

14,311

15,062

15,808

16,548

278

10,032

10,640

11,300

11,982

12,679

13,385

14,094

14,803

15,508

16,207

293

10,031

10,617

11,249

11,897

12,558

13,227

13,899

14,570

15,237

15,900

308

10,030

10,595

11,201

11,819

12,448

13,083

13,721

14,358

14,992

15,623

323

10,029

10,574

11,156

11,747

12,347

12,952

13,559

14,165

14,769

15,370

338

10,028

10,554

11,113

11,680

12,253

12,830

13,410

13,988

14,565

15,138

353

10,027

10,535

11,073

11,617

12,166

12,718

13,272

13,826

14,377

14,926

2. Papildinājums

Elektroenerģijas patēriņa mērīšanas metode transportlīdzekļiem, ko darbina tikai elektriska spēka piedziņa

1.   Testa secība

| 1.1. | Elektroenerģijas patēriņu transportlīdzekļiem, ko darbina tikai elektriska spēka piedziņa, nosaka saskaņā ar I tipa testa procedūru, kas paredzēta II pielikumā un ir spēkā transportlīdzekļa apstiprināšanas brīdī. Šim nolūkam transportlīdzekli, ko darbina tikai elektriska spēka piedziņa, klasificē pēc tā maksimālā sasniedzamā projektētā ātruma.
  Ja transportlīdzeklim ir vairāki braukšanas režīmi, ko var izvēlēties vadītājs, viņš izvēlas režīmu, kas pēc iespējas precīzāk atbilst mērķa līknei. |
| --- | --- |

1.1.

Elektroenerģijas patēriņu transportlīdzekļiem, ko darbina tikai elektriska spēka piedziņa, nosaka saskaņā ar I tipa testa procedūru, kas paredzēta II pielikumā un ir spēkā transportlīdzekļa apstiprināšanas brīdī. Šim nolūkam transportlīdzekli, ko darbina tikai elektriska spēka piedziņa, klasificē pēc tā maksimālā sasniedzamā projektētā ātruma.

Ja transportlīdzeklim ir vairāki braukšanas režīmi, ko var izvēlēties vadītājs, viņš izvēlas režīmu, kas pēc iespējas precīzāk atbilst mērķa līknei.

2.   Testa metode

2.1.   Princips

Turpmāk norādīto testa metodi izmanto elektroenerģijas patēriņa mērīšanai, to izsakot Wh/km.

Ap2.1. tabula

Parametri, vienības un mērījumu precizitāte

| Parametrs | Vienības | Precizitāte | Izšķirtspēja |
| --- | --- | --- | --- |
| Laiks | s | 0,1 s | 0,1 s |
| Attālums | m | ± 0,1 procents | 1 m |
| Temperatūra | K | ± 1 K | 1 K |
| Ātrums | km/h | ± 1 procenti | 0,2 km/h |
| Masa | kg | ± 0,5 procenti | 1 kg |
| Enerģija | Wh | ± 0,2 procenti | Klase 0,2 s
  saskaņā ar
  IEC (1) 687 |

Parametrs

Vienības

Precizitāte

Izšķirtspēja

Laiks

s

0,1 s

0,1 s

Attālums

m

± 0,1 procents

1 m

Temperatūra

K

± 1 K

1 K

Ātrums

km/h

± 1 procenti

0,2 km/h

Masa

kg

± 0,5 procenti

1 kg

Enerģija

Wh

± 0,2 procenti

Klase 0,2 s

saskaņā ar

IEC (1) 687

2.3.   Testa transportlīdzeklis

2.3.1.   Transportlīdzekļa stāvoklis

2.3.1.1.   Apkārtējā temperatūrā transportlīdzekļa riepās ir tāds spiediens, kādu norādījis transportlīdzekļa izgatavotājs.

2.3.1.2.   Mehāniski kustīgajās daļās izmantoto eļļu viskozitāte atbilst transportlīdzekļa izgatavotāja specifikācijai.

2.3.1.3.   Apgaismojuma, gaismas signālierīces un palīgierīces ir izslēgtas, izņemot tās, kas vajadzīgas testēšanai un transportlīdzekļa darbībai gaišā dienas laikā.

2.3.1.4.   Visas enerģijas akumulēšanas sistēmas, kas nav paredzētas, lai panāktu vilci (elektriskās, hidrauliskās, pneimatiskās u. c.), ir uzlādētas līdz izgatavotāja noteiktajam maksimālajam līmenim.

2.3.1.5.   Ja akumulatora darbības laikā apkārtējā temperatūra ir pārāk augsta, vadītājs rīkojas saskaņā ar automašīnas izgatavotāja ieteikto procedūru, lai saglabātu akumulatora temperatūru normālā darbības diapazonā.

Izgatavotājs var apliecināt, ka akumulatora siltuma vadības sistēma darbojas pareizi un ka nav samazināta tās darbība.

2.3.1.6.   Septiņās dienās pirms testa transportlīdzeklis ir nobraucis vismaz 300 km ar testa vajadzībām uzstādītiem akumulatoriem.

2.3.2.   Testa transportlīdzekļa, ko darbina tikai elektriska spēka piedziņa, klasifikācija I tipa testa ciklā.

Lai izmērītu testa transportlīdzekļa elektroenerģijas patēriņu I tipa testa ciklā, to klasificē tikai pēc transportlīdzekļa maksimālā sasniedzamā projektētā ātruma robežvērtībām, kas noteiktas II pielikuma 4.3. punktā.

2.4.   Darbības režīms

Visus testus veic temperatūrā no 293,2 līdz 303,2 K (no 20 līdz 30 °C).

Testa metode ietver četrus posmus:

| a) | akumulatora sākotnējā uzlāde; |
| --- | --- |

a)

akumulatora sākotnējā uzlāde;

| b) | divi piemērojamā I tipa testa cikla braucieni; |
| --- | --- |

b)

divi piemērojamā I tipa testa cikla braucieni;

| c) | akumulatora uzlāde; |
| --- | --- |

c)

akumulatora uzlāde;

| d) | elektroenerģijas patēriņa aprēķināšana. |
| --- | --- |

d)

elektroenerģijas patēriņa aprēķināšana.

Ja transportlīdzeklis pārvietojas starp posmiem, to aizstumj līdz nākamajai testa zonai (bez reģenerējošās uzlādes).

2.4.1.   Akumulatora sākotnējā uzlāde

Akumulatora uzlāde ietver šādas turpmāk aprakstītas procedūras.

2.4.1.1.   Akumulatora izlādēšana

Akumulatoru izlādē, kad ar transportlīdzekli brauc (pa testa trasi, uz šasijas dinamometra utt.) ar vienmērīgu ātrumu, kas ir 70 procenti ± 5 procenti no transportlīdzekļa maksimālā projektētā ātruma, kurš noteikts saskaņā ar X pielikuma 1. papildinājumā paredzēto testa procedūru.

Izlādi beidz:

| a) | kad transportlīdzeklis nespēj braukt ar 65 procentiem no maksimālā trīsdesmit minūšu ātruma, vai |
| --- | --- |

a)

kad transportlīdzeklis nespēj braukt ar 65 procentiem no maksimālā trīsdesmit minūšu ātruma, vai

| b) | kad standarta iebūvētā kontrolaparatūra dod norādījumu apturēt transportlīdzekli, vai |
| --- | --- |

b)

kad standarta iebūvētā kontrolaparatūra dod norādījumu apturēt transportlīdzekli, vai

| c) | pēc 100 km. |
| --- | --- |

c)

pēc 100 km.

Atkāpjoties no minētā, ja izgatavotājs var pierādīt tehniskajam dienestam un apstiprinātājiestādei, ka transportlīdzeklis fiziski nespēj sasniegt trīsdesmit minūšu ātrumu, tā vietā var izmantot maksimālo piecpadsmit minūšu ātrumu.

2.4.1.2.   Parastās nakts uzlādes procedūras piemērošana

Akumulatoru uzlādē, ievērojot turpmāk aprakstīto procedūru.

2.4.1.2.1.   Parastā nakts uzlāde

Uzlādi veic:

| a) | ar iebūvētu lādētāju, ja tāds ir uzstādīts; |
| --- | --- |

a)

ar iebūvētu lādētāju, ja tāds ir uzstādīts;

| b) | ar izgatavotāja ieteiktu ārēju lādētāju, izmantojot parasto ieteicamo uzlādes procedūru; |
| --- | --- |

b)

ar izgatavotāja ieteiktu ārēju lādētāju, izmantojot parasto ieteicamo uzlādes procedūru;

| c) | apkārtējā temperatūrā no 293,2 līdz 303,2 K (no 20 līdz 30 °C). |
| --- | --- |

c)

apkārtējā temperatūrā no 293,2 līdz 303,2 K (no 20 līdz 30 °C).

Šī procedūra izslēdz jebkāda veida īpašu lādēšanu, ko var sākt automātiski vai manuāli, piemēram, izlīdzināšanas vai apkopes vajadzībām.

Transportlīdzekļa izgatavotājs apstiprina, ka testa laikā nav veikta īpaša uzlādēšanas procedūra.

2.4.1.2.2.   Uzlādes beigu kritēriji

Uzlādes beigu kritēriji atbilst 12 stundu uzlādes laikam, izņemot gadījumus, kad standarta kontrolaparatūra skaidri norāda, ka akumulators vēl nav pilnībā uzlādēts. Tādā gadījumā izmanto šādu formulu:

Ap2.1. vienādojums:

Formula

2.4.1.2.3.   Pilnībā uzlādēts akumulators

Spēkiekārtu akumulatorus uzskata par pilnībā uzlādētiem, kad tie uzlādēti saskaņā ar nakts uzlādes procedūru, līdz ir izpildīti uzlādes beigu kritēriji.

2.4.2.   I tipa testa cikla piemērošana un attāluma mērīšana

Uzlādes beigu (atslēgšanas) laiku t0 norāda ziņojumā.

Šasijas dinamometru iestata atbilstoši II pielikuma 4.5.6. punktā noteiktajai metodei.

Četrās stundās no t0 divreiz veic piemērojamo I tipa testu uz šasijas dinamometra un pēc tam reģistrē nobraukto attālumu, izteiktu km (Dtest). Ja izgatavotājs var pierādīt apstiprinātājiestādei, ka transportlīdzekli nevar fiziski divreiz sasniegt I tipa testa attālumu, testa ciklu veic vienreiz un pēc tam veic daļēju otro ciklu. Otro testa ciklu var apturēt, ja ir sasniegts spēkiekārtas akumulatora minimālais uzlādes stāvoklis, kas minēts 3.1. papildinājumā.

2.4.3.   Akumulatora uzlādēšana

Testa transportlīdzekli pieslēdz pārvadiem 30 minūtēs pēc otrā piemērojamā I tipa testa cikla brauciena.

Transportlīdzekli uzlādē saskaņā ar parasto nakts uzlādes procedūru, kas noteikta 2.4.1.2. punktā.

Enerģijas mērīšanas ierīce, kas atrodas starp pārvadu rozeti un transportlīdzekļa uzlādes ierīci, mēra no pārvadiem plūstošo uzlādes enerģiju E un uzlādes ilgumu.

Uzlādi beidz 24 stundas pēc iepriekšējās uzlādes laika (t0) beigām.

Piezīme.

Energopadeves pārtraukuma gadījumā 24 stundu periodu var pagarināt atbilstoši pārtraukuma ilgumam. Uzlādes derīgumu apspriež starp apstiprinātājlaboratorijas tehniskajiem dienestiem un transportlīdzekļa izgatavotāju apstiprinātājiestādei apmierinošā veidā.

2.4.4.   Elektroenerģijas patēriņa aprēķināšana

Enerģijas E, izteiktas Wh, un uzlādes laika mērījumi jāreģistrē testa ziņojumā.

Elektroenerģijas patēriņu c nosaka, izmantojot šādu formulu:

Ap2.2. vienādojums:

Formula (izsakot Wh/km un noapaļojot līdz tuvākajam veselajam skaitlim),

kur Dtest ir testa laikā nobrauktais attālums (km).

---

(1)  Starptautiskā Elektrotehnikas komisija

3. papildinājums

Oglekļa dioksīda emisiju, degvielas patēriņa, elektroenerģijas patēriņa un braukšanas diapazona mērīšanas metode transportlīdzekļiem, ko darbina hibrīda elektriska spēka piedziņa

1.   Ievads

1.1.   Šajā papildinājumā ir paredzēti īpaši noteikumi par hibrīdu elektrisko L kategorijas transportlīdzekļu (HET) tipa apstiprināšanu attiecībā uz oglekļa dioksīda emisiju, degvielas patēriņa, elektroenerģijas patēriņa un braukšanas diapazona mērīšanu.

1.2.   Parasti VII tipa testos HET testē saskaņā ar noteiktajiem I tipa testa cikliem un prasībām un jo īpaši II pielikuma 6. papildinājumu, izņemot, ja tas ir grozīts ar šo papildinājumu.

1.3.   HET UĀT (ar uzlādi ārpus transportlīdzekļa) testē A un B stāvoklim.

Atbilstoši A un B stāvoklim iegūtos testa rezultātus un vidējo svērto vērtību, kas minēta 3. punktā, norāda testa ziņojumā.

1.4.   Braukšanas cikli un pārnesumu pārslēgšanas punkti

| 1.4.1. | Izmanto braukšanas ciklu, kas minēts Regulas (ES) Nr. 168/2013 VI pielikumā un šīs regulas II pielikuma 6. papildinājumā, kurš ir piemērojams transportlīdzekļa apstiprināšanas brīdī, tostarp II pielikuma 4.5.5. punktā minētos pārnesumu pārslēgšanas punktus. |
| --- | --- |

1.4.1.

Izmanto braukšanas ciklu, kas minēts Regulas (ES) Nr. 168/2013 VI pielikumā un šīs regulas II pielikuma 6. papildinājumā, kurš ir piemērojams transportlīdzekļa apstiprināšanas brīdī, tostarp II pielikuma 4.5.5. punktā minētos pārnesumu pārslēgšanas punktus.

| 1.4.4. | Transportlīdzekļa iepriekšējai sagatavošanai izmanto braukšanas ciklu kombināciju, kas noteikta II pielikuma 6. papildinājumā, kurš ir piemērojams transportlīdzekļa apstiprināšanas brīdī, kā noteikts šajā papildinājumā. |
| --- | --- |

1.4.4.

Transportlīdzekļa iepriekšējai sagatavošanai izmanto braukšanas ciklu kombināciju, kas noteikta II pielikuma 6. papildinājumā, kurš ir piemērojams transportlīdzekļa apstiprināšanas brīdī, kā noteikts šajā papildinājumā.

2.   Hibrīdu elektrisko transportlīdzekļu (HET) kategorijas

Ap3.1.   tabula

| Transportlīdzekļa uzlāde | Uzlāde ārpus transportlīdzekļa (1) (UĀT) | Bez uzlādes ārpus transportlīdzekļa (2) (BUĀT) |
| --- | --- | --- |
| Darba režīma slēdzis | Nav | Ir | Nav | Ir |

Transportlīdzekļa uzlāde

Uzlāde ārpus transportlīdzekļa (1) (UĀT)

Bez uzlādes ārpus transportlīdzekļa (2) (BUĀT)

Darba režīma slēdzis

Nav

Ir

Nav

Ir

3.   HET UĀT (ar uzlādi ārpus transportlīdzekļa) bez darba režīma slēdža

3.1.   Veic divus I tipa testus šādos stāvokļos:

| a) | A stāvoklis — testu veic ar pilnībā uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci; |
| --- | --- |

a)

A stāvoklis — testu veic ar pilnībā uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci;

| b) | B stāvoklis — testu veic ar minimāli uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci (maksimāla jaudas izlāde). |
| --- | --- |

b)

B stāvoklis — testu veic ar minimāli uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci (maksimāla jaudas izlāde).

Elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīces uzlādes stāvokļa (SOC) profils dažādos testa posmos ir noteikts 3.1. papildinājumā.

3.2.   A stāvoklis

3.2.1.   Procedūru sāk ar elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīces izlādi saskaņā ar 3.2.1.1. punktu.

3.2.1.1.   Elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīces izlāde

Transportlīdzekļa elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci izlādē, braucot (uz testa stenda, šasijas dinamometra utt.) kādā no šādiem apstākļiem:

| — | ar vienmērīgu ātrumu 50 km/h, līdz ieslēdzas degvielu patērējošais motors; |
| --- | --- |

—

ar vienmērīgu ātrumu 50 km/h, līdz ieslēdzas degvielu patērējošais motors;

| — | ja transportlīdzeklis nevar sasniegt vienmērīgu ātrumu 50 km/h bez degvielu patērējošā motora iedarbināšanas, ātrumu samazina, līdz transportlīdzeklis var sasniegt zemāku vienmērīgu ātrumu, pie kura noteiktu laiku vai attālumu (kas jānosaka tehniskajam dienestam un izgatavotājam apstiprinātājiestādei apmierinošā veidā) degvielu patērējošais motors neieslēdzas; |
| --- | --- |

—

ja transportlīdzeklis nevar sasniegt vienmērīgu ātrumu 50 km/h bez degvielu patērējošā motora iedarbināšanas, ātrumu samazina, līdz transportlīdzeklis var sasniegt zemāku vienmērīgu ātrumu, pie kura noteiktu laiku vai attālumu (kas jānosaka tehniskajam dienestam un izgatavotājam apstiprinātājiestādei apmierinošā veidā) degvielu patērējošais motors neieslēdzas;

| — | saskaņā ar izgatavotāja ieteikumu. |
| --- | --- |

—

saskaņā ar izgatavotāja ieteikumu.

Degvielu patērējošo motoru izslēdz 10 sekundēs pēc tam, kad tas automātiski ieslēdzies.

3.2.2.   Transportlīdzekļa sagatavošana

3.2.2.1.   Testa transportlīdzekli iepriekš sagatavo, veicot piemērojamo I tipa testa ciklu apvienojumā ar piemērojamo pārnesumu pārslēgšanu, kā noteikts II pielikuma 4.5.5. punktā.

3.2.2.2.   Pēc šīs iepriekšējās sagatavošanas un pirms testēšanas transportlīdzekli tur telpā, kurā temperatūra ir nosacīti nemainīga diapazonā no 293,2 līdz 303,2 K (no 20 līdz 30 °C). Šo sagatavošanu veic vismaz sešas stundas un turpina, līdz motora eļļas un dzesētājvielas, ja tāda ir, temperatūra ir ± 2 K robežās no telpas temperatūras un 3.2.2.4. punktā aprakstītās uzlādes rezultātā elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīce ir pilnībā uzlādēta.

3.2.2.3.   Uzsūkšanās laikā elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci uzlādē saskaņā ar parasto nakts uzlādes procedūru, kas aprakstīta 3.2.2.4. punktā.

3.2.2.4.   Parastās nakts uzlādes procedūras piemērošana

Elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci uzlādē, ievērojot šādu procedūru.

3.2.2.4.1.   Parastā nakts uzlāde

Uzlādi veic šādi:

| a) | ar iebūvētu lādētāju, ja tāds ir uzstādīts, vai |
| --- | --- |

a)

ar iebūvētu lādētāju, ja tāds ir uzstādīts, vai

| b) | ar izgatavotāja ieteiktu ārēju lādētāju, izmantojot parasto ieteicamo uzlādes procedūru, un |
| --- | --- |

b)

ar izgatavotāja ieteiktu ārēju lādētāju, izmantojot parasto ieteicamo uzlādes procedūru, un

| c) | apkārtējā temperatūrā no 20 °C līdz 30 °C. Šī procedūra izslēdz jebkāda veida īpašu lādēšanu, ko var sākt automātiski vai manuāli, piemēram, izlīdzināšanas vai apkopes vajadzībām. Izgatavotājs apstiprina, ka testa laikā nav veikta īpaša uzlādēšanas procedūra. |
| --- | --- |

c)

apkārtējā temperatūrā no 20 °C līdz 30 °C. Šī procedūra izslēdz jebkāda veida īpašu lādēšanu, ko var sākt automātiski vai manuāli, piemēram, izlīdzināšanas vai apkopes vajadzībām. Izgatavotājs apstiprina, ka testa laikā nav veikta īpaša uzlādēšanas procedūra.

3.2.2.4.2.   Uzlādes beigu kritēriji

Uzlādes beigu kritēriji atbilst 12 stundu uzlādes laikam, izņemot gadījumus, kad standarta kontrolaparatūra skaidri norāda, ka elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīce vēl nav pilnībā uzlādēta. Tādā gadījumā izmanto šādu formulu:

Ap3.1. vienādojums

Formula

3.2.3.   Testa procedūra

3.2.3.1.   Transportlīdzekli iedarbina tādā veidā, kā to parasti dara transportlīdzekļa vadītājs. Pirmais cikls sākas ar transportlīdzekļa iedarbināšanas procedūras sākumu.

3.2.3.2.   Var izmantot 3.2.3.2.1. vai 3.2.3.2.2. punktā noteiktās testa procedūras.

3.2.3.2.1.   Paraugu ņemšanu sāk (BS) pirms motora iedarbināšanas procedūras vai tās laikā un beidz, pabeidzot pēdējo brīvgaitas periodu piemērojamajā I tipa testa braukšanas ciklā (paraugu ņemšanas beigas (ES)).

3.2.3.2.2.   Paraugu ņemšanu sāk (BS) pirms transportlīdzekļa iedarbināšanas procedūras vai tās laikā un turpina, atkārtojot vairākus testa ciklus. To beidz, pabeidzot piemērojamo I tipa braukšanas ciklu, kura laikā akumulators ir sasniedzis minimālo uzlādes stāvokli saskaņā ar turpmāk noteikto procedūru (paraugu ņemšanas beigas (ES)).

| 3.2.3.2.2.1. | Elektroenerģijas atlikumu Q (Ah) mēra katrā kombinētajā ciklā, izmantojot 3.2. papildinājumā aprakstīto procedūru, un to izmanto, kad ir sasniegts akumulatora minimālās uzlādes stāvoklis. |
| --- | --- |

3.2.3.2.2.1.

Elektroenerģijas atlikumu Q (Ah) mēra katrā kombinētajā ciklā, izmantojot 3.2. papildinājumā aprakstīto procedūru, un to izmanto, kad ir sasniegts akumulatora minimālās uzlādes stāvoklis.

| 3.2.3.2.2.2. | Uzskata, ka akumulatora minimālās uzlādes stāvoklis kombinētajā ciklā N ir sasniegts, ja kombinētajā ciklā N+1 izmērītajam elektroenerģijas atlikumam Q ir ne vairāk kā 3 procenti izlādes, izsakot to kā procentuālo daudzumu no akumulatora nominālās jaudas (Ah) maksimālās uzlādes stāvoklī, kā noteicis izgatavotājs. Pēc izgatavotāja pieprasījuma var veikt papildu testa ciklus un to rezultātus iekļaut aprēķinos, kas noteikti 3.2.3.5. un 3.4. punktā, ar nosacījumu, ka pēc katra papildu testa cikla elektroenerģijas atlikums uzrāda mazāku akumulatora izlādēšanos nekā iepriekšējā ciklā. |
| --- | --- |

3.2.3.2.2.2.

Uzskata, ka akumulatora minimālās uzlādes stāvoklis kombinētajā ciklā N ir sasniegts, ja kombinētajā ciklā N+1 izmērītajam elektroenerģijas atlikumam Q ir ne vairāk kā 3 procenti izlādes, izsakot to kā procentuālo daudzumu no akumulatora nominālās jaudas (Ah) maksimālās uzlādes stāvoklī, kā noteicis izgatavotājs. Pēc izgatavotāja pieprasījuma var veikt papildu testa ciklus un to rezultātus iekļaut aprēķinos, kas noteikti 3.2.3.5. un 3.4. punktā, ar nosacījumu, ka pēc katra papildu testa cikla elektroenerģijas atlikums uzrāda mazāku akumulatora izlādēšanos nekā iepriekšējā ciklā.

| 3.2.3.2.2.3. | Starp ciklu pāriem ir atļauts līdz 10 minūšu ilgs karstās uzsūkšanās periods. Šajā periodā spēka piedziņu izslēdz. |
| --- | --- |

3.2.3.2.2.3.

Starp ciklu pāriem ir atļauts līdz 10 minūšu ilgs karstās uzsūkšanās periods. Šajā periodā spēka piedziņu izslēdz.

3.2.3.3.   Transportlīdzekli vada, izmantojot piemērojamo I tipa braukšanas ciklu un pārnesumu pārslēgšanas norādījumus, kas sniegti II pielikumā.

3.2.3.4.   Transportlīdzekļa izpūtēja emisijas analizē saskaņā ar II pielikuma noteikumiem, kas ir spēkā transportlīdzekļa apstiprināšanas brīdī.

3.2.3.5.   CO2 emisiju un degvielas patēriņa rezultātus, kas iegūti testa ciklā(-os) attiecībā uz A stāvokli, reģistrē (attiecīgi m1 (g) un c1 (l)). Parametri m1 un c1 ir N kombinēto ciklu rezultātu summas.

Ap3.2. vienādojums

Formula

Ap3.3. vienādojums

Formula

3.2.4.   Elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci 30 minūtēs pēc cikla pabeigšanas uzlādē saskaņā ar 3.2.2.4. punktu. Enerģijas mērīšanas aprīkojums, kas atrodas starp pārvadu rozeti un transportlīdzekļa uzlādes ierīci, mēra no pārvadiem plūstošo uzlādes enerģiju e1 (Wh).

3.2.5.   Elektroenerģijas patēriņš A stāvokļa gadījumā ir e1 (Wh).

3.3.   B stāvoklis

3.3.1.   Transportlīdzekļa sagatavošana

3.3.1.1.   Transportlīdzekļa elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci izlādē saskaņā ar 3.2.1.1. punktu Pēc izgatavotāja pieprasījuma pirms elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīces izlādes var veikt sagatavošanu saskaņā ar 3.2.2.1. punktu.

3.3.1.2.   Pirms testēšanas transportlīdzekli tur telpā, kur tiek uzturēta nosacīti pastāvīga temperatūra no 293,2 līdz 303,2 K (no 20 līdz 30 °C). Šo sagatavošanu veic vismaz sešas stundas un turpina, līdz motora eļļas un dzesētājvielas, ja tāda ir, temperatūra ir ± 2 K robežās no telpas temperatūras.

3.3.2.   Testa procedūra

3.3.2.1.   Transportlīdzekli iedarbina tādā veidā, kā to parasti dara transportlīdzekļa vadītājs. Pirmais cikls sākas ar transportlīdzekļa iedarbināšanas procedūras sākumu.

3.3.2.2.   Paraugu ņemšanu sāk (BS) pirms motora iedarbināšanas procedūras vai tās laikā un beidz, pabeidzot pēdējo brīvgaitas periodu piemērojamajā I tipa testa braukšanas ciklā (paraugu ņemšanas beigas (ES)).

3.3.2.3.   Transportlīdzekli vada, izmantojot piemērojamo I tipa braukšanas ciklu un pārnesumu pārslēgšanas norādījumus, kas sniegti II pielikuma 6. papildinājumā.

3.3.2.4.   Transportlīdzekļa izpūtēja emisijas analizē saskaņā ar I pielikuma noteikumiem.

3.3.2.5.   Testa rezultātus attiecībā uz B testa stāvokļa reģistrē (attiecīgi m2 (g) un c2 (l)).

3.3.3.   30 minūtēs pēc cikla beigām elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci uzlādē saskaņā ar 3.2.2.4. punktu.

Enerģijas mērīšanas aprīkojums, kas atrodas starp pārvadu rozeti un transportlīdzekļa uzlādes ierīci, mēra no pārvadiem plūstošo uzlādes enerģiju e2 (Wh).

3.3.4.   Transportlīdzekļa elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci izlādē saskaņā ar 3.2.1.1. punktu

3.3.5.   30 minūtēs pēc izlādes elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci uzlādē saskaņā ar 3.2.2.4. punktu.

Enerģijas mērīšanas aprīkojums, kas atrodas starp pārvadu rozeti un transportlīdzekļa uzlādes ierīci, mēra no pārvadiem plūstošo uzlādes enerģiju e3 (Wh).

3.3.6.   Elektroenerģijas patēriņš e4 (Wh) B stāvokļa gadījumā ir šāds:

Ap3.4. vienādojums

Formula

3.4.   Testa rezultāti

3.4.1.   CO2 vērtības ir šādas:

Ap3.5. vienādojums

Formula un

Ap3.6. vienādojums

Formula (mg/km),

kur:

| Dtest1 un Dtest2 | = | faktiskie attālumi, kas nobraukti testos, kuri veikti atbilstoši A stāvoklim (3.2. punkts) un B stāvoklim (3.3. punkts), un |
| --- | --- | --- |
| m1 un m2 | = | testa rezultāti, kas noteikti attiecīgi 3.2.3.5. un 3.3.2.5. punktā. |

Dtest1 un Dtest2

=

faktiskie attālumi, kas nobraukti testos, kuri veikti atbilstoši A stāvoklim (3.2. punkts) un B stāvoklim (3.3. punkts), un

m1 un m2

=

testa rezultāti, kas noteikti attiecīgi 3.2.3.5. un 3.3.2.5. punktā.

3.4.2.1.   Attiecībā uz testēšanu saskaņā ar 3.2.3.2.1. punktu:

Svērtās CO2 vērtības aprēķina šādi.

Ap3.7. vienādojums

Formula

kur:

| M | = | CO2 masas emisija gramos uz kilometru; |
| --- | --- | --- |
| M1 | = | CO2 masas emisija gramos uz kilometru ar pilnībā uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci; |
| M2 | = | CO2 masas emisija gramos uz kilometru ar minimāli uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci (maksimāla jaudas izlāde); |
| De | = | transportlīdzekļa elektriskais diapazons, kas noteikts saskaņā ar 3.3. papildinājumā aprakstīto procedūru, ar nosacījumu, ka izgatavotājs nodrošina mērījuma veikšanas iespēju, transportlīdzeklim darbojoties pilnībā elektriskā režīmā; |
| Dvid | = | vidējais attālums starp divām akumulatora uzlādēm, Dvid =:






  — | 4 km L kategorijas transportlīdzeklim ar motora darba tilpumu < 150 cm3; |

M

=

CO2 masas emisija gramos uz kilometru;

M1

=

CO2 masas emisija gramos uz kilometru ar pilnībā uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci;

M2

=

CO2 masas emisija gramos uz kilometru ar minimāli uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci (maksimāla jaudas izlāde);

De

=

transportlīdzekļa elektriskais diapazons, kas noteikts saskaņā ar 3.3. papildinājumā aprakstīto procedūru, ar nosacījumu, ka izgatavotājs nodrošina mērījuma veikšanas iespēju, transportlīdzeklim darbojoties pilnībā elektriskā režīmā;

Dvid

=

vidējais attālums starp divām akumulatora uzlādēm, Dvid =:

—

4 km L kategorijas transportlīdzeklim ar motora darba tilpumu < 150 cm3;

| — | 6 km L kategorijas transportlīdzeklim ar motora darba tilpumu ≥ 150 cm3 un v
  max
  < 130 km/h; |
| --- | --- |

—

6 km L kategorijas transportlīdzeklim ar motora darba tilpumu ≥ 150 cm3 un v
  max
  < 130 km/h;

| — | 10 km L kategorijas transportlīdzeklim ar motora darba tilpumu ≥ 150 cm3 un v
  max
  ≥ 130 km/h. |
| --- | --- |

—

10 km L kategorijas transportlīdzeklim ar motora darba tilpumu ≥ 150 cm3 un v
  max
  ≥ 130 km/h.

3.4.2.2.   Attiecībā uz testēšanu saskaņā ar 3.2.3.2.2. punktu:

Ap3.8. vienādojums

Formula,

kur:

| M | = | CO2 masas emisija gramos uz kilometru; |
| --- | --- | --- |
| M1 | = | CO2 masas emisija gramos uz kilometru ar pilnībā uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci; |
| M2 | = | CO2 masas emisija gramos uz kilometru ar minimāli uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci (maksimāla jaudas izlāde); |
| DUĀT | = | UĀT diapazons saskaņā ar 3.3. papildinājumā aprakstīto procedūru; |
| Dvid | = | vidējais attālums starp divām akumulatora uzlādēm, Dvid =:






  — | 4 km L kategorijas transportlīdzeklim ar motora darba tilpumu < 150 cm3; |

M

=

CO2 masas emisija gramos uz kilometru;

M1

=

CO2 masas emisija gramos uz kilometru ar pilnībā uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci;

M2

=

CO2 masas emisija gramos uz kilometru ar minimāli uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci (maksimāla jaudas izlāde);

DUĀT

=

UĀT diapazons saskaņā ar 3.3. papildinājumā aprakstīto procedūru;

Dvid

=

vidējais attālums starp divām akumulatora uzlādēm, Dvid =:

—

4 km L kategorijas transportlīdzeklim ar motora darba tilpumu < 150 cm3;

| — | 6 km L kategorijas transportlīdzeklim ar motora darba tilpumu ≥ 150 cm3 un v
  max
  < 130 km/h; |
| --- | --- |

—

6 km L kategorijas transportlīdzeklim ar motora darba tilpumu ≥ 150 cm3 un v
  max
  < 130 km/h;

| — | 10 km L kategorijas transportlīdzeklim ar motora darba tilpumu ≥ 150 cm3 un v
  max
  ≥ 130 km/h. |
| --- | --- |

—

10 km L kategorijas transportlīdzeklim ar motora darba tilpumu ≥ 150 cm3 un v
  max
  ≥ 130 km/h.

3.4.3.   Degvielas patēriņa vērtības ir šādas:

Ap3.9. vienādojums

Formula

Ap3.10. vienādojums

Formula (l/100 km) šķidrām degvielām un (kg/100) km gāzveida degvielām,

kur:

| Dtest1 un Dtest2 | = | faktiskie attālumi, kas nobraukti testos, kuri veikti atbilstoši A stāvoklim (3.2. punkts) un B stāvoklim (3.3. punkts), un |
| --- | --- | --- |
| c1 un c2 | = | testa rezultāti, kas noteikti attiecīgi 3.2.3.8. un 3.3.2.5. punktā. |

Dtest1 un Dtest2

=

faktiskie attālumi, kas nobraukti testos, kuri veikti atbilstoši A stāvoklim (3.2. punkts) un B stāvoklim (3.3. punkts), un

c1 un c2

=

testa rezultāti, kas noteikti attiecīgi 3.2.3.8. un 3.3.2.5. punktā.

3.4.4.   Svērtās degvielas patēriņa vērtības aprēķina šādi.

3.4.4.1.   Attiecībā uz testēšanu saskaņā ar 3.2.3.2.1. punktu:

Ap3.11. vienādojums

Formula,

kur:

| C | = | degvielas patēriņš l/100 km; |
| --- | --- | --- |
| C1 | = | degvielas patēriņš l/100 km ar pilnīgi uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci; |
| C2 | = | degvielas patēriņš l/100 km ar minimāli uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci (maksimāla jaudas izlāde); |
| De | = | transportlīdzekļa elektriskais diapazons, kas noteikts saskaņā ar 3.3. papildinājumā aprakstīto procedūru, ar nosacījumu, ka izgatavotājs nodrošina mērījuma veikšanas iespēju, transportlīdzeklim darbojoties pilnībā elektriskā režīmā; |
| Dvid | = | vidējais attālums starp divām akumulatora uzlādēm, Dvid =:






  — | 4 km L kategorijas transportlīdzeklim ar motora darba tilpumu < 150 cm3; |

C

=

degvielas patēriņš l/100 km;

C1

=

degvielas patēriņš l/100 km ar pilnīgi uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci;

C2

=

degvielas patēriņš l/100 km ar minimāli uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci (maksimāla jaudas izlāde);

De

=

transportlīdzekļa elektriskais diapazons, kas noteikts saskaņā ar 3.3. papildinājumā aprakstīto procedūru, ar nosacījumu, ka izgatavotājs nodrošina mērījuma veikšanas iespēju, transportlīdzeklim darbojoties pilnībā elektriskā režīmā;

Dvid

=

vidējais attālums starp divām akumulatora uzlādēm, Dvid =:

—

4 km L kategorijas transportlīdzeklim ar motora darba tilpumu < 150 cm3;

| — | 6 km L kategorijas transportlīdzeklim ar motora darba tilpumu ≥ 150 cm3 un v
  max
  < 130 km/h; |
| --- | --- |

—

6 km L kategorijas transportlīdzeklim ar motora darba tilpumu ≥ 150 cm3 un v
  max
  < 130 km/h;

| — | 10 km L kategorijas transportlīdzeklim ar motora darba tilpumu ≥ 150 cm3 un v
  max
  ≥ 130 km/h. |
| --- | --- |

—

10 km L kategorijas transportlīdzeklim ar motora darba tilpumu ≥ 150 cm3 un v
  max
  ≥ 130 km/h.

3.4.4.2.   Attiecībā uz testēšanu saskaņā ar 3.2.3.2.2. punktu:

Ap3.12. vienādojums

Formula,

kur:

| C | = | degvielas patēriņš l/100 km; |
| --- | --- | --- |
| C1 | = | degvielas patēriņš l/100 km ar pilnīgi uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci; |
| C2 | = | degvielas patēriņš l/100 km ar minimāli uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci (maksimāla jaudas izlāde); |
| DUĀT | = | UĀT diapazons saskaņā ar 3.3. papildinājumā aprakstīto procedūru; |
| Dvid | = | vidējais attālums starp divām akumulatora uzlādēm, Dvid =:






  — | 4 km L kategorijas transportlīdzeklim ar motora darba tilpumu < 150 cm3; |

C

=

degvielas patēriņš l/100 km;

C1

=

degvielas patēriņš l/100 km ar pilnīgi uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci;

C2

=

degvielas patēriņš l/100 km ar minimāli uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci (maksimāla jaudas izlāde);

DUĀT

=

UĀT diapazons saskaņā ar 3.3. papildinājumā aprakstīto procedūru;

Dvid

=

vidējais attālums starp divām akumulatora uzlādēm, Dvid =:

—

4 km L kategorijas transportlīdzeklim ar motora darba tilpumu < 150 cm3;

| — | 6 km L kategorijas transportlīdzeklim ar motora darba tilpumu ≥ 150 cm3 un v
  max
  < 130 km/h; |
| --- | --- |

—

6 km L kategorijas transportlīdzeklim ar motora darba tilpumu ≥ 150 cm3 un v
  max
  < 130 km/h;

| — | 10 km L kategorijas transportlīdzeklim ar motora darba tilpumu ≥ 150 cm3 un v
  max
  ≥ 130 km/h. |
| --- | --- |

—

10 km L kategorijas transportlīdzeklim ar motora darba tilpumu ≥ 150 cm3 un v
  max
  ≥ 130 km/h.

3.4.5.   Elektroenerģijas patēriņa vērtības ir šādas:

Ap3.13. vienādojums

Formula un

Ap3.14. vienādojums

Formula (Wh/km),

kur Dtest1 un Dtest2 ir faktiskie attālumi, kas nobraukti testos, kuri veikti atbilstoši A stāvoklim (3.2. punkts) un B stāvoklim (3.3. punkts), un e1 un e4 ir noteikti attiecīgi 3.2.5. un 3.3.6. punktā.

3.4.6.   Svērtās elektroenerģijas patēriņa vērtības aprēķina šādi.

3.4.6.1.   Attiecībā uz testēšanu saskaņā ar 3.2.3.2.1. punktu:

Ap3.15. vienādojums

Formula,

kur:

| E | = | elektroenerģijas patēriņš Wh/km; |
| --- | --- | --- |
| E1 | = | elektroenerģijas patēriņš Wh/km ar pilnīgi uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci; |
| E4 | = | elektroenerģijas patēriņš Wh/km ar minimāli uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci (maksimāla jaudas izlāde); |
| De | = | transportlīdzekļa elektriskais diapazons, kas noteikts saskaņā ar 3.3. papildinājumā aprakstīto procedūru, ar nosacījumu, ka izgatavotājs nodrošina mērījuma veikšanas iespēju, transportlīdzeklim darbojoties pilnībā elektriskā režīmā; |
| Dvid | = | vidējais attālums starp divām akumulatora uzlādēm, Dvid =:






  — | 4 km L kategorijas transportlīdzeklim ar motora darba tilpumu < 150 cm3; |

E

=

elektroenerģijas patēriņš Wh/km;

E1

=

elektroenerģijas patēriņš Wh/km ar pilnīgi uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci;

E4

=

elektroenerģijas patēriņš Wh/km ar minimāli uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci (maksimāla jaudas izlāde);

De

=

transportlīdzekļa elektriskais diapazons, kas noteikts saskaņā ar 3.3. papildinājumā aprakstīto procedūru, ar nosacījumu, ka izgatavotājs nodrošina mērījuma veikšanas iespēju, transportlīdzeklim darbojoties pilnībā elektriskā režīmā;

Dvid

=

vidējais attālums starp divām akumulatora uzlādēm, Dvid =:

—

4 km L kategorijas transportlīdzeklim ar motora darba tilpumu < 150 cm3;

| — | 6 km L kategorijas transportlīdzeklim ar motora darba tilpumu ≥ 150 cm3 un v
  max
  < 130 km/h; |
| --- | --- |

—

6 km L kategorijas transportlīdzeklim ar motora darba tilpumu ≥ 150 cm3 un v
  max
  < 130 km/h;

| — | 10 km L kategorijas transportlīdzeklim ar motora darba tilpumu ≥ 150 cm3 un v
  max
  ≥ 130 km/h. |
| --- | --- |

—

10 km L kategorijas transportlīdzeklim ar motora darba tilpumu ≥ 150 cm3 un v
  max
  ≥ 130 km/h.

3.4.6.2.   Attiecībā uz testēšanu saskaņā ar 3.2.3.2.2. punktu:

Ap3.16. vienādojums

Formula,

kur:

| E | = | elektroenerģijas patēriņš Wh/km; |
| --- | --- | --- |
| E1 | = | elektroenerģijas patēriņš Wh/km ar pilnīgi uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci; |
| E4 | = | elektroenerģijas patēriņš Wh/km ar minimāli uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci (maksimāla jaudas izlāde); |
| DUĀT | = | UĀT diapazons saskaņā ar 3.3. papildinājumā aprakstīto procedūru; |
| Dvid | = | vidējais attālums starp divām akumulatora uzlādēm, Dvid =:






  — | 4 km L kategorijas transportlīdzeklim ar motora darba tilpumu < 150 cm3; |

E

=

elektroenerģijas patēriņš Wh/km;

E1

=

elektroenerģijas patēriņš Wh/km ar pilnīgi uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci;

E4

=

elektroenerģijas patēriņš Wh/km ar minimāli uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci (maksimāla jaudas izlāde);

DUĀT

=

UĀT diapazons saskaņā ar 3.3. papildinājumā aprakstīto procedūru;

Dvid

=

vidējais attālums starp divām akumulatora uzlādēm, Dvid =:

—

4 km L kategorijas transportlīdzeklim ar motora darba tilpumu < 150 cm3;

| — | 6 km L kategorijas transportlīdzeklim ar motora darba tilpumu ≥ 150 cm3 un v
  max
  < 130 km/h; |
| --- | --- |

—

6 km L kategorijas transportlīdzeklim ar motora darba tilpumu ≥ 150 cm3 un v
  max
  < 130 km/h;

| — | 10 km L kategorijas transportlīdzeklim ar motora darba tilpumu ≥ 150 cm3 un v
  max
  ≥ 130 km/h. |
| --- | --- |

—

10 km L kategorijas transportlīdzeklim ar motora darba tilpumu ≥ 150 cm3 un v
  max
  ≥ 130 km/h.

4.   Ārēji lādējams hibrīds elektrisks transportlīdzeklis (HET UĀT) ar darba režīma slēdzi

4.1.   Veic divus testus turpmāk norādītajos stāvokļos.

4.1.1.   A stāvoklis testu veic ar pilnībā uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci.

4.1.2.   B stāvoklis testu veic ar minimāli uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci (maksimāla jaudas izlāde).

4.1.3.   Darbības slēdzi novieto saskaņā ar Ap11.2. tabulu II pielikuma 11. papildinājuma 3.2.1.3. punktā.

4.2.   A stāvoklis

4.2.1.   Ja transportlīdzekļa elektriskais diapazons, kas izmērīts saskaņā ar 3.3. papildinājumu, ir lielāks nekā viens pilns cikls, pēc izgatavotāja pieprasījuma un pēc vienošanās ar tehnisko dienestu apstiprinātājiestādei apmierinošā veidā I tipa testu elektroenerģijas mērījumiem var veikt pilnībā elektriskā režīmā. Tādā gadījumā pieņem, ka 4.4. punktā minētās vērtības M1 un C1 ir 0.

4.2.2.   Procedūru sāk ar transportlīdzekļa elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīces izlādi, kā aprakstīts 4.2.2.1. punktā.

| 4.2.2.1. | Transportlīdzekļa elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci izlādē, braucot ar ieslēgtu pilnībā elektrisku režīmu (uz testa trases, šasijas dinamometra utt.) ar vienmērīgu ātrumu, kas ir 70 procenti ± 5 procenti no transportlīdzekļa maksimālā projektētā ātruma pilnībā elektriskā režīmā un ko nosaka saskaņā ar testa procedūru transportlīdzekļu maksimālā projektētā ātruma mērīšanai, kā noteikts X pielikuma 1. papildinājumā.
  Izlādi pārtrauc kādā no šādiem apstākļiem:






  — | kad transportlīdzeklis nespēj braukt ar 65 procentiem no maksimālā trīsdesmit minūšu ātruma; |
| --- | --- | --- |

4.2.2.1.

Transportlīdzekļa elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci izlādē, braucot ar ieslēgtu pilnībā elektrisku režīmu (uz testa trases, šasijas dinamometra utt.) ar vienmērīgu ātrumu, kas ir 70 procenti ± 5 procenti no transportlīdzekļa maksimālā projektētā ātruma pilnībā elektriskā režīmā un ko nosaka saskaņā ar testa procedūru transportlīdzekļu maksimālā projektētā ātruma mērīšanai, kā noteikts X pielikuma 1. papildinājumā.

Izlādi pārtrauc kādā no šādiem apstākļiem:

—

kad transportlīdzeklis nespēj braukt ar 65 procentiem no maksimālā trīsdesmit minūšu ātruma;

| — | kad standarta iebūvētā kontrolaparatūra dod norādījumu apturēt transportlīdzekli; |
| --- | --- |

—

kad standarta iebūvētā kontrolaparatūra dod norādījumu apturēt transportlīdzekli;

| — | pēc 100 km. |
| --- | --- |

—

pēc 100 km.

Ja transportlīdzeklim ir ne tikai elektrisks režīms, transportlīdzekļa elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci izlādē, ar transportlīdzekli braucot (uz testa stenda, uz šasijas dinamometra utt.) kādā no šādiem apstākļiem:

| — | ar vienmērīgu ātrumu 50 km/h, līdz ieslēdzas degvielu patērējošais motors; |
| --- | --- |

—

ar vienmērīgu ātrumu 50 km/h, līdz ieslēdzas degvielu patērējošais motors;

| — | ja transportlīdzeklis nevar sasniegt vienmērīgu ātrumu 50 km/h bez degvielu patērējošā motora iedarbināšanas, ātrumu samazina, līdz transportlīdzeklis var sasniegt zemāku vienmērīgu ātrumu, pie kura noteiktu laiku vai attālumu (kas jānosaka tehniskajam dienestam un izgatavotājam apstiprinātājiestādei apmierinošā veidā) degvielu patērējošais motors neieslēdzas; |
| --- | --- |

—

ja transportlīdzeklis nevar sasniegt vienmērīgu ātrumu 50 km/h bez degvielu patērējošā motora iedarbināšanas, ātrumu samazina, līdz transportlīdzeklis var sasniegt zemāku vienmērīgu ātrumu, pie kura noteiktu laiku vai attālumu (kas jānosaka tehniskajam dienestam un izgatavotājam apstiprinātājiestādei apmierinošā veidā) degvielu patērējošais motors neieslēdzas;

| — | saskaņā ar izgatavotāja ieteikumu. |
| --- | --- |

—

saskaņā ar izgatavotāja ieteikumu.

Degvielu patērējošo motoru izslēdz 10 sekundēs pēc tam, kad tas automātiski ieslēdzies. Atkāpjoties no minētā, ja izgatavotājs var pierādīt tehniskajam dienestam un apstiprinātājiestādei, ka transportlīdzeklis fiziski nespēj sasniegt trīsdesmit minūšu ātrumu, tā vietā var izmantot maksimālo piecpadsmit minūšu ātrumu.

4.2.3.   Transportlīdzekļa sagatavošana

| 4.2.3.1. | Testa transportlīdzekli iepriekš sagatavo, veicot piemērojamo I tipa testa ciklu apvienojumā ar piemērojamajiem pārnesumu pārslēgšanas norādījumiem, kas sniegti II pielikuma 4.5.5. punktā. |
| --- | --- |

4.2.3.1.

Testa transportlīdzekli iepriekš sagatavo, veicot piemērojamo I tipa testa ciklu apvienojumā ar piemērojamajiem pārnesumu pārslēgšanas norādījumiem, kas sniegti II pielikuma 4.5.5. punktā.

| 4.2.3.2. | Pēc šīs iepriekšējās sagatavošanas un pirms testēšanas transportlīdzekli tur telpā, kurā temperatūra ir nosacīti nemainīga diapazonā no 293,2 līdz 303,2 K (no 20 līdz 30 °C). Šo sagatavošanu veic vismaz sešas stundas un turpina, līdz motora eļļas un dzesētājvielas, ja tāda ir, temperatūra ir ± 2 K robežās no telpas temperatūras un 4.2.3.3. punktā paredzētās uzlādes rezultātā elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīce ir pilnībā uzlādēta. |
| --- | --- |

4.2.3.2.

Pēc šīs iepriekšējās sagatavošanas un pirms testēšanas transportlīdzekli tur telpā, kurā temperatūra ir nosacīti nemainīga diapazonā no 293,2 līdz 303,2 K (no 20 līdz 30 °C). Šo sagatavošanu veic vismaz sešas stundas un turpina, līdz motora eļļas un dzesētājvielas, ja tāda ir, temperatūra ir ± 2 K robežās no telpas temperatūras un 4.2.3.3. punktā paredzētās uzlādes rezultātā elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīce ir pilnībā uzlādēta.

| 4.2.3.3. | Uzsūkšanās laikā elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci uzlādē, izmantojot parasto nakts uzlādes procedūru, kas noteikta 3.2.2.4. punktā. |
| --- | --- |

4.2.3.3.

Uzsūkšanās laikā elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci uzlādē, izmantojot parasto nakts uzlādes procedūru, kas noteikta 3.2.2.4. punktā.

4.2.4.   Testa procedūra

| 4.2.4.1. | Transportlīdzekli iedarbina tādā veidā, kā to parasti dara transportlīdzekļa vadītājs. Pirmais cikls sākas ar transportlīdzekļa iedarbināšanas procedūras sākumu. |
| --- | --- |

4.2.4.1.

Transportlīdzekli iedarbina tādā veidā, kā to parasti dara transportlīdzekļa vadītājs. Pirmais cikls sākas ar transportlīdzekļa iedarbināšanas procedūras sākumu.

| 4.2.4.2. | Var izmantot 4.2.4.2.1. vai 4.2.4.2.2. punktā noteiktās testa procedūras.






  4.2.4.2.1. | Paraugu ņemšanu sāk (BS) pirms motora iedarbināšanas procedūras vai tās laikā un beidz, pabeidzot pēdējo brīvgaitas periodu piemērojamajā I tipa testa braukšanas ciklā (paraugu ņemšanas beigas (ES)). |
| --- | --- | --- |

4.2.4.2.

Var izmantot 4.2.4.2.1. vai 4.2.4.2.2. punktā noteiktās testa procedūras.

4.2.4.2.1.

Paraugu ņemšanu sāk (BS) pirms motora iedarbināšanas procedūras vai tās laikā un beidz, pabeidzot pēdējo brīvgaitas periodu piemērojamajā I tipa testa braukšanas ciklā (paraugu ņemšanas beigas (ES)).

| 4.2.4.2.2. | Paraugu ņemšanu sāk (BS) pirms transportlīdzekļa iedarbināšanas procedūras vai tās laikā un turpina, atkārtojot vairākus testa ciklus. To beidz, pabeidzot piemērojamo I tipa braukšanas ciklu, kura laikā akumulators ir sasniedzis minimālo uzlādes stāvokli saskaņā ar turpmāk noteikto procedūru (paraugu ņemšanas beigas (ES)).






  4.2.4.2.2.1. | Elektroenerģijas atlikumu Q (Ah) mēra katrā kombinētajā ciklā, izmantojot 3.2. papildinājumā aprakstīto procedūru, un to izmanto, kad ir sasniegts akumulatora minimālās uzlādes stāvoklis. |
| --- | --- | --- |

4.2.4.2.2.

Paraugu ņemšanu sāk (BS) pirms transportlīdzekļa iedarbināšanas procedūras vai tās laikā un turpina, atkārtojot vairākus testa ciklus. To beidz, pabeidzot piemērojamo I tipa braukšanas ciklu, kura laikā akumulators ir sasniedzis minimālo uzlādes stāvokli saskaņā ar turpmāk noteikto procedūru (paraugu ņemšanas beigas (ES)).

4.2.4.2.2.1.

Elektroenerģijas atlikumu Q (Ah) mēra katrā kombinētajā ciklā, izmantojot 3.2. papildinājumā aprakstīto procedūru, un to izmanto, kad ir sasniegts akumulatora minimālās uzlādes stāvoklis.

| 4.2.4.2.2.2. | Uzskata, ka akumulatora minimālas uzlādes stāvoklis kombinētajā ciklā N ir sasniegts, ja kombinētajā ciklā N+1 izmērītajam elektroenerģijas atlikumam ir ne vairāk kā 3 procenti izlādes, izsakot to kā procentuālo daudzumu no akumulatora nominālās jaudas (Ah) maksimālas uzlādes stāvoklī, kā noteicis izgatavotājs. Pēc izgatavotāja pieprasījuma var veikt papildu testa ciklus un to rezultātus iekļaut aprēķinos, kas noteikti 4.2.4.5. un 4.4. punktā, ar nosacījumu, ka pēc katra papildu testa cikla elektroenerģijas atlikums uzrāda mazāku akumulatora izlādēšanos nekā iepriekšējā ciklā. |
| --- | --- |

4.2.4.2.2.2.

Uzskata, ka akumulatora minimālas uzlādes stāvoklis kombinētajā ciklā N ir sasniegts, ja kombinētajā ciklā N+1 izmērītajam elektroenerģijas atlikumam ir ne vairāk kā 3 procenti izlādes, izsakot to kā procentuālo daudzumu no akumulatora nominālās jaudas (Ah) maksimālas uzlādes stāvoklī, kā noteicis izgatavotājs. Pēc izgatavotāja pieprasījuma var veikt papildu testa ciklus un to rezultātus iekļaut aprēķinos, kas noteikti 4.2.4.5. un 4.4. punktā, ar nosacījumu, ka pēc katra papildu testa cikla elektroenerģijas atlikums uzrāda mazāku akumulatora izlādēšanos nekā iepriekšējā ciklā.

| 4.2.4.2.2.3. | Starp ciklu pāriem ir atļauts līdz 10 minūšu ilgs karstās uzsūkšanās periods. Šajā periodā spēka piedziņu izslēdz. |
| --- | --- |

4.2.4.2.2.3.

Starp ciklu pāriem ir atļauts līdz 10 minūšu ilgs karstās uzsūkšanās periods. Šajā periodā spēka piedziņu izslēdz.

| 4.2.4.3. | Transportlīdzekli vada, izmantojot piemērojamo braukšanas ciklu un pārnesumu pārslēgšanas norādījumus, kas sniegti II pielikuma 9. papildinājumā. |
| --- | --- |

4.2.4.3.

Transportlīdzekli vada, izmantojot piemērojamo braukšanas ciklu un pārnesumu pārslēgšanas norādījumus, kas sniegti II pielikuma 9. papildinājumā.

| 4.2.4.4. | Izplūdes gāzes analizē saskaņā ar II pielikumu, kas ir spēkā transportlīdzekļa apstiprināšanas brīdī. |
| --- | --- |

4.2.4.4.

Izplūdes gāzes analizē saskaņā ar II pielikumu, kas ir spēkā transportlīdzekļa apstiprināšanas brīdī.

| 4.2.4.5. | CO2 emisiju un degvielas patēriņa rezultātus, kas iegūti testa ciklā attiecībā uz A stāvokli, reģistrē (attiecīgi m1 (g) un c1 (l)). Veicot testu saskaņā ar 4.2.4.2.1. punktu, m1 un c1 ir vienota kombinētā cikla rezultāti. Veicot testu saskaņā ar 4.2.4.2.2. punktu, m1 un c1 ir N kombinēto ciklu rezultātu summas.
  Ap3.17. vienādojums

  Ap3.18. vienādojums |
| --- | --- |

4.2.4.5.

CO2 emisiju un degvielas patēriņa rezultātus, kas iegūti testa ciklā attiecībā uz A stāvokli, reģistrē (attiecīgi m1 (g) un c1 (l)). Veicot testu saskaņā ar 4.2.4.2.1. punktu, m1 un c1 ir vienota kombinētā cikla rezultāti. Veicot testu saskaņā ar 4.2.4.2.2. punktu, m1 un c1 ir N kombinēto ciklu rezultātu summas.

4.2.5.   30 minūtēs pēc cikla beigām elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci uzlādē saskaņā ar 3.2.2.4. punktu.

Enerģijas mērīšanas aprīkojums, kas atrodas starp pārvadu rozeti un transportlīdzekļa uzlādes ierīci, mēra no pārvadiem plūstošo uzlādes enerģiju e1 (Wh).

4.2.6.   Elektroenerģijas patēriņš A stāvokļa gadījumā ir e1 (Wh).

4.3.   B stāvoklis

4.3.1.   Transportlīdzekļa sagatavošana

| 4.3.1.1. | Transportlīdzekļa elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci izlādē saskaņā ar 4.2.2.1. punktu.
  Pēc izgatavotāja pieprasījuma pirms elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīces izlādes var veikt sagatavošanu saskaņā ar 4.2.3.1. punktu. |
| --- | --- |

4.3.1.1.

Transportlīdzekļa elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci izlādē saskaņā ar 4.2.2.1. punktu.

Pēc izgatavotāja pieprasījuma pirms elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīces izlādes var veikt sagatavošanu saskaņā ar 4.2.3.1. punktu.

| 4.3.1.2. | Pirms testēšanas transportlīdzekli tur telpā, kur tiek uzturēta nosacīti pastāvīga temperatūra no 293,2 līdz 303,2 K (no 20 līdz 30 °C). Šo sagatavošanu veic vismaz sešas stundas un turpina, līdz motora eļļas un dzesētājvielas, ja tāda ir, temperatūra ir ± 2 K robežās no telpas temperatūras. |
| --- | --- |

4.3.1.2.

Pirms testēšanas transportlīdzekli tur telpā, kur tiek uzturēta nosacīti pastāvīga temperatūra no 293,2 līdz 303,2 K (no 20 līdz 30 °C). Šo sagatavošanu veic vismaz sešas stundas un turpina, līdz motora eļļas un dzesētājvielas, ja tāda ir, temperatūra ir ± 2 K robežās no telpas temperatūras.

4.3.2.   Testa procedūra

| 4.3.2.1. | Transportlīdzekli iedarbina tādā veidā, kā to parasti dara transportlīdzekļa vadītājs. Pirmais cikls sākas ar transportlīdzekļa iedarbināšanas procedūras sākumu. |
| --- | --- |

4.3.2.1.

Transportlīdzekli iedarbina tādā veidā, kā to parasti dara transportlīdzekļa vadītājs. Pirmais cikls sākas ar transportlīdzekļa iedarbināšanas procedūras sākumu.

| 4.3.2.2. | Paraugu ņemšanu sāk (BS) pirms motora iedarbināšanas procedūras vai tās laikā un beidz, pabeidzot pēdējo brīvgaitas periodu piemērojamajā I tipa testa braukšanas ciklā (paraugu ņemšanas beigas (ES)). |
| --- | --- |

4.3.2.2.

Paraugu ņemšanu sāk (BS) pirms motora iedarbināšanas procedūras vai tās laikā un beidz, pabeidzot pēdējo brīvgaitas periodu piemērojamajā I tipa testa braukšanas ciklā (paraugu ņemšanas beigas (ES)).

| 4.3.2.3. | Transportlīdzekli vada, izmantojot piemērojamo braukšanas ciklu un pārnesumu pārslēgšanas norādījumus, kas sniegti II pielikumā. |
| --- | --- |

4.3.2.3.

Transportlīdzekli vada, izmantojot piemērojamo braukšanas ciklu un pārnesumu pārslēgšanas norādījumus, kas sniegti II pielikumā.

| 4.3.2.4. | Izplūdes gāzes analizē saskaņā ar noteikumiem II pielikumu, kas ir spēkā transportlīdzekļa apstiprināšanas brīdī. |
| --- | --- |

4.3.2.4.

Izplūdes gāzes analizē saskaņā ar noteikumiem II pielikumu, kas ir spēkā transportlīdzekļa apstiprināšanas brīdī.

| 4.3.2.5. | CO2 emisiju un degvielas patēriņa rezultātus, kas iegūti testa ciklā(-os) attiecībā uz B stāvokli, reģistrē (attiecīgi m2 (g) un c2 (l)). |
| --- | --- |

4.3.2.5.

CO2 emisiju un degvielas patēriņa rezultātus, kas iegūti testa ciklā(-os) attiecībā uz B stāvokli, reģistrē (attiecīgi m2 (g) un c2 (l)).

4.3.3.   30 minūtēs pēc cikla beigām elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci uzlādē saskaņā ar 3.2.2.4. punktu.

Enerģijas mērīšanas aprīkojums, kas atrodas starp pārvadu rozeti un transportlīdzekļa uzlādes ierīci, mēra no pārvadiem plūstošo uzlādes enerģiju e2 (Wh).

4.3.4.   Transportlīdzekļa elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci izlādē saskaņā ar 4.2.2.1. punktu.

4.3.5.   30 minūtēs pēc izlādes elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci uzlādē saskaņā ar 3.2.2.4. punktu. Enerģijas mērīšanas aprīkojums, kas atrodas starp pārvadu rozeti un transportlīdzekļa uzlādes ierīci, mēra no pārvadiem plūstošo uzlādes enerģiju e3 (Wh).

4.3.6.   Elektroenerģijas patēriņš e4 (Wh) B stāvokļa gadījumā ir šāds:

Ap3.19. vienādojums

Formula

4.4.   Testa rezultāti

4.4.1.   CO2 vērtības ir šādas:

Ap3.20. vienādojums

Formula (mg/km) un

Ap3.21. vienādojums

Formula (mg/km),

kur:

| Dtest1 un Dtest2 | = | faktiskie attālumi, kas nobraukti testos, kuri veikti atbilstoši A stāvoklim (4.2. punkts) un B stāvoklim (4.3. punkts), un |
| --- | --- | --- |
| m1 un m2 | = | testa rezultāti, kas noteikti attiecīgi 4.2.4.5. un 4.3.2.5. punktā |

Dtest1 un Dtest2

=

faktiskie attālumi, kas nobraukti testos, kuri veikti atbilstoši A stāvoklim (4.2. punkts) un B stāvoklim (4.3. punkts), un

m1 un m2

=

testa rezultāti, kas noteikti attiecīgi 4.2.4.5. un 4.3.2.5. punktā

4.4.2.   Svērtās CO2 vērtības aprēķina šādi.

| 4.4.2.1. | Attiecībā uz testēšanu saskaņā ar 4.2.4.2.1. punktu:
  Ap3.22. vienādojums

  kur:







  M | = | CO2 masas emisija gramos uz kilometru; |
| --- | --- | --- | --- |
| M1 | = | CO2 masas emisija gramos uz kilometru ar pilnībā uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci; |
| M2 | = | CO2 masas emisija gramos uz kilometru ar minimāli uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci (maksimāla jaudas izlāde); |
| De | = | transportlīdzekļa elektriskais diapazons, kas noteikts saskaņā ar 3.3. papildinājumā aprakstīto procedūru, ar nosacījumu, ka izgatavotājs nodrošina mērījuma veikšanas iespēju, transportlīdzeklim darbojoties pilnībā elektriskā režīmā; |
| Dvid | = | vidējais attālums starp divām akumulatora uzlādēm, Dvid =:






  — | 4 km L kategorijas transportlīdzeklim ar motora darba tilpumu < 150 cm3; |

4.4.2.1.

Attiecībā uz testēšanu saskaņā ar 4.2.4.2.1. punktu:

kur:

M

=

CO2 masas emisija gramos uz kilometru;

M1

=

CO2 masas emisija gramos uz kilometru ar pilnībā uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci;

M2

=

CO2 masas emisija gramos uz kilometru ar minimāli uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci (maksimāla jaudas izlāde);

De

=

transportlīdzekļa elektriskais diapazons, kas noteikts saskaņā ar 3.3. papildinājumā aprakstīto procedūru, ar nosacījumu, ka izgatavotājs nodrošina mērījuma veikšanas iespēju, transportlīdzeklim darbojoties pilnībā elektriskā režīmā;

Dvid

=

vidējais attālums starp divām akumulatora uzlādēm, Dvid =:

—

4 km L kategorijas transportlīdzeklim ar motora darba tilpumu < 150 cm3;

| — | 6 km L kategorijas transportlīdzeklim ar motora darba tilpumu ≥ 150 cm3 un v
  max
  < 130 km/h; |
| --- | --- |

—

6 km L kategorijas transportlīdzeklim ar motora darba tilpumu ≥ 150 cm3 un v
  max
  < 130 km/h;

| — | 10 km L kategorijas transportlīdzeklim ar motora darba tilpumu ≥ 150 cm3 un v
  max
  ≥ 130 km/h. |
| --- | --- |

—

10 km L kategorijas transportlīdzeklim ar motora darba tilpumu ≥ 150 cm3 un v
  max
  ≥ 130 km/h.

| 4.4.2.2. | Attiecībā uz testēšanu saskaņā ar 4.2.4.2.2. punktu:
  Ap3.23. vienādojums

  kur:







  M | = | CO2 masas emisija gramos uz kilometru; |
| --- | --- | --- | --- |
| M1 | = | CO2 masas emisija gramos uz kilometru ar pilnībā uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci; |
| M2 | = | CO2 masas emisija gramos uz kilometru ar minimāli uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci (maksimāla jaudas izlāde); |
| DUĀT | = | UĀT diapazons saskaņā ar 3.3. papildinājumā aprakstīto procedūru; |
| Dvid | = | vidējais attālums starp divām akumulatora uzlādēm, Dvid =:






  — | 4 km L kategorijas transportlīdzeklim ar motora darba tilpumu < 150 cm3; |

4.4.2.2.

Attiecībā uz testēšanu saskaņā ar 4.2.4.2.2. punktu:

kur:

M

=

CO2 masas emisija gramos uz kilometru;

M1

=

CO2 masas emisija gramos uz kilometru ar pilnībā uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci;

M2

=

CO2 masas emisija gramos uz kilometru ar minimāli uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci (maksimāla jaudas izlāde);

DUĀT

=

UĀT diapazons saskaņā ar 3.3. papildinājumā aprakstīto procedūru;

Dvid

=

vidējais attālums starp divām akumulatora uzlādēm, Dvid =:

—

4 km L kategorijas transportlīdzeklim ar motora darba tilpumu < 150 cm3;

| — | 6 km L kategorijas transportlīdzeklim ar motora darba tilpumu ≥ 150 cm3 un v
  max
  < 130 km/h; |
| --- | --- |

—

6 km L kategorijas transportlīdzeklim ar motora darba tilpumu ≥ 150 cm3 un v
  max
  < 130 km/h;

| — | 10 km L kategorijas transportlīdzeklim ar motora darba tilpumu ≥ 150 cm3 un v
  max
  ≥ 130 km/h. |
| --- | --- |

—

10 km L kategorijas transportlīdzeklim ar motora darba tilpumu ≥ 150 cm3 un v
  max
  ≥ 130 km/h.

4.4.3.   Degvielas patēriņa vērtības ir šādas:

Ap3.24. vienādojums

Formula un

Ap3.25. vienādojums

Formula (l/100 km),

kur:

| Dtest1 un Dtest2 | = | faktiskie attālumi, kas nobraukti testos, kuri veikti atbilstoši A stāvoklim (4.2. punkts) un B stāvokli (4.3. punkts); |
| --- | --- | --- |
| c1 un c2 | = | testa rezultāti, kas noteikti attiecīgi 4.2.4.5. un 4.3.2.5. punktā. |

Dtest1 un Dtest2

=

faktiskie attālumi, kas nobraukti testos, kuri veikti atbilstoši A stāvoklim (4.2. punkts) un B stāvokli (4.3. punkts);

c1 un c2

=

testa rezultāti, kas noteikti attiecīgi 4.2.4.5. un 4.3.2.5. punktā.

4.4.4.   Svērtās degvielas patēriņa vērtības aprēķina šādi.

| 4.4.4.1. | Attiecībā uz testēšanu saskaņā ar 4.2.4.2.1. punktu:
  Ap3.26. vienādojums

  kur:







  C | = | degvielas patēriņš l/100 km; |
| --- | --- | --- | --- |
| C1 | = | degvielas patēriņš l/100 km ar pilnīgi uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci; |
| C2 | = | degvielas patēriņš l/100 km ar minimāli uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci (maksimāla jaudas izlāde); |
| De | = | transportlīdzekļa elektriskais diapazons, kas noteikts saskaņā ar 3.3. papildinājumā aprakstīto procedūru, ar nosacījumu, ka izgatavotājs nodrošina mērījuma veikšanas iespēju, transportlīdzeklim darbojoties pilnībā elektriskā režīmā; |
| Dvid | = | vidējais attālums starp divām akumulatora uzlādēm, Dvid =:






  — | 4 km L kategorijas transportlīdzeklim ar motora darba tilpumu < 150 cm3; |

4.4.4.1.

Attiecībā uz testēšanu saskaņā ar 4.2.4.2.1. punktu:

kur:

C

=

degvielas patēriņš l/100 km;

C1

=

degvielas patēriņš l/100 km ar pilnīgi uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci;

C2

=

degvielas patēriņš l/100 km ar minimāli uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci (maksimāla jaudas izlāde);

De

=

transportlīdzekļa elektriskais diapazons, kas noteikts saskaņā ar 3.3. papildinājumā aprakstīto procedūru, ar nosacījumu, ka izgatavotājs nodrošina mērījuma veikšanas iespēju, transportlīdzeklim darbojoties pilnībā elektriskā režīmā;

Dvid

=

vidējais attālums starp divām akumulatora uzlādēm, Dvid =:

—

4 km L kategorijas transportlīdzeklim ar motora darba tilpumu < 150 cm3;

| — | 6 km L kategorijas transportlīdzeklim ar motora darba tilpumu ≥ 150 cm3 un v
  max
  < 130 km/h; |
| --- | --- |

—

6 km L kategorijas transportlīdzeklim ar motora darba tilpumu ≥ 150 cm3 un v
  max
  < 130 km/h;

| — | 10 km L kategorijas transportlīdzeklim ar motora darba tilpumu ≥ 150 cm3 un v
  max
  ≥ 130 km/h. |
| --- | --- |

—

10 km L kategorijas transportlīdzeklim ar motora darba tilpumu ≥ 150 cm3 un v
  max
  ≥ 130 km/h.

| 4.4.4.2. | Attiecībā uz testēšanu saskaņā ar 4.2.4.2.2. punktu:
  Ap3.27. vienādojums

  kur:







  C | = | degvielas patēriņš l/100 km; |
| --- | --- | --- | --- |
| C1 | = | degvielas patēriņš l/100 km ar pilnīgi uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci; |
| C2 | = | degvielas patēriņš l/100 km ar minimāli uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci (maksimāla jaudas izlāde); |
| DUĀT | = | UĀT diapazons saskaņā ar 3.3. papildinājumā aprakstīto procedūru; |
| Dvid | = | vidējais attālums starp divām akumulatora uzlādēm, Dvid =:






  — | 4 km L kategorijas transportlīdzeklim ar motora darba tilpumu < 150 cm3; |

4.4.4.2.

Attiecībā uz testēšanu saskaņā ar 4.2.4.2.2. punktu:

kur:

C

=

degvielas patēriņš l/100 km;

C1

=

degvielas patēriņš l/100 km ar pilnīgi uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci;

C2

=

degvielas patēriņš l/100 km ar minimāli uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci (maksimāla jaudas izlāde);

DUĀT

=

UĀT diapazons saskaņā ar 3.3. papildinājumā aprakstīto procedūru;

Dvid

=

vidējais attālums starp divām akumulatora uzlādēm, Dvid =:

—

4 km L kategorijas transportlīdzeklim ar motora darba tilpumu < 150 cm3;

| — | 6 km L kategorijas transportlīdzeklim ar motora darba tilpumu ≥ 150 cm3 un v
  max
  < 130 km/h; |
| --- | --- |

—

6 km L kategorijas transportlīdzeklim ar motora darba tilpumu ≥ 150 cm3 un v
  max
  < 130 km/h;

| — | 10 km L kategorijas transportlīdzeklim ar motora darba tilpumu ≥ 150 cm3 un v
  max
  ≥ 130 km/h. |
| --- | --- |

—

10 km L kategorijas transportlīdzeklim ar motora darba tilpumu ≥ 150 cm3 un v
  max
  ≥ 130 km/h.

4.4.5.   Elektroenerģijas patēriņa vērtības ir šādas:

Ap3.28. vienādojums

Formula un

Ap3.29. vienādojums

Formula (Wh/km),

kur:

| Dtest1 un Dtest2 | = | faktiskie attālumi, kas nobraukti testos, kuri veikti atbilstoši A stāvoklim (4.2. punkts) un B stāvoklim (4.3. punkts), un |
| --- | --- | --- |
| e1 un e4 | = | testa rezultāti, kas noteikti attiecīgi 4.2.6. un 4.3.6. punktā. |

Dtest1 un Dtest2

=

faktiskie attālumi, kas nobraukti testos, kuri veikti atbilstoši A stāvoklim (4.2. punkts) un B stāvoklim (4.3. punkts), un

e1 un e4

=

testa rezultāti, kas noteikti attiecīgi 4.2.6. un 4.3.6. punktā.

4.4.6.   Svērtās elektroenerģijas patēriņa vērtības aprēķina šādi.

| 4.4.6.1. | Attiecībā uz testēšanu saskaņā ar 4.2.4.2.1. punktu:
  Ap3.30. vienādojums

  ,
  kur:







  E | = | elektroenerģijas patēriņš Wh/km; |
| --- | --- | --- | --- |
| E1 | = | elektroenerģijas patēriņš Wh/km ar pilnīgi uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci; |
| E4 | = | elektroenerģijas patēriņš Wh/km ar minimāli uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci (maksimāla jaudas izlāde); |
| De | = | transportlīdzekļa elektriskais diapazons, kas noteikts saskaņā ar 3.3. papildinājumā aprakstīto procedūru, ar nosacījumu, ka izgatavotājs nodrošina mērījuma veikšanas iespēju, transportlīdzeklim darbojoties pilnībā elektriskā režīmā; |
| Dvid | = | vidējais attālums starp divām akumulatora uzlādēm, Dvid =:






  — | 4 km L kategorijas transportlīdzeklim ar motora darba tilpumu < 150 cm3; |

4.4.6.1.

Attiecībā uz testēšanu saskaņā ar 4.2.4.2.1. punktu:

Formula,

kur:

E

=

elektroenerģijas patēriņš Wh/km;

E1

=

elektroenerģijas patēriņš Wh/km ar pilnīgi uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci;

E4

=

elektroenerģijas patēriņš Wh/km ar minimāli uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci (maksimāla jaudas izlāde);

De

=

transportlīdzekļa elektriskais diapazons, kas noteikts saskaņā ar 3.3. papildinājumā aprakstīto procedūru, ar nosacījumu, ka izgatavotājs nodrošina mērījuma veikšanas iespēju, transportlīdzeklim darbojoties pilnībā elektriskā režīmā;

Dvid

=

vidējais attālums starp divām akumulatora uzlādēm, Dvid =:

—

4 km L kategorijas transportlīdzeklim ar motora darba tilpumu < 150 cm3;

| — | 6 km L kategorijas transportlīdzeklim ar motora darba tilpumu ≥ 150 cm3 un v
  max
  < 130 km/h; |
| --- | --- |

—

6 km L kategorijas transportlīdzeklim ar motora darba tilpumu ≥ 150 cm3 un v
  max
  < 130 km/h;

| — | 10 km L kategorijas transportlīdzeklim ar motora darba tilpumu ≥ 150 cm3 un v
  max
  ≥ 130 km/h. |
| --- | --- |

—

10 km L kategorijas transportlīdzeklim ar motora darba tilpumu ≥ 150 cm3 un v
  max
  ≥ 130 km/h.

| 4.4.6.2. | Attiecībā uz testēšanu saskaņā ar 4.2.4.2.2. punktu:
  Ap3.31. vienādojums

  ,
  kur:







  E | = | elektroenerģijas patēriņš Wh/km; |
| --- | --- | --- | --- |
| E1 | = | elektroenerģijas patēriņš Wh/km ar pilnīgi uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci; |
| E4 | = | elektroenerģijas patēriņš Wh/km ar minimāli uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci (maksimāla jaudas izlāde); |
| DUĀT | = | UĀT diapazons saskaņā ar 3.3. papildinājumā aprakstīto procedūru; |
| Dvid | = | vidējais attālums starp divām akumulatora uzlādēm, Dvid =:






  — | 4 km L kategorijas transportlīdzeklim ar motora darba tilpumu < 150 cm3; |

4.4.6.2.

Attiecībā uz testēšanu saskaņā ar 4.2.4.2.2. punktu:

Formula,

kur:

E

=

elektroenerģijas patēriņš Wh/km;

E1

=

elektroenerģijas patēriņš Wh/km ar pilnīgi uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci;

E4

=

elektroenerģijas patēriņš Wh/km ar minimāli uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci (maksimāla jaudas izlāde);

DUĀT

=

UĀT diapazons saskaņā ar 3.3. papildinājumā aprakstīto procedūru;

Dvid

=

vidējais attālums starp divām akumulatora uzlādēm, Dvid =:

—

4 km L kategorijas transportlīdzeklim ar motora darba tilpumu < 150 cm3;

| — | 6 km L kategorijas transportlīdzeklim ar motora darba tilpumu ≥ 150 cm3 un v
  max
  < 130 km/h; |
| --- | --- |

—

6 km L kategorijas transportlīdzeklim ar motora darba tilpumu ≥ 150 cm3 un v
  max
  < 130 km/h;

| — | 10 km L kategorijas transportlīdzeklim ar motora darba tilpumu ≥ 150 cm3 un v
  max
  ≥ 130 km/h. |
| --- | --- |

—

10 km L kategorijas transportlīdzeklim ar motora darba tilpumu ≥ 150 cm3 un v
  max
  ≥ 130 km/h.

5.   Ārēji neuzlādējams hibrīds elektrisks transportlīdzeklis (HET BUĀT) bez darba režīma slēdža

5.1.   Testa transportlīdzekli iepriekš sagatavo, veicot piemērojamo I tipa testa ciklu apvienojumā ar piemērojamajiem pārnesumu pārslēgšanas norādījumiem, kas sniegti II pielikuma 4.5.5. punktā.

5.1.1.   Oglekļa dioksīda (CO2) emisijas un degvielas patēriņu nosaka atsevišķi piemērojamā braukšanas cikla 1., 2. un 3. daļai, ja piemērojams, saskaņā ar II pielikuma 6. papildinājumu.

5.2.   Iepriekšējai sagatavošanai veic vismaz divus secīgus pilnus braukšanas ciklus bez starpuzsūkšanās, izmantojot piemērojamos braukšanas cikla un pārnesumu pārslēgšanas norādījumus, kas sniegti II pielikuma 4.5.5. punktā.

5.3.   Testa rezultāti

5.3.1.   Testa rezultātus (degvielas patēriņu C (l/100 km šķidrām degvielām vai kg/100 km gāzveida degvielām) un CO2 emisiju M (g/km)) koriģē, ņemot vērā transportlīdzekļa akumulatora enerģijas atlikumu ΔΕ
  batt
  .

Koriģētās vērtības C0 (l/100 km vai kg/100 km) un M0 (g/km) atbilst nulles enerģijas atlikumam (ΔE
  batt
  = 0), un tās aprēķina, izmantojot turpmāk aprakstīto izgatavotāja noteikto korekcijas koeficientu uzglabāšanas sistēmām, izņemot elektriskos akumulatorus, šādi: ΔE
  batt
  atspoguļo ΔE
  storage
  , kas ir enerģijas atlikums elektroenerģijas akumulēšanas ierīcē.

| 5.3.1.1. | Elektroenerģijas atlikumu Q (Ah), ko mēra, izmantojot šā pielikuma 3.2. papildinājumā noteikto procedūru, izmanto kā mērvienību, kas izsaka starpību starp transportlīdzekļa akumulatora enerģijas apjomu cikla beigās, salīdzinot ar cikla sākumu. Elektroenerģijas atlikums jānosaka atsevišķi I tipa testa cikla 1., 2. un 3. individuālajai daļai, ja piemērojams, kā noteikts II pielikumā. |
| --- | --- |

5.3.1.1.

Elektroenerģijas atlikumu Q (Ah), ko mēra, izmantojot šā pielikuma 3.2. papildinājumā noteikto procedūru, izmanto kā mērvienību, kas izsaka starpību starp transportlīdzekļa akumulatora enerģijas apjomu cikla beigās, salīdzinot ar cikla sākumu. Elektroenerģijas atlikums jānosaka atsevišķi I tipa testa cikla 1., 2. un 3. individuālajai daļai, ja piemērojams, kā noteikts II pielikumā.

5.3.2.   Šādās situācijās nekoriģētās izmērītās vērtības C un M var izmantot kā testa rezultātus:

| a) | izgatavotājs var pierādīt apstiprinātājiestādei, ka nepastāv saistība starp enerģijas atlikumu un degvielas patēriņu; |
| --- | --- |

a)

izgatavotājs var pierādīt apstiprinātājiestādei, ka nepastāv saistība starp enerģijas atlikumu un degvielas patēriņu;

| b) | ΔE
  batt
  vienmēr atbilst akumulatora uzlādei; |
| --- | --- |

b)

ΔE
  batt
  vienmēr atbilst akumulatora uzlādei;

| c) | ΔE
  batt
  vienmēr atbilst akumulatora izlādei, un ΔE
  batt
  ir 1 procenta robežās no patērētās degvielas enerģijas apjoma (patērētā degviela ir kopējais degvielas patēriņš vienā ciklā). |
| --- | --- |

c)

ΔE
  batt
  vienmēr atbilst akumulatora izlādei, un ΔE
  batt
  ir 1 procenta robežās no patērētās degvielas enerģijas apjoma (patērētā degviela ir kopējais degvielas patēriņš vienā ciklā).

Akumulatora enerģijas apjoma ΔE
  batt
  izmaiņas aprēķina pēc izmērītā elektroenerģijas atlikuma Q šādi:

Ap3.32. vienādojums

Formula,

kur:

| ETEbatt | = | kopējā akumulatorā uzkrātā enerģija (MJ) un |
| --- | --- | --- |
| V
  batt | = | akumulatora nominālais spriegums (V). |

ETEbatt

=

kopējā akumulatorā uzkrātā enerģija (MJ) un

V
  batt

=

akumulatora nominālais spriegums (V).

5.3.3.   Izgatavotāja noteiktais degvielas patēriņa korekcijas koeficients (K
  fuel
  )

| 5.3.3.1. | Degvielas patēriņa korekcijas koeficientu (K
  fuel
  ) nosaka n mērījumu sērijā, kurā iekļauj vismaz vienu mērījumu, kad Qi < 0, un vismaz vienu mērījumu, kad Qj > 0.
  Ja šo otro mērījumu nevar veikt piemērojamajā I tipa testa braukšanas ciklā, ko izmanto šajā testā, tehniskais dienests izlemj, cik statistiski nozīmīga ir ekstrapolācija, kas nepieciešama, lai noteiktu degvielas patēriņa vērtību, ja ΔE
  batt
   = 0, apstiprinātājiestādei apmierinošā veidā. |
| --- | --- |

5.3.3.1.

Degvielas patēriņa korekcijas koeficientu (K
  fuel
  ) nosaka n mērījumu sērijā, kurā iekļauj vismaz vienu mērījumu, kad Qi < 0, un vismaz vienu mērījumu, kad Qj > 0.

Ja šo otro mērījumu nevar veikt piemērojamajā I tipa testa braukšanas ciklā, ko izmanto šajā testā, tehniskais dienests izlemj, cik statistiski nozīmīga ir ekstrapolācija, kas nepieciešama, lai noteiktu degvielas patēriņa vērtību, ja ΔE
  batt
   = 0, apstiprinātājiestādei apmierinošā veidā.

| 5.3.3.2. | Degvielas patēriņa korekcijas koeficientu (K
  fuel
  ) nosaka šādi:

  Ap3.33. vienādojums


  (I/100 km/Ah)
  kur:







  Ci | = | degvielas patēriņš (l/100 km vai kg/100 km), kas izmērīts izgatavotāja testā i (kārtas numurs); |
| --- | --- | --- | --- |
| Qi | = | elektroenerģijas atlikums (Ah), kas izmērīts izgatavotāja testā i (kārtas numurs); |
| n | = | vērtību skaits. |

5.3.3.2.

Degvielas patēriņa korekcijas koeficientu (K
  fuel
  ) nosaka šādi:

Ap3.33. vienādojums

Formula (I/100 km/Ah)

kur:

Ci

=

degvielas patēriņš (l/100 km vai kg/100 km), kas izmērīts izgatavotāja testā i (kārtas numurs);

Qi

=

elektroenerģijas atlikums (Ah), kas izmērīts izgatavotāja testā i (kārtas numurs);

n

=

vērtību skaits.

Degvielas patēriņa korekcijas koeficientu noapaļo līdz četriem zīmīgiem cipariem (piem., 0,xxxx vai xx,xx). Tehniskais dienests izlemj, cik statistiski nozīmīgs ir degvielas patēriņa korekcijas koeficients, apstiprinātājiestādei apmierinošā veidā.

| 5.3.3.3 | Atsevišķus degvielas korekcijas koeficientus nosaka degvielas patēriņa vērtībām, kas izmērītas I tipa testa cikla 1., 2. un 3. daļā, ja piemērojams, kā noteikts II pielikumā. |
| --- | --- |

5.3.3.3

Atsevišķus degvielas korekcijas koeficientus nosaka degvielas patēriņa vērtībām, kas izmērītas I tipa testa cikla 1., 2. un 3. daļā, ja piemērojams, kā noteikts II pielikumā.

5.3.4.   Degvielas patēriņš (C0), ja akumulatora enerģijas atlikums ir nulle

| 5.3.4.1. | Degvielas patēriņu C0, ja ΔE
  batt
  = 0, nosaka, izmantojot šādu vienādojumu:

  Ap3.34. vienādojums


  (l/100 km vai kg/100 km)
  kur:







  C | = | testa laikā izmērītais degvielas patēriņš (l/100 km šķidrām degvielām un kg/100 km gāzveida degvielām); |
| --- | --- | --- | --- |
| Q | = | testa laikā izmērītais elektroenerģijas atlikums (Ah). |

5.3.4.1.

Degvielas patēriņu C0, ja ΔE
  batt
  = 0, nosaka, izmantojot šādu vienādojumu:

Ap3.34. vienādojums

Formula (l/100 km vai kg/100 km)

kur:

C

=

testa laikā izmērītais degvielas patēriņš (l/100 km šķidrām degvielām un kg/100 km gāzveida degvielām);

Q

=

testa laikā izmērītais elektroenerģijas atlikums (Ah).

| 5.3.4.2. | Degvielas patēriņu, ja akumulatora enerģijas atlikums ir nulle, nosaka atsevišķi degvielas patēriņa vērtībām, kas izmērītas I tipa testa cikla 1., 2. vai 3. daļā, ja piemērojams, kā noteikts II pielikumā. |
| --- | --- |

5.3.4.2.

Degvielas patēriņu, ja akumulatora enerģijas atlikums ir nulle, nosaka atsevišķi degvielas patēriņa vērtībām, kas izmērītas I tipa testa cikla 1., 2. vai 3. daļā, ja piemērojams, kā noteikts II pielikumā.

5.3.5.   Izgatavotāja noteiktais CO2 emisijas korekcijas koeficients (KCO2
  )

| 5.3.5.1. | CO2 emisijas korekcijas koeficientu (KCO2
  ) nosaka n mērījumu sērijā, kurā iekļauj vismaz vienu mērījumu, kad Qi < 0, un vismaz vienu mērījumu, kad Qj > 0.
  Ja šo otro mērījumu nevar veikt braukšanas ciklā, ko izmanto šajā testā, tehniskais dienests izlemj, cik statistiski nozīmīga ir ekstrapolācija, kas nepieciešama, lai noteiktu CO2 emisijas vērtību, ja ΔE
  batt
  = 0, apstiprinātājiestādei apmierinošā veidā. |
| --- | --- |

5.3.5.1.

CO2 emisijas korekcijas koeficientu (KCO2
  ) nosaka n mērījumu sērijā, kurā iekļauj vismaz vienu mērījumu, kad Qi < 0, un vismaz vienu mērījumu, kad Qj > 0.

Ja šo otro mērījumu nevar veikt braukšanas ciklā, ko izmanto šajā testā, tehniskais dienests izlemj, cik statistiski nozīmīga ir ekstrapolācija, kas nepieciešama, lai noteiktu CO2 emisijas vērtību, ja ΔE
  batt
  = 0, apstiprinātājiestādei apmierinošā veidā.

| 5.3.5.2. | CO2 emisijas korekcijas koeficientu (KCO2
  ) nosaka šādi:

  Ap3.35. vienādojums


  (g/km/Ah)
  kur:







  Mi | = | CO2 emisija (g/km), kas izmērīta izgatavotāja testā i (kārtas numurs); |
| --- | --- | --- | --- |
| Qi | = | elektroenerģijas atlikums (Ah), kas izmērīts izgatavotāja testā i (kārtas numurs); |
| n | = | vērtību skaits. |

5.3.5.2.

CO2 emisijas korekcijas koeficientu (KCO2
  ) nosaka šādi:

Ap3.35. vienādojums

Formula (g/km/Ah)

kur:

Mi

=

CO2 emisija (g/km), kas izmērīta izgatavotāja testā i (kārtas numurs);

Qi

=

elektroenerģijas atlikums (Ah), kas izmērīts izgatavotāja testā i (kārtas numurs);

n

=

vērtību skaits.

CO2 emisijas korekcijas koeficientu noapaļo līdz četriem zīmīgiem cipariem (piem., 0,xxxx vai xx,xx). Tehniskais dienests izlemj, cik statistiski nozīmīgs ir CO2 emisijas korekcijas koeficients, apstiprinātājiestādei apmierinošā veidā.

| 5.3.5.3. | Atsevišķus CO2 emisijas koeficientus nosaka degvielas patēriņa vērtībām, kas izmērītas tipa braukšanas cikla 1., 2. un 3. daļā, ja piemērojams, kā noteikts II pielikumā. |
| --- | --- |

5.3.5.3.

Atsevišķus CO2 emisijas koeficientus nosaka degvielas patēriņa vērtībām, kas izmērītas tipa braukšanas cikla 1., 2. un 3. daļā, ja piemērojams, kā noteikts II pielikumā.

5.3.6.   CO2 emisija (M0), ja akumulatora enerģijas atlikums ir nulle

| 5.3.6.1. | CO2 emisiju (M0), ja ΔE
  batt
  = 0, nosaka, izmantojot šādu vienādojumu:

  Ap3.36. vienādojums


  (g/km),
  kur:







  C | = | testa laikā izmērītais degvielas patēriņš (l/100 km šķidrām degvielām un kg/100 km gāzveida degvielām); |
| --- | --- | --- | --- |
| Q | = | testa laikā izmērītais elektroenerģijas atlikums (Ah). |

5.3.6.1.

CO2 emisiju (M0), ja ΔE
  batt
  = 0, nosaka, izmantojot šādu vienādojumu:

Ap3.36. vienādojums

Formula (g/km),

kur:

C

=

testa laikā izmērītais degvielas patēriņš (l/100 km šķidrām degvielām un kg/100 km gāzveida degvielām);

Q

=

testa laikā izmērītais elektroenerģijas atlikums (Ah).

| 5.3.6.2. | CO2 emisijas, ja akumulatora enerģijas atlikums ir nulle, nosaka atsevišķi CO2 emisijas vērtībām, kas izmērītas I tipa testa cikla 1., 2. un 3. daļā, ja piemērojams, kā noteikts II pielikuma 6. papildinājumā. |
| --- | --- |

5.3.6.2.

CO2 emisijas, ja akumulatora enerģijas atlikums ir nulle, nosaka atsevišķi CO2 emisijas vērtībām, kas izmērītas I tipa testa cikla 1., 2. un 3. daļā, ja piemērojams, kā noteikts II pielikuma 6. papildinājumā.

6.   Ārēji neuzlādējams hibrīds elektrisks transportlīdzeklis (HET bez UĀT) ar darba režīma slēdzi

6.1.   Šos transportlīdzekļus testē hibrīda režīmā saskaņā ar 1. papildinājumu, izmantojot piemērojamo braukšanas ciklu un pārnesumu pārslēgšanas norādījumus, kas sniegti II pielikuma 4.5.5. punktā. Ja pieejami vairāki hibrīda režīmi, testu veic režīmā, kas ieslēdzas automātiski pēc aizdedzes atslēgas pagriešanas (normālā režīmā).

6.1.1.   Oglekļa dioksīda (CO2) emisijas un degvielas patēriņu nosaka atsevišķi I tipa testa cikla 1., 2. un 3. daļai saskaņā ar II pielikumu.

6.2.   Iepriekšējai sagatavošanai veic vismaz divus secīgus pilnus braukšanas ciklus bez starpuzsūkšanās, izmantojot piemērojamo I tipa testa ciklu un pārnesumu pārslēgšanas norādījumus, kas sniegti II pielikumā.

6.3.   Testa rezultāti

6.3.1.   Šajā testā iegūtos degvielas patēriņa C (l/100 km) un CO2 emisijas M (g/km) rezultātus koriģē, ņemot vērā transportlīdzekļa akumulatora enerģijas atlikumu ΔΕ
  batt
  .

Koriģētās vērtības (C0 (l/100 km šķidrām degvielām vai kg/100 km gāzveida degvielām) un M0 (g/km)) atbilst nulles enerģijas atlikumam (ΔE
  batt
  = 0), un tās jāaprēķina, izmantojot izgatavotāja noteikto korekcijas koeficientu, kas paredzēts 6.3.3. un 6.3.5. punktā.

Citu akumulēšanas sistēmu, kas nav elektriskie akumulatori, gadījumā ΔE
  batt
  atspoguļo ΔE
  storage
  , kas ir enerģijas atlikums elektroenerģijas akumulēšanas ierīcē.

| 6.3.1.1. | Elektroenerģijas atlikumu Q (Ah), ko mēra, izmantojot 3.2. papildinājumā noteikto procedūru, izmanto kā mērvienību, kas izsaka starpību starp transportlīdzekļa akumulatora enerģijas apjomu cikla beigās, salīdzinot ar cikla sākumu. Elektroenerģijas atlikums jānosaka atsevišķi piemērojamā I tipa testa cikla 1., 2. un 3. daļai, ja piemērojams, kā noteikts II pielikumā. |
| --- | --- |

6.3.1.1.

Elektroenerģijas atlikumu Q (Ah), ko mēra, izmantojot 3.2. papildinājumā noteikto procedūru, izmanto kā mērvienību, kas izsaka starpību starp transportlīdzekļa akumulatora enerģijas apjomu cikla beigās, salīdzinot ar cikla sākumu. Elektroenerģijas atlikums jānosaka atsevišķi piemērojamā I tipa testa cikla 1., 2. un 3. daļai, ja piemērojams, kā noteikts II pielikumā.

6.3.2.   Šādās situācijās nekoriģētās izmērītās vērtības C un M var izmantot kā testa rezultātus:

| a) | izgatavotājs var pierādīt, ka nepastāv saistība starp enerģijas atlikumu un degvielas patēriņu; |
| --- | --- |

a)

izgatavotājs var pierādīt, ka nepastāv saistība starp enerģijas atlikumu un degvielas patēriņu;

| b) | ΔE
  batt
  vienmēr atbilst akumulatora uzlādei; |
| --- | --- |

b)

ΔE
  batt
  vienmēr atbilst akumulatora uzlādei;

| c) | ΔE
  batt
  vienmēr atbilst akumulatora izlādei, un ΔE
  batt
  ir 1 procenta robežās no patērētās degvielas enerģijas apjoma (patērētā degviela ir kopējais degvielas patēriņš vienā ciklā).
  Akumulatora enerģijas apjoma ΔE
  batt
  izmaiņas var aprēķināt pēc izmērītā elektroenerģijas atlikuma Q šādi:
  Ap3.37. vienādojums

  kur:







  ETEbatt | = | kopējā akumulatorā uzkrātā enerģija (MJ) un |
| --- | --- | --- | --- |
| V
  batt | = | akumulatora nominālais spriegums (V). |

c)

ΔE
  batt
  vienmēr atbilst akumulatora izlādei, un ΔE
  batt
  ir 1 procenta robežās no patērētās degvielas enerģijas apjoma (patērētā degviela ir kopējais degvielas patēriņš vienā ciklā).

Akumulatora enerģijas apjoma ΔE
  batt
  izmaiņas var aprēķināt pēc izmērītā elektroenerģijas atlikuma Q šādi:

kur:

ETEbatt

=

kopējā akumulatorā uzkrātā enerģija (MJ) un

V
  batt

=

akumulatora nominālais spriegums (V).

6.3.3.   Izgatavotāja noteiktais degvielas patēriņa korekcijas koeficients (K
  fuel
  )

| 6.3.3.1. | Degvielas patēriņa korekcijas koeficientu (K
  fuel
  ) nosaka n mērījumu sērijā, kurā jāiekļauj vismaz vienu mērījumu, kad Qi < 0, un vismaz vienu mērījumu, kad Qj > 0.
  Ja šo otro mērījumu nevar veikt braukšanas ciklā, ko izmanto šajā testā, tehniskais dienests izlemj, cik statistiski nozīmīga ir ekstrapolācija, kas nepieciešama, lai noteiktu degvielas patēriņa vērtību, ja ΔE
  batt
   = 0, apstiprinātājiestādei apmierinošā veidā. |
| --- | --- |

6.3.3.1.

Degvielas patēriņa korekcijas koeficientu (K
  fuel
  ) nosaka n mērījumu sērijā, kurā jāiekļauj vismaz vienu mērījumu, kad Qi < 0, un vismaz vienu mērījumu, kad Qj > 0.

Ja šo otro mērījumu nevar veikt braukšanas ciklā, ko izmanto šajā testā, tehniskais dienests izlemj, cik statistiski nozīmīga ir ekstrapolācija, kas nepieciešama, lai noteiktu degvielas patēriņa vērtību, ja ΔE
  batt
   = 0, apstiprinātājiestādei apmierinošā veidā.

| 6.3.3.2. | Degvielas patēriņa korekcijas koeficientu (K
  fuel
  ) nosaka šādi:

  Ap3.38. vienādojums


  , izsakot (I/100 km/Ah),
  kur:







  Ci | = | degvielas patēriņš (l/100 km šķidrām degvielām un kg/100 km gāzveida degvielām), kas izmērīts izgatavotāja testā i (kārtas numurs); |
| --- | --- | --- | --- |
| Qi | = | elektroenerģijas atlikums (Ah), kas izmērīts izgatavotāja testā i (kārtas numurs); |
| n | = | vērtību skaits. |

6.3.3.2.

Degvielas patēriņa korekcijas koeficientu (K
  fuel
  ) nosaka šādi:

Ap3.38. vienādojums

Formula, izsakot (I/100 km/Ah),

kur:

Ci

=

degvielas patēriņš (l/100 km šķidrām degvielām un kg/100 km gāzveida degvielām), kas izmērīts izgatavotāja testā i (kārtas numurs);

Qi

=

elektroenerģijas atlikums (Ah), kas izmērīts izgatavotāja testā i (kārtas numurs);

n

=

vērtību skaits.

Degvielas patēriņa korekcijas koeficientu noapaļo līdz četriem zīmīgiem cipariem (piem., 0,xxxx vai xx,xx). Tehniskais dienests izlemj, cik statistiski nozīmīgs degvielas patēriņa korekcijas koeficients, apstiprinātājiestādei apmierinošā veidā.

| 6.3.3.3. | Atsevišķus degvielas korekcijas koeficientus nosaka degvielas patēriņa vērtībām, kas izmērītas I tipa testa cikla 1., 2. un 3. daļā, ja piemērojams, kā noteikts II pielikumā. |
| --- | --- |

6.3.3.3.

Atsevišķus degvielas korekcijas koeficientus nosaka degvielas patēriņa vērtībām, kas izmērītas I tipa testa cikla 1., 2. un 3. daļā, ja piemērojams, kā noteikts II pielikumā.

6.3.4.   Degvielas patēriņš (C0), ja akumulatora enerģijas atlikums ir nulle

| 6.3.4.1. | Degvielas patēriņu C0, ja ΔE
  batt
  = 0, nosaka, izmantojot šādu vienādojumu:

  AP.39. vienādojums


  (izsakot l/100 km šķidrām degvielām un kg/100 km gāzveida degvielām),
  kur:







  C | = | testa laikā izmērītais degvielas patēriņš (l/100 km vai kg/100 km); |
| --- | --- | --- | --- |
| Q | = | testa laikā izmērītais elektroenerģijas atlikums (Ah). |

6.3.4.1.

Degvielas patēriņu C0, ja ΔE
  batt
  = 0, nosaka, izmantojot šādu vienādojumu:

AP.39. vienādojums

Formula (izsakot l/100 km šķidrām degvielām un kg/100 km gāzveida degvielām),

kur:

C

=

testa laikā izmērītais degvielas patēriņš (l/100 km vai kg/100 km);

Q

=

testa laikā izmērītais elektroenerģijas atlikums (Ah).

| 6.3.4.2. | Degvielas patēriņu, ja akumulatora enerģijas atlikums ir nulle, nosaka atsevišķi degvielas patēriņa vērtībām, kas izmērītas I tipa testa cikla 1., 2. un 3. daļā, ja piemērojams, kā noteikts II pielikumā. |
| --- | --- |

6.3.4.2.

Degvielas patēriņu, ja akumulatora enerģijas atlikums ir nulle, nosaka atsevišķi degvielas patēriņa vērtībām, kas izmērītas I tipa testa cikla 1., 2. un 3. daļā, ja piemērojams, kā noteikts II pielikumā.

6.3.5.   Izgatavotāja noteiktais CO2 emisijas korekcijas koeficients (KCO2
  )

| 6.3.5.1. | CO2 emisijas korekcijas koeficientu (KCO2
  ) nosaka pēc n mērījumu kopuma šādi. Minētajā sērijā iekļauj vismaz vienu mērījumu, kad Qi < 0, un vismaz vienu mērījumu, kad Qj > 0.
  Ja šo otro mērījumu nevar veikt I tipa testa ciklā, ko izmanto šajā testā, tehniskais dienests izlemj, cik statistiski nozīmīga ir ekstrapolācija, kas nepieciešama, lai noteiktu CO2 emisijas vērtību, ja ΔE
  batt
  = 0, apstiprinātājiestādei apmierinošā veidā. |
| --- | --- |

6.3.5.1.

CO2 emisijas korekcijas koeficientu (KCO2
  ) nosaka pēc n mērījumu kopuma šādi. Minētajā sērijā iekļauj vismaz vienu mērījumu, kad Qi < 0, un vismaz vienu mērījumu, kad Qj > 0.

Ja šo otro mērījumu nevar veikt I tipa testa ciklā, ko izmanto šajā testā, tehniskais dienests izlemj, cik statistiski nozīmīga ir ekstrapolācija, kas nepieciešama, lai noteiktu CO2 emisijas vērtību, ja ΔE
  batt
  = 0, apstiprinātājiestādei apmierinošā veidā.

| 6.3.5.2. | CO2 emisijas korekcijas koeficientu (KCO2
  ) nosaka šādi:

  AP.40. vienādojums


  , izsakot (g/km/Ah),
  kur:







  Mi | = | CO2 emisija (g/km), kas izmērīta izgatavotāja testā i (kārtas numurs); |
| --- | --- | --- | --- |
| Qi | = | elektroenerģijas atlikums (Ah), kas izmērīts izgatavotāja testā i (kārtas numurs); |
| N | = | vērtību skaits. |

6.3.5.2.

CO2 emisijas korekcijas koeficientu (KCO2
  ) nosaka šādi:

AP.40. vienādojums

Formula, izsakot (g/km/Ah),

kur:

Mi

=

CO2 emisija (g/km), kas izmērīta izgatavotāja testā i (kārtas numurs);

Qi

=

elektroenerģijas atlikums (Ah), kas izmērīts izgatavotāja testā i (kārtas numurs);

N

=

vērtību skaits.

CO2 emisijas korekcijas koeficientu noapaļo līdz četriem zīmīgiem cipariem (piem., 0,xxxx vai xx,xx). Tehniskais dienests izlemj, cik statistiski nozīmīgs ir CO2 emisijas korekcijas koeficients, apstiprinātājiestādei apmierinošā veidā.

| 6.3.5.3. | Atsevišķus CO2 emisijas koeficientus nosaka degvielas patēriņa vērtībām, kas izmērītas piemērojamā I tipa testa cikla 1., 2. un 3. daļā. |
| --- | --- |

6.3.5.3.

Atsevišķus CO2 emisijas koeficientus nosaka degvielas patēriņa vērtībām, kas izmērītas piemērojamā I tipa testa cikla 1., 2. un 3. daļā.

6.3.6.   CO2 emisija (M0), ja akumulatora enerģijas atlikums ir nulle

| 6.3.6.1. | CO2 emisiju M0, ja ΔE
  batt
  = 0, nosaka, izmantojot šādu vienādojumu:

  AP.41. vienādojums


  (g/km),
  kur:







  C | : | testa laikā izmērītais degvielas patēriņš (l/100 km); |
| --- | --- | --- | --- |
| Q | : | testa laikā izmērītais elektroenerģijas atlikums (Ah). |

6.3.6.1.

CO2 emisiju M0, ja ΔE
  batt
  = 0, nosaka, izmantojot šādu vienādojumu:

AP.41. vienādojums

Formula (g/km),

kur:

C

:

testa laikā izmērītais degvielas patēriņš (l/100 km);

Q

:

testa laikā izmērītais elektroenerģijas atlikums (Ah).

| 6.3.6.2. | CO2 emisiju, ja akumulatora enerģijas atlikums ir nulle, nosaka atsevišķi CO2 emisijas vērtībām, kas izmērītas I tipa testa cikla 1., 2. un 3. daļā, ja piemērojams, kā noteikts II pielikumā. |
| --- | --- |

6.3.6.2.

CO2 emisiju, ja akumulatora enerģijas atlikums ir nulle, nosaka atsevišķi CO2 emisijas vērtībām, kas izmērītas I tipa testa cikla 1., 2. un 3. daļā, ja piemērojams, kā noteikts II pielikumā.

---

(1)  Dēvē arī par “ārējas uzlādes transportlīdzekli”.

(2)  Dēvē arī par “ārēji nelādējamu transportlīdzekli”.

3.1 papildinājums

Elektriskās enerģijas/jaudas uzkrāšanas ierīces uzlādes stāvokļa (SOC) profils hibrīdiem elektriskiem transportlīdzekļiem ar uzlādi ārpus transportlīdzekļa (HET UĀT) VII tipa testā

1.   Uzlādes stāvokļa (SOC) profils HET UĀT VII tipa testam

SOC profili HET UĀT, kurus testē atbilstoši VII tipa testa A un B stāvoklim, ir šādi.

1.1.   A stāvoklis

Ap3.1.1. attēls

VII tipa testa A stāvoklis

Image

| (1) | elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīces sākotnējais uzlādes stāvoklis; |
| --- | --- |

(1)

elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīces sākotnējais uzlādes stāvoklis;

| (2) | izlāde saskaņā ar 3. papildinājuma 3.2.1. vai 4.2.2. punktu; |
| --- | --- |

(2)

izlāde saskaņā ar 3. papildinājuma 3.2.1. vai 4.2.2. punktu;

| (3) | transportlīdzekļa sagatavošana saskaņā ar 3. papildinājuma 3.2.2. vai 4.2.3. punktu; |
| --- | --- |

(3)

transportlīdzekļa sagatavošana saskaņā ar 3. papildinājuma 3.2.2. vai 4.2.3. punktu;

| (4) | uzlāde uzsūkšanās laikā saskaņā ar 3. papildinājuma 3.2.2.3. un 3.2.2.4. vai 4.2.3.2. un 4.2.3.3. punktu; |
| --- | --- |

(4)

uzlāde uzsūkšanās laikā saskaņā ar 3. papildinājuma 3.2.2.3. un 3.2.2.4. vai 4.2.3.2. un 4.2.3.3. punktu;

| (5) | tests saskaņā ar 3. papildinājuma 3.2.3. vai 4.2.4. punktu; |
| --- | --- |

(5)

tests saskaņā ar 3. papildinājuma 3.2.3. vai 4.2.4. punktu;

| (6) | uzlāde saskaņā ar 3. papildinājuma 3.2.4. vai 4.2.5. punktu. |
| --- | --- |

(6)

uzlāde saskaņā ar 3. papildinājuma 3.2.4. vai 4.2.5. punktu.

1.2.   B stāvoklis

Ap3.1.2. attēls

VII tipa testa B stāvoklis

Image

| (1) | sākotnējais uzlādes stāvoklis; |
| --- | --- |

(1)

sākotnējais uzlādes stāvoklis;

| (2) | transportlīdzekļa sagatavošana saskaņā ar 3. papildinājuma 3.3.1.1. vai 4.3.1.1. punktu (pēc izvēles); |
| --- | --- |

(2)

transportlīdzekļa sagatavošana saskaņā ar 3. papildinājuma 3.3.1.1. vai 4.3.1.1. punktu (pēc izvēles);

| (3) | izlāde saskaņā ar 3. papildinājuma 3.3.1.1. vai 4.3.1.1. punktu; |
| --- | --- |

(3)

izlāde saskaņā ar 3. papildinājuma 3.3.1.1. vai 4.3.1.1. punktu;

| (4) | uzsūkšanās saskaņā ar 3. papildinājuma 3.3.1.2. vai 4.3.1.2. punktu; |
| --- | --- |

(4)

uzsūkšanās saskaņā ar 3. papildinājuma 3.3.1.2. vai 4.3.1.2. punktu;

| (5) | tests saskaņā ar 3. papildinājuma 3.3.2. vai 4.3.2. punktu; |
| --- | --- |

(5)

tests saskaņā ar 3. papildinājuma 3.3.2. vai 4.3.2. punktu;

| (6) | uzlāde saskaņā ar 3. papildinājuma 3.3.3. vai 4.3.3. punktu; |
| --- | --- |

(6)

uzlāde saskaņā ar 3. papildinājuma 3.3.3. vai 4.3.3. punktu;

| (7) | izlāde saskaņā ar 3. papildinājuma 3.3.4. vai 4.3.4. punktu; |
| --- | --- |

(7)

izlāde saskaņā ar 3. papildinājuma 3.3.4. vai 4.3.4. punktu;

| (8) | uzlāde saskaņā ar 3. papildinājuma 3.3.5. vai 4.3.5. punktu. |
| --- | --- |

(8)

uzlāde saskaņā ar 3. papildinājuma 3.3.5. vai 4.3.5. punktu.

3.2. papildinājums

Elektroenerģijas atlikuma mērīšanas metode HET UĀT un HET BUĀT akumulatoram

1.   Ievads

| 1.1. | Šajā papildinājumā ir aprakstīta elektroenerģijas atlikuma mērīšanas metode hibrīdiem elektriskiem transportlīdzekļiem (HET UĀT) ar uzlādi ārpus transportlīdzekļa un hibrīdiem elektriskiem transportlīdzekļiem bez uzlādes ārpus transportlīdzekļa (HET BUĀT) un tam nepieciešamā kontrolaparatūra. Elektroenerģijas atlikuma mērīšana ir nepieciešama:






  a) | lai noteiktu, kad ir sasniegts akumulatora minimālais uzlādes stāvoklis testa procedūrā, kas minēta 3. papildinājuma 3.3. un 4.3. punktā, un |
| --- | --- | --- |

1.1.

Šajā papildinājumā ir aprakstīta elektroenerģijas atlikuma mērīšanas metode hibrīdiem elektriskiem transportlīdzekļiem (HET UĀT) ar uzlādi ārpus transportlīdzekļa un hibrīdiem elektriskiem transportlīdzekļiem bez uzlādes ārpus transportlīdzekļa (HET BUĀT) un tam nepieciešamā kontrolaparatūra. Elektroenerģijas atlikuma mērīšana ir nepieciešama:

a)

lai noteiktu, kad ir sasniegts akumulatora minimālais uzlādes stāvoklis testa procedūrā, kas minēta 3. papildinājuma 3.3. un 4.3. punktā, un

| b) | lai pielāgotu degvielas patēriņa un CO2 emisiju mērījumus atbilstoši akumulatora enerģijas apjomam testa laikā, izmantojot 3. papildinājuma 5.3.1.1. un 6.3.1.1. punktā norādīto metodi. |
| --- | --- |

b)

lai pielāgotu degvielas patēriņa un CO2 emisiju mērījumus atbilstoši akumulatora enerģijas apjomam testa laikā, izmantojot 3. papildinājuma 5.3.1.1. un 6.3.1.1. punktā norādīto metodi.

| 1.2. | Šajā papildinājumā aprakstīto metodi izmanto izgatavotājs, lai veiktu mērījumus, kas vajadzīgi 3. papildinājuma 5.3.3.2., 5.3.5.2., 6.3.3.2. un 6.3.5.2. punktā minēto korekcijas koeficientu Kfuel un KCO2
  noteikšanai.
  Tehniskais dienests pārbauda, vai šie mērījumi ir veikti saskaņā ar šajā papildinājumā aprakstīto procedūru. |
| --- | --- |

1.2.

Šajā papildinājumā aprakstīto metodi izmanto izgatavotājs, lai veiktu mērījumus, kas vajadzīgi 3. papildinājuma 5.3.3.2., 5.3.5.2., 6.3.3.2. un 6.3.5.2. punktā minēto korekcijas koeficientu Kfuel un KCO2
  noteikšanai.

Tehniskais dienests pārbauda, vai šie mērījumi ir veikti saskaņā ar šajā papildinājumā aprakstīto procedūru.

| 1.3. | Šajā papildinājumā aprakstīto metodi izmanto tehniskais dienests, lai izmērītu elektroenerģijas atlikumu Q, kas definēts 3. papildinājuma attiecīgajos punktos. |
| --- | --- |

1.3.

Šajā papildinājumā aprakstīto metodi izmanto tehniskais dienests, lai izmērītu elektroenerģijas atlikumu Q, kas definēts 3. papildinājuma attiecīgajos punktos.

2.   Mērierīces un kontrolaparatūra

| 2.1. | To testu laikā, kas aprakstīti 3. papildinājuma 3.–6. punktā, akumulatora strāvu mēra, izmantojot strāvas pārveidotāju ar spailēm vai slēgta tipa strāvas pārveidotāju. Strāvas pārveidotāja (t. i., strāvas sensora bez datu ieguves aprīkojuma) obligātajai precizitātei jābūt 0,5 procenti no mērījuma vērtības vai 0,1 procents no skalas maksimālās vērtības.
  Pamatiekārtu izgatavotāja diagnostikas testerus šim nolūkam neizmanto.






  2.1.1. | Strāvas pārveidotāju piestiprina vienam no vadiem, kas tieši savienots ar akumulatoru. Lai atvieglotu akumulatora strāvas mērīšanu ar ārējām ierīcēm, izgatavotājs iebūvē transportlīdzeklī atbilstošus, drošus un pieejamus pieslēgpunktus. Ja to nevar izdarīt, izgatavotāja pienākums ir palīdzēt tehniskajam dienestam, nodrošinot iespēju savienot strāvas pārveidotāju ar vadiem, kas pievienoti akumulatoram, kā aprakstīts 2.1. punktā. |
| --- | --- | --- |

2.1.

To testu laikā, kas aprakstīti 3. papildinājuma 3.–6. punktā, akumulatora strāvu mēra, izmantojot strāvas pārveidotāju ar spailēm vai slēgta tipa strāvas pārveidotāju. Strāvas pārveidotāja (t. i., strāvas sensora bez datu ieguves aprīkojuma) obligātajai precizitātei jābūt 0,5 procenti no mērījuma vērtības vai 0,1 procents no skalas maksimālās vērtības.

Pamatiekārtu izgatavotāja diagnostikas testerus šim nolūkam neizmanto.

2.1.1.

Strāvas pārveidotāju piestiprina vienam no vadiem, kas tieši savienots ar akumulatoru. Lai atvieglotu akumulatora strāvas mērīšanu ar ārējām ierīcēm, izgatavotājs iebūvē transportlīdzeklī atbilstošus, drošus un pieejamus pieslēgpunktus. Ja to nevar izdarīt, izgatavotāja pienākums ir palīdzēt tehniskajam dienestam, nodrošinot iespēju savienot strāvas pārveidotāju ar vadiem, kas pievienoti akumulatoram, kā aprakstīts 2.1. punktā.

| 2.1.2. | Ņem strāvas pārveidotāja jaudas paraugus, ievērojot minimālo paraugu ņemšanas biežumu 5 Hz. Izmērīto jaudu integrē laikā, iegūstot izmērīto vērtību Q, kas izteikta ampērstundās (Ah). |
| --- | --- |

2.1.2.

Ņem strāvas pārveidotāja jaudas paraugus, ievērojot minimālo paraugu ņemšanas biežumu 5 Hz. Izmērīto jaudu integrē laikā, iegūstot izmērīto vērtību Q, kas izteikta ampērstundās (Ah).

| 2.1.3. | Temperatūru sensora atrašanās vietā mēra un reģistrē ar tādu pašu paraugu ņemšanas biežumu kā strāvai, lai šo vērtību varētu izmantot iespējamai korekcijai, ja rastos novirze strāvas pārveidotājā un attiecīgā gadījumā sprieguma pārveidotājā, ko izmanto, lai pārveidotu strāvas pārveidotāja jaudu. |
| --- | --- |

2.1.3.

Temperatūru sensora atrašanās vietā mēra un reģistrē ar tādu pašu paraugu ņemšanas biežumu kā strāvai, lai šo vērtību varētu izmantot iespējamai korekcijai, ja rastos novirze strāvas pārveidotājā un attiecīgā gadījumā sprieguma pārveidotājā, ko izmanto, lai pārveidotu strāvas pārveidotāja jaudu.

| 2.2. | Tehniskajam dienestam iesniedz tās kontrolaparatūras sarakstu (izgatavotājs, modeļa numurs, sērijas numurs), kuru izgatavotājs izmanto, lai noteiktu 3. papildinājumā noteiktos korekcijas koeficientus Kfuel un KCO2
  , un attiecīgā gadījumā norāda aparatūras pēdējās kalibrēšanas datumus. |
| --- | --- |

2.2.

Tehniskajam dienestam iesniedz tās kontrolaparatūras sarakstu (izgatavotājs, modeļa numurs, sērijas numurs), kuru izgatavotājs izmanto, lai noteiktu 3. papildinājumā noteiktos korekcijas koeficientus Kfuel un KCO2
  , un attiecīgā gadījumā norāda aparatūras pēdējās kalibrēšanas datumus.

3.   Mērījumu procedūra

| 3.1. | Akumulatora strāvas mērīšanu sāk testa sākumā un beidz tūlīt pēc tam, kad transportlīdzeklis paveicis visu braukšanas ciklu. |
| --- | --- |

3.1.

Akumulatora strāvas mērīšanu sāk testa sākumā un beidz tūlīt pēc tam, kad transportlīdzeklis paveicis visu braukšanas ciklu.

| 3.2. | Atsevišķas Q vērtības reģistrē par I tipa testa cikla daļām (aukstais/siltais jeb 1. posms un, ja piemērojams, 2. un 3. posms), kā noteikts II pielikumā. |
| --- | --- |

3.2.

Atsevišķas Q vērtības reģistrē par I tipa testa cikla daļām (aukstais/siltais jeb 1. posms un, ja piemērojams, 2. un 3. posms), kā noteikts II pielikumā.

3,3. papildinājums

Elektriskā diapazona mērīšanas metode transportlīdzekļiem, ko darbina tikai elektriska spēka piedziņa vai hibrīda elektriska spēka piedziņa, un UĀT diapazona mērīšanai transportlīdzekļiem, ko darbina hibrīda elektriska spēka piedziņa

1.   Elektriskā diapazona mērīšana

Turpmāk 4. punktā aprakstīto testa metodi izmanto, lai izmērītu elektrisko diapazonu (izteiktu km) transportlīdzekļiem, ko darbina tikai elektriska spēka piedziņa, vai elektrisko diapazonu un UĀT diapazonu transportlīdzekļiem, ko darbina hibrīda elektriska spēka piedziņa, ar uzlādi ārpus transportlīdzekļa (HET UĀT), kā definēts 3. papildinājumā.

2.   Parametri, vienības un mērījumu precizitāte

Parametri, vienības un mērījumu precizitāte ir šādi.

Ap3.3.1. tabula

Parametri, vienības un mērījumu precizitāte

| Parametrs | Vienība | Precizitāte | Izšķirtspēja |
| --- | --- | --- | --- |
| Laiks | s | ± 0,1 s | 0,1 s |
| Attālums | m | ± 0,1 procenti | 1 m |
| Temperatūra | K | ± 1 K | 1 K |
| Ātrums | km/h | ± 1 procenti | 0,2 km/h |
| Masa | kg | ± 0,5 procenti | 1 kg |

Parametrs

Vienība

Precizitāte

Izšķirtspēja

Laiks

s

± 0,1 s

0,1 s

Attālums

m

± 0,1 procenti

1 m

Temperatūra

K

± 1 K

1 K

Ātrums

km/h

± 1 procenti

0,2 km/h

Masa

kg

± 0,5 procenti

1 kg

3.   Testa apstākļi

3.1.   Transportlīdzekļa stāvoklis

| 3.1.1. | Apkārtējā temperatūrā transportlīdzekļa riepās jābūt tādam spiedienam, kādu norādījis transportlīdzekļa izgatavotājs. |
| --- | --- |

3.1.1.

Apkārtējā temperatūrā transportlīdzekļa riepās jābūt tādam spiedienam, kādu norādījis transportlīdzekļa izgatavotājs.

| 3.1.2. | Mehāniski kustīgajās daļās izmantoto eļļu viskozitāte atbilst transportlīdzekļa izgatavotāja specifikācijām. |
| --- | --- |

3.1.2.

Mehāniski kustīgajās daļās izmantoto eļļu viskozitāte atbilst transportlīdzekļa izgatavotāja specifikācijām.

| 3.1.3. | Apgaismojuma, signālierīces un palīgierīces ir izslēgtas, izņemot tās, kas vajadzīgas testēšanai un transportlīdzekļa normālai darbībai gaišā dienas laikā. |
| --- | --- |

3.1.3.

Apgaismojuma, signālierīces un palīgierīces ir izslēgtas, izņemot tās, kas vajadzīgas testēšanai un transportlīdzekļa normālai darbībai gaišā dienas laikā.

| 3.1.4. | Visas enerģijas akumulēšanas sistēmas, kas nav paredzētas, lai panāktu vilci (elektriskās, hidrauliskās, pneimatiskās u. c.), ir uzlādētas līdz izgatavotāja noteiktajam maksimālajam līmenim. |
| --- | --- |

3.1.4.

Visas enerģijas akumulēšanas sistēmas, kas nav paredzētas, lai panāktu vilci (elektriskās, hidrauliskās, pneimatiskās u. c.), ir uzlādētas līdz izgatavotāja noteiktajam maksimālajam līmenim.

| 3.1.5. | Ja akumulatora darbības laikā apkārtējā temperatūra ir pārāk augsta, vadītājs rīkojas saskaņā ar automašīnas izgatavotāja ieteikto procedūru, lai saglabātu akumulatora temperatūru normālā darbības diapazonā. Izgatavotājs var apliecināt, ka akumulatora siltuma vadības sistēma darbojas pareizi un ka nav samazināta tās darbība. |
| --- | --- |

3.1.5.

Ja akumulatora darbības laikā apkārtējā temperatūra ir pārāk augsta, vadītājs rīkojas saskaņā ar automašīnas izgatavotāja ieteikto procedūru, lai saglabātu akumulatora temperatūru normālā darbības diapazonā. Izgatavotājs var apliecināt, ka akumulatora siltuma vadības sistēma darbojas pareizi un ka nav samazināta tās darbība.

| 3.1.6. | Septiņās dienās pirms testa transportlīdzeklis ir nobraucis vismaz 300 km ar testa vajadzībām uzstādītiem akumulatoriem. |
| --- | --- |

3.1.6.

Septiņās dienās pirms testa transportlīdzeklis ir nobraucis vismaz 300 km ar testa vajadzībām uzstādītiem akumulatoriem.

3.2.   Klimatiskie apstākļi

Ārā veicamo testu laikā apkārtējās vides temperatūra ir no 278,2 līdz 305,2 K (no 5 līdz 32 °C).

Testus iekštelpās veic temperatūrā no 275,2 līdz 303,2 K (no 2 līdz 30 °C).

4.   Darbības režīmi

Testa metode sastāv no šādiem posmiem:

| a) | akumulatora sākotnējā uzlāde; |
| --- | --- |

a)

akumulatora sākotnējā uzlāde;

| b) | cikla piemērošana un elektriskā diapazona mērīšana. |
| --- | --- |

b)

cikla piemērošana un elektriskā diapazona mērīšana.

Ja transportlīdzeklis pārvietojas starp posmiem, to aizstumj līdz nākamajai testa zonai (bez reģenerējošās uzlādes).

4.1.   Akumulatora sākotnējā uzlāde

Akumulatora uzlāde ietver turpmāk aprakstīto procedūru.

4.1.1.   Akumulatora “sākotnējā uzlāde” ir akumulatora pirmā uzlāde pēc transportlīdzekļa saņemšanas. Ja secīgi veic vairākus apvienotus testus vai mērījumus, pirmā uzlāde ir sākotnējā uzlāde, un turpmākās uzlādes var veikt saskaņā ar “parasto nakts uzlādes procedūru”, kas noteikta 3. papildinājuma 3.2.2.4. punktā.

4.1.2.   Akumulatora izlādēšana

4.1.2.1.   Elektriskiem transportlīdzekļiem

| 4.1.2.1.1. | Procedūru sāk ar transportlīdzekļa akumulatora izlādi, kad ar transportlīdzekli brauc (pa testa trasi, uz šasijas dinamometra utt.) ar vienmērīgu ātrumu, kas ir 70 procenti ± 5 procenti no transportlīdzekļa maksimālā projektētā ātruma, kurš jānosaka saskaņā ar X pielikuma 1. papildinājumā noteikto testa procedūru. |
| --- | --- |

4.1.2.1.1.

Procedūru sāk ar transportlīdzekļa akumulatora izlādi, kad ar transportlīdzekli brauc (pa testa trasi, uz šasijas dinamometra utt.) ar vienmērīgu ātrumu, kas ir 70 procenti ± 5 procenti no transportlīdzekļa maksimālā projektētā ātruma, kurš jānosaka saskaņā ar X pielikuma 1. papildinājumā noteikto testa procedūru.

| 4.1.2.1.2. | Izlādi pārtrauc kādā no šādiem apstākļiem:






  a) | kad transportlīdzeklis nespēj braukt ar 65 procentiem no maksimālā trīsdesmit minūšu ātruma; |
| --- | --- | --- |

4.1.2.1.2.

Izlādi pārtrauc kādā no šādiem apstākļiem:

a)

kad transportlīdzeklis nespēj braukt ar 65 procentiem no maksimālā trīsdesmit minūšu ātruma;

| b) | kad standarta iebūvētā kontrolaparatūra dod norādījumu apturēt transportlīdzekli; |
| --- | --- |

b)

kad standarta iebūvētā kontrolaparatūra dod norādījumu apturēt transportlīdzekli;

| c) | pēc 100 km. |
| --- | --- |

c)

pēc 100 km.

Atkāpjoties no minētā, ja izgatavotājs var pierādīt tehniskajam dienestam un apstiprinātājiestādei, ka transportlīdzeklis fiziski nespēj sasniegt trīsdesmit minūšu ātrumu, tā vietā var izmantot maksimālo piecpadsmit minūšu ātrumu.

4.1.2.2.   Hibrīdiem elektriskiem transportlīdzekļiem ar uzlādi ārpus transportlīdzekļa (HET UĀT) bez darba režīma slēdža, kas definēti 3. pielikumā

| 4.1.2.2.1. | Izgatavotājs nodrošina iespēju veikt mērījumu, transportlīdzeklim darbojoties pilnībā elektriskā režīmā. |
| --- | --- |

4.1.2.2.1.

Izgatavotājs nodrošina iespēju veikt mērījumu, transportlīdzeklim darbojoties pilnībā elektriskā režīmā.

| 4.1.2.2.2. | Procedūru sāk ar transportlīdzekļa elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīces izlādi, braucot (uz testa stenda, uz šasijas dinamometra utt.) kādā no šādiem apstākļiem:






  — | ar vienmērīgu ātrumu 50 km/h, līdz ieslēdzas HET degvielu patērējošais motors; |
| --- | --- | --- |

4.1.2.2.2.

Procedūru sāk ar transportlīdzekļa elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīces izlādi, braucot (uz testa stenda, uz šasijas dinamometra utt.) kādā no šādiem apstākļiem:

—

ar vienmērīgu ātrumu 50 km/h, līdz ieslēdzas HET degvielu patērējošais motors;

| — | ja transportlīdzeklis nevar sasniegt vienmērīgu ātrumu 50 km/h bez degvielu patērējošā motora iedarbināšanas, ātrumu samazina, līdz transportlīdzeklis var sasniegt zemāku vienmērīgu ātrumu, pie kura noteiktu laiku vai attālumu (kas jānosaka tehniskajam dienestam un izgatavotājam apstiprinātājiestādei apmierinošā veidā) degvielu patērējošais motors neieslēdzas; |
| --- | --- |

—

ja transportlīdzeklis nevar sasniegt vienmērīgu ātrumu 50 km/h bez degvielu patērējošā motora iedarbināšanas, ātrumu samazina, līdz transportlīdzeklis var sasniegt zemāku vienmērīgu ātrumu, pie kura noteiktu laiku vai attālumu (kas jānosaka tehniskajam dienestam un izgatavotājam apstiprinātājiestādei apmierinošā veidā) degvielu patērējošais motors neieslēdzas;

| — | saskaņā ar izgatavotāja ieteikumu. |
| --- | --- |

—

saskaņā ar izgatavotāja ieteikumu.

Degvielu patērējošo motoru izslēdz 10 sekundēs pēc tam, kad tas automātiski ieslēdzies.

4.1.2.3.   Hibrīdiem elektriskiem transportlīdzekļiem ar uzlādi ārpus transportlīdzekļa (HET UĀT) ar darba režīma slēdzi, kas definēti 3. pielikumā

| 4.1.2.3.1. | Ja darbības slēdzim nav pilnībā elektriska režīma, izgatavotājs nodrošina iespēju veikt mērījumu, transportlīdzeklim darbojoties pilnībā elektriskā darbības režīmā. |
| --- | --- |

4.1.2.3.1.

Ja darbības slēdzim nav pilnībā elektriska režīma, izgatavotājs nodrošina iespēju veikt mērījumu, transportlīdzeklim darbojoties pilnībā elektriskā darbības režīmā.

| 4.1.2.3.2. | Procedūru sāk ar transportlīdzekļa elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīces izlādi braucot, slēdzi ieslēdzot pilnībā elektriskā režīmā (uz testa trases, uz šasijas dinamometra utt.), ar vienmērīgu ātrumu, kas ir 70 procenti ± 5 procenti no transportlīdzekļa maksimālā projektētā ātruma pilnībā elektriskā režīmā, kurš jānosaka saskaņā ar X pielikuma 1. papildinājumā paredzēto testa procedūru. |
| --- | --- |

4.1.2.3.2.

Procedūru sāk ar transportlīdzekļa elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīces izlādi braucot, slēdzi ieslēdzot pilnībā elektriskā režīmā (uz testa trases, uz šasijas dinamometra utt.), ar vienmērīgu ātrumu, kas ir 70 procenti ± 5 procenti no transportlīdzekļa maksimālā projektētā ātruma pilnībā elektriskā režīmā, kurš jānosaka saskaņā ar X pielikuma 1. papildinājumā paredzēto testa procedūru.

| 4.1.2.3.3. | Izlādi pārtrauc kādā no šādiem apstākļiem:






  — | kad transportlīdzeklis nespēj braukt ar 65 procentiem no maksimālā trīsdesmit minūšu ātruma; |
| --- | --- | --- |

4.1.2.3.3.

Izlādi pārtrauc kādā no šādiem apstākļiem:

—

kad transportlīdzeklis nespēj braukt ar 65 procentiem no maksimālā trīsdesmit minūšu ātruma;

| — | kad standarta iebūvētā kontrolaparatūra dod norādījumu apturēt transportlīdzekli; |
| --- | --- |

—

kad standarta iebūvētā kontrolaparatūra dod norādījumu apturēt transportlīdzekli;

| — | pēc 100 km. |
| --- | --- |

—

pēc 100 km.

Atkāpjoties no minētā, ja izgatavotājs var pierādīt tehniskajam dienestam un apstiprinātājiestādei, ka transportlīdzeklis fiziski nespēj sasniegt trīsdesmit minūšu ātrumu, tā vietā var izmantot maksimālo piecpadsmit minūšu ātrumu.

| 4.1.2.3.4. | Ja transportlīdzeklim nav pilnībā elektriska darbības režīma, transportlīdzekļa elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci izlādē braucot (uz testa trases, uz šasijas dinamometra utt.):






  — | ar vienmērīgu ātrumu 50 km/h, līdz ieslēdzas HET degvielu patērējošais motors, vai |
| --- | --- | --- |

4.1.2.3.4.

Ja transportlīdzeklim nav pilnībā elektriska darbības režīma, transportlīdzekļa elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci izlādē braucot (uz testa trases, uz šasijas dinamometra utt.):

—

ar vienmērīgu ātrumu 50 km/h, līdz ieslēdzas HET degvielu patērējošais motors, vai

| — | ja transportlīdzeklis nevar sasniegt vienmērīgu ātrumu 50 km/h bez degvielu patērējošā motora iedarbināšanas, ātrumu samazina, līdz transportlīdzeklis var sasniegt zemāku vienmērīgu ātrumu, pie kura noteiktu laiku vai attālumu (kas jānosaka tehniskajam dienestam un izgatavotājam apstiprinātājiestādei apmierinošā veidā) degvielu patērējošais motors neieslēdzas, vai |
| --- | --- |

—

ja transportlīdzeklis nevar sasniegt vienmērīgu ātrumu 50 km/h bez degvielu patērējošā motora iedarbināšanas, ātrumu samazina, līdz transportlīdzeklis var sasniegt zemāku vienmērīgu ātrumu, pie kura noteiktu laiku vai attālumu (kas jānosaka tehniskajam dienestam un izgatavotājam apstiprinātājiestādei apmierinošā veidā) degvielu patērējošais motors neieslēdzas, vai

| — | saskaņā ar izgatavotāja ieteikumu. |
| --- | --- |

—

saskaņā ar izgatavotāja ieteikumu.

Degvielu patērējošo motoru izslēdz 10 sekundēs pēc tam, kad tas automātiski ieslēdzies.

4.1.3.   Parastā nakts uzlāde

Elektriskam transportlīdzeklim akumulatoru uzlādē, ne ilgāk kā 12 stundas veicot parasto nakts uzlādes procedūru, kas parakstīta 2. papildinājuma 2.4.1.2. punktā.

HET UĀT akumulatoru uzlādē, ievērojot parasto nakts uzlādes procedūru, kas aprakstīta 3. papildinājuma 3.2.2.4. punktā.

4.2.   Cikla piemērošana un diapazona mērīšana

4.2.1.   Elektriskiem transportlīdzekļiem

4.2.1.1.   Testu tādā secībā, kā noteikts papildinājumos, veic uz šasijas dinamometra, kas noregulēts, kā aprakstīts II pielikumā, līdz ir izpildīti testa kritēriji.

4.2.1.2.   Testa kritērijus uzskata par izpildītiem, kad transportlīdzeklis nespēj sasniegt mērķa līkni līdz 50 km/h vai kad standarta iebūvētā kontrolaparatūra dod norādījumu apturēt transportlīdzekli.

Tad transportlīdzekļa ātrumu samazina līdz 5 km/h bez bremzēšanas, atlaižot akseleratora pedāli, un tad to aptur bremzējot.

4.2.1.3.   Ja ātrums pārsniedz 50 km/h un transportlīdzeklis nevar sasniegt testa ciklam vajadzīgo paātrinājumu vai ātrumu, akseleratora pedālis paliek pilnībā nospiests vai pilnībā pagriež akseleratora rokturi, līdz atkal ir sasniegta standarta līkne.

4.2.1.4.   Starp secīgajiem testiem ir atļauts līdz trim pārtraukumiem, kuru ilgums kopumā nepārsniedz 15 minūtes.

4.2.1.5.   Nobrauktais attālums km (De) ir elektriskā transportlīdzekļa elektriskais diapazons. To noapaļo līdz tuvākajam veselajam skaitlim.

4.2.2.   Hibrīdiem elektriskiem transportlīdzekļiem

| 4.2.2.1.1. | Piemērojamo I tipa testa ciklu un saistīto pārnesumu pārslēgšanas procedūru, kā noteikts II pielikuma 4.5.5. punktā, veic uz šasijas dinamometra, kas noregulēts, kā aprakstīts II pielikumā, līdz ir izpildīti testa kritēriji. |
| --- | --- |

4.2.2.1.1.

Piemērojamo I tipa testa ciklu un saistīto pārnesumu pārslēgšanas procedūru, kā noteikts II pielikuma 4.5.5. punktā, veic uz šasijas dinamometra, kas noregulēts, kā aprakstīts II pielikumā, līdz ir izpildīti testa kritēriji.

| 4.2.2.1.2. | Lai izmērītu elektrisko diapazonu, testa kritērijus uzskata par izpildītiem, kad transportlīdzeklis nespēj sasniegt mērķa līkni līdz 50 km/h vai kad standarta iebūvētā kontrolaparatūra dod norādījumu apturēt transportlīdzekli, vai kad akumulators ir uzlādēts līdz minimālajam uzlādes stāvoklim. Tad transportlīdzekļa ātrumu samazina līdz 5 km/h bez bremzēšanas, atlaižot akseleratora pedāli, un tad to aptur bremzējot. |
| --- | --- |

4.2.2.1.2.

Lai izmērītu elektrisko diapazonu, testa kritērijus uzskata par izpildītiem, kad transportlīdzeklis nespēj sasniegt mērķa līkni līdz 50 km/h vai kad standarta iebūvētā kontrolaparatūra dod norādījumu apturēt transportlīdzekli, vai kad akumulators ir uzlādēts līdz minimālajam uzlādes stāvoklim. Tad transportlīdzekļa ātrumu samazina līdz 5 km/h bez bremzēšanas, atlaižot akseleratora pedāli, un tad to aptur bremzējot.

| 4.2.2.1.3. | Ja ātrums pārsniedz 50 km/h un transportlīdzeklis nevar attīstīt testa ciklam vajadzīgo paātrinājumu vai ātrumu, akseleratora pedālis paliek pilnībā nospiests tik ilgi, kamēr atkal ir sasniegta standarta līkne. |
| --- | --- |

4.2.2.1.3.

Ja ātrums pārsniedz 50 km/h un transportlīdzeklis nevar attīstīt testa ciklam vajadzīgo paātrinājumu vai ātrumu, akseleratora pedālis paliek pilnībā nospiests tik ilgi, kamēr atkal ir sasniegta standarta līkne.

| 4.2.2.1.4. | Starp secīgajiem testiem ir atļauts līdz trim pārtraukumiem, kuru ilgums kopumā nepārsniedz 15 minūtes. |
| --- | --- |

4.2.2.1.4.

Starp secīgajiem testiem ir atļauts līdz trim pārtraukumiem, kuru ilgums kopumā nepārsniedz 15 minūtes.

| 4.2.2.1.5. | Attālums km, kas nobraukts, izmantojot tikai elektrisko motoru (De), ir hibrīda elektriskā transportlīdzekļa elektriskais diapazons. To noapaļo līdz tuvākajam veselajam skaitlim. Ja transportlīdzeklis testa laikā darbojas gan elektriskajā, gan hibrīdajā režīmā, periodus, kad transportlīdzeklis darbojas pilnībā elektriskajā režīmā, nosaka, mērot strāvu pie inžektoriem vai aizdedzes. |
| --- | --- |

4.2.2.1.5.

Attālums km, kas nobraukts, izmantojot tikai elektrisko motoru (De), ir hibrīda elektriskā transportlīdzekļa elektriskais diapazons. To noapaļo līdz tuvākajam veselajam skaitlim. Ja transportlīdzeklis testa laikā darbojas gan elektriskajā, gan hibrīdajā režīmā, periodus, kad transportlīdzeklis darbojas pilnībā elektriskajā režīmā, nosaka, mērot strāvu pie inžektoriem vai aizdedzes.

4.2.2.2.   Hibrīda elektriska transportlīdzekļa UĀT diapazona noteikšana

| 4.2.2.2.1. | Piemērojamo I tipa testa ciklu un saistīto pārnesumu pārslēgšanas procedūru, kā noteikts II pielikuma 4.4.5. punktā, veic uz šasijas dinamometra, kas noregulēts, kā aprakstīts II pielikumā, līdz ir izpildīti testa kritēriji. |
| --- | --- |

4.2.2.2.1.

Piemērojamo I tipa testa ciklu un saistīto pārnesumu pārslēgšanas procedūru, kā noteikts II pielikuma 4.4.5. punktā, veic uz šasijas dinamometra, kas noregulēts, kā aprakstīts II pielikumā, līdz ir izpildīti testa kritēriji.

| 4.2.2.2.2. | Lai izmērītu UĀT diapazonu DOVC, testa kritērijus uzskata par sasniegtiem, kad sasniegts akumulatora minimālais uzlādes stāvoklis, saskaņā ar 3. papildinājuma 3.2.3.2.2.2. vai 4.2.4.2.2.2. punktā noteiktajiem kritērijiem. Braukšanu turpina, līdz ir izpildīts pēdējais brīvgaitas periods I tipa testa ciklā. |
| --- | --- |

4.2.2.2.2.

Lai izmērītu UĀT diapazonu DOVC, testa kritērijus uzskata par sasniegtiem, kad sasniegts akumulatora minimālais uzlādes stāvoklis, saskaņā ar 3. papildinājuma 3.2.3.2.2.2. vai 4.2.4.2.2.2. punktā noteiktajiem kritērijiem. Braukšanu turpina, līdz ir izpildīts pēdējais brīvgaitas periods I tipa testa ciklā.

| 4.2.2.2.3. | Starp secīgajiem testiem ir atļauts līdz trim pārtraukumiem, kuru ilgums kopumā nepārsniedz 15 minūtes. |
| --- | --- |

4.2.2.2.3.

Starp secīgajiem testiem ir atļauts līdz trim pārtraukumiem, kuru ilgums kopumā nepārsniedz 15 minūtes.

| 4.2.2.2.4. | Kopējais nobrauktais attālums (izteikts km), ko noapaļo līdz tuvākajam veselajam skaitlim, ir hibrīdā elektriskā transportlīdzekļa UĀT diapazons. |
| --- | --- |

4.2.2.2.4.

Kopējais nobrauktais attālums (izteikts km), ko noapaļo līdz tuvākajam veselajam skaitlim, ir hibrīdā elektriskā transportlīdzekļa UĀT diapazons.

4.2.2.3.   Ja ātrums pārsniedz 50 km/h un transportlīdzeklis nevar sasniegt testa ciklam vajadzīgo paātrinājumu vai ātrumu, akseleratora pedālis paliek pilnībā nospiests vai pilnībā pagriež akseleratora rokturi, līdz atkal ir sasniegta standarta līkne.

4.2.2.4.   Starp secīgajiem testiem ir atļauts līdz trim pārtraukumiem, kuru ilgums kopumā nepārsniedz 15 minūtes.

4.2.2.5.   Nobrauktais attālums km (DUĀT) ir hibrīdā elektriskā transportlīdzekļa elektriskais diapazons. To noapaļo līdz tuvākajam veselajam skaitlim.

VIII PIELIKUMS

VIII tipa testa prasības — OBD vides testi

1.   Ievads

| 1.1. | Šajā pielikumā ir aprakstīta procedūra VIII tipa testiem, ko veic iebūvētajām vides diagnostikas (OBD) sistēmām. Procedūrā ir aprakstītas metodes transportlīdzeklī uzstādītas (OBD) sistēmas darbības pārbaudei, imitējot kļūdu atbilstošos motora spēka piedziņas pārvaldības sistēmas un emisijas kontroles sistēmas elementos. |
| --- | --- |

1.1.

Šajā pielikumā ir aprakstīta procedūra VIII tipa testiem, ko veic iebūvētajām vides diagnostikas (OBD) sistēmām. Procedūrā ir aprakstītas metodes transportlīdzeklī uzstādītas (OBD) sistēmas darbības pārbaudei, imitējot kļūdu atbilstošos motora spēka piedziņas pārvaldības sistēmas un emisijas kontroles sistēmas elementos.

| 1.2. | Izgatavotājs dara pieejamas bojātās sastāvdaļas vai elektriskās ierīces, kas izmantojamas kļūdu imitēšanai. Veicot mērījumus attiecīgajā I tipa testa ciklā, šādas bojātas sastāvdaļas vai ierīces nedrīkst radīt transportlīdzekļa emisijas, kas pārsniedz Regulas (ES) Nr. 168/2013 VI pielikuma B daļā noteiktās OBD robežvērtības par vairāk nekā 20 procentiem. |
| --- | --- |

1.2.

Izgatavotājs dara pieejamas bojātās sastāvdaļas vai elektriskās ierīces, kas izmantojamas kļūdu imitēšanai. Veicot mērījumus attiecīgajā I tipa testa ciklā, šādas bojātas sastāvdaļas vai ierīces nedrīkst radīt transportlīdzekļa emisijas, kas pārsniedz Regulas (ES) Nr. 168/2013 VI pielikuma B daļā noteiktās OBD robežvērtības par vairāk nekā 20 procentiem.

| 1.3. | Testējot transportlīdzekli ar uzstādītu bojāto sastāvdaļu vai ierīci, OBD sistēmu apstiprina, ja tiek aktivizēts nepareizas darbības indikators. Sistēmu apstiprina arī tad, ja nepareizas darbības indikators tiek aktivizēts, nesasniedzot OBD robežvērtības. |
| --- | --- |

1.3.

Testējot transportlīdzekli ar uzstādītu bojāto sastāvdaļu vai ierīci, OBD sistēmu apstiprina, ja tiek aktivizēts nepareizas darbības indikators. Sistēmu apstiprina arī tad, ja nepareizas darbības indikators tiek aktivizēts, nesasniedzot OBD robežvērtības.

2.   
  OBD I posms un II posms

2.1.   OBD I posms

Šajā pielikumā paredzētās testa procedūras ir obligātas attiecībā uz L kategorijas transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar OBD I posma sistēmu, kā minēts Regulas (ES) Nr. 168/2013 19. pantā un IV pielikumā. Šis pienākums ir saistīts ar atbilstību visiem turpmākajiem šā pielikuma noteikumiem, izņemot tos, kas attiecas uz OBD II posma prasībām, kuras minētas 2.2. punktā.

2.2.   OBD II posms

| 2.2.1. | L kategorijas transportlīdzekli var aprīkot ar OBD II posma sistēmu pēc izgatavotāja izvēles. |
| --- | --- |

2.2.1.

L kategorijas transportlīdzekli var aprīkot ar OBD II posma sistēmu pēc izgatavotāja izvēles.

| 2.2.2. | Tādos gadījumos izgatavotājs var izmantot šajā pielikumā noteiktās testa procedūras, lai pierādītu OBD II posma prasību brīvprātīgu ievērošanu. Tas jo īpaši attiecas uz piemērojamiem punktiem, kas norādīti 7.1. tabulā.

  7.1. tabula


  OBD II posma funkcijas un saistītās prasības šā pielikuma un 1. papildinājuma punktos







  Joma | Punkti |
| --- | --- | --- |
| Katalītiskā neitralizatora uzraudzība | 8.3.1.1., 8.3.2.1. |
| EGR sistēmas uzraudzība | 8.3.3. |
| Aizdedzes izlaidumu noteikšana | 8.3.1.2. |
| NOx pēcapstrādes sistēmas uzraudzība | 8.4.3. |
| Skābekļa sensora nolietošanās | 8.3.1.3. |
| Cieto daļiņu filtrs | 8.3.2.2. |
| Cieto daļiņu (PM) uzraudzība | 8.4.4. |

2.2.2.

Tādos gadījumos izgatavotājs var izmantot šajā pielikumā noteiktās testa procedūras, lai pierādītu OBD II posma prasību brīvprātīgu ievērošanu. Tas jo īpaši attiecas uz piemērojamiem punktiem, kas norādīti 7.1. tabulā.

7.1. tabula

OBD II posma funkcijas un saistītās prasības šā pielikuma un 1. papildinājuma punktos

Joma

Punkti

Katalītiskā neitralizatora uzraudzība

8.3.1.1., 8.3.2.1.

EGR sistēmas uzraudzība

8.3.3.

Aizdedzes izlaidumu noteikšana

8.3.1.2.

NOx pēcapstrādes sistēmas uzraudzība

8.4.3.

Skābekļa sensora nolietošanās

8.3.1.3.

Cieto daļiņu filtrs

8.3.2.2.

Cieto daļiņu (PM) uzraudzība

8.4.4.

3.   Testu apraksts

3.1.   Testa transportlīdzeklis

| 3.1.1. | Vides OBD pārbaudes un demonstrējumu testus veic testa transportlīdzeklim, kas ir pienācīgi uzturēts un izmantots, atkarībā no izvēlētās noturības testa metodes, kas noteikta Regulas (ES) Nr. 168/2013 23. panta 3. punktā, izmantojot šajā pielikumā un II pielikumā noteiktās testa procedūras. |
| --- | --- |

3.1.1.

Vides OBD pārbaudes un demonstrējumu testus veic testa transportlīdzeklim, kas ir pienācīgi uzturēts un izmantots, atkarībā no izvēlētās noturības testa metodes, kas noteikta Regulas (ES) Nr. 168/2013 23. panta 3. punktā, izmantojot šajā pielikumā un II pielikumā noteiktās testa procedūras.

| 3.1.2. | Piemērojot noturības testa procedūru, kas noteikta Regulas (ES) Nr. 168/2013 23. panta 3. punkta a) un b) apakšpunktā, testa transportlīdzekļus aprīko ar novecinātiem emisiju komponentiem, kuri izmantoti noturības testiem un šā pielikuma nolūkos, un OBD vides testu galīgo pārbaudi un ziņošanu veic, kad ir pabeigts V tipa noturības tests. |
| --- | --- |

3.1.2.

Piemērojot noturības testa procedūru, kas noteikta Regulas (ES) Nr. 168/2013 23. panta 3. punkta a) un b) apakšpunktā, testa transportlīdzekļus aprīko ar novecinātiem emisiju komponentiem, kuri izmantoti noturības testiem un šā pielikuma nolūkos, un OBD vides testu galīgo pārbaudi un ziņošanu veic, kad ir pabeigts V tipa noturības tests.

| 3.1.3. | Ja OBD demonstrēšanas testu veikšanai ir vajadzīgi emisiju mērījumi, VIII tipa testu veic testa transportlīdzekļiem, kas izmantoti V pielikumā paredzētajam V tipa noturības testam. VIII tipa testu galīgo pārbaudi un ziņošanu veic pēc V tipa noturības testa pabeigšanas. |
| --- | --- |

3.1.3.

Ja OBD demonstrēšanas testu veikšanai ir vajadzīgi emisiju mērījumi, VIII tipa testu veic testa transportlīdzekļiem, kas izmantoti V pielikumā paredzētajam V tipa noturības testam. VIII tipa testu galīgo pārbaudi un ziņošanu veic pēc V tipa noturības testa pabeigšanas.

| 3.1.4. | Ja piemēro noturības testa procedūru, kas noteikta Regulas (ES) Nr. 168/2013 23. panta 3. punkta c) apakšpunktā, piemērojamos nolietojuma koeficientus, kas noteikti minētās regulas VII pielikuma B daļā, reizina ar emisiju testa rezultātiem. |
| --- | --- |

3.1.4.

Ja piemēro noturības testa procedūru, kas noteikta Regulas (ES) Nr. 168/2013 23. panta 3. punkta c) apakšpunktā, piemērojamos nolietojuma koeficientus, kas noteikti minētās regulas VII pielikuma B daļā, reizina ar emisiju testa rezultātiem.

3.2.   OBD sistēma uzrāda ar emisijām saistītas sastāvdaļas vai sistēmas kļūdu, ja šīs kļūdas rezultātā emisijas pārsniedz OBD emisiju robežvērtību, kura noteikta Regulas (ES) Nr. 168/2013 VI pielikuma B daļā, vai jebkādu spēka piedziņas atteici, kas aktivizē darbības režīmu, kurš ievērojami samazina griezes momentu salīdzinājumā ar parasto darbības režīmu.

3.3.   I tipa testa datus, kas iekļauti Regulas (ES) Nr. 168/2013 32. panta 1. punktā minētajā testa ziņojumā, tostarp izmantotos dinamometra iestatījumus un piemērojamo emisiju laboratorijas testa ciklu, iesniedz zināšanai.

3.4.   PCU/ECU nepareizu darbību sarakstu iesniedz atbilstoši prasībām, kas noteiktas Regulas (ES) Nr. 168/2013 II pielikuma C11. punktā, šādi:

| 3.4.1. | par katru nepareizu darbību, kas izraisa Regulas (ES) Nr. 168/2013 VI pielikuma B daļā noteikto OBD emisiju robežvērtību pārsniegšanu gan nenoklusējuma, gan noklusējuma braukšanas režīmā. Emisiju laboratorijas testa rezultātus norāda attiecīgajās papildu ailēs informācijas dokumenta formātā, kas minēts Regulas (ES) Nr. 168/2013 27. panta 4. punktā; |
| --- | --- |

3.4.1.

par katru nepareizu darbību, kas izraisa Regulas (ES) Nr. 168/2013 VI pielikuma B daļā noteikto OBD emisiju robežvērtību pārsniegšanu gan nenoklusējuma, gan noklusējuma braukšanas režīmā. Emisiju laboratorijas testa rezultātus norāda attiecīgajās papildu ailēs informācijas dokumenta formātā, kas minēts Regulas (ES) Nr. 168/2013 27. panta 4. punktā;

| 3.4.2. | par īsiem to metožu aprakstiem, kas izmantotas, lai imitētu ar emisiju saistītu nepareizu darbību, kā minēts 1.1., 8.3.1.1. un 8.3.1.3. punktā. |
| --- | --- |

3.4.2.

par īsiem to metožu aprakstiem, kas izmantotas, lai imitētu ar emisiju saistītu nepareizu darbību, kā minēts 1.1., 8.3.1.1. un 8.3.1.3. punktā.

4.   
  OBD vides testa procedūra

| 4.1. | OBD sistēmu tests sastāv no šādiem posmiem:






  4.1.1. | spēka piedziņas vadības vai emisijas kontroles sistēmas sastāvdaļas nepareizas darbības imitēšana; |
| --- | --- | --- |

4.1.

OBD sistēmu tests sastāv no šādiem posmiem:

4.1.1.

spēka piedziņas vadības vai emisijas kontroles sistēmas sastāvdaļas nepareizas darbības imitēšana;

| 4.1.2. | transportlīdzekļa iepriekšēja sagatavošana (papildus sagatavošanai, kas norādīta II pielikuma 5.2.4. punktā) ar imitētu nepareizu darbību, kas izraisa Regulas (ES) Nr. 168/2013 VI pielikuma B daļā noteikto OBD robežvērtību pārsniegšanu; |
| --- | --- |

4.1.2.

transportlīdzekļa iepriekšēja sagatavošana (papildus sagatavošanai, kas norādīta II pielikuma 5.2.4. punktā) ar imitētu nepareizu darbību, kas izraisa Regulas (ES) Nr. 168/2013 VI pielikuma B daļā noteikto OBD robežvērtību pārsniegšanu;

| 4.1.3. | transportlīdzekļa ar imitēto nepareizo darbību braukšana piemērojamajā I tipa testa cikla laikā un transportlīdzekļa emisiju mērīšana šādi:






  4.1.3.1. | UĀT transportlīdzekļiem piesārņotāju emisijas mēra tādos pašos apstākļos, kā noteikts attiecībā uz I tipa testa B stāvokli (3.3. un 4.3. punkts); |
| --- | --- | --- |

4.1.3.

transportlīdzekļa ar imitēto nepareizo darbību braukšana piemērojamajā I tipa testa cikla laikā un transportlīdzekļa emisiju mērīšana šādi:

4.1.3.1.

UĀT transportlīdzekļiem piesārņotāju emisijas mēra tādos pašos apstākļos, kā noteikts attiecībā uz I tipa testa B stāvokli (3.3. un 4.3. punkts);

| 4.1.3.2. | BUĀT transportlīdzekļiem piesārņotāju emisijas mērījumus veic tādos pašos apstākļos kā I tipa testā; |
| --- | --- |

4.1.3.2.

BUĀT transportlīdzekļiem piesārņotāju emisijas mērījumus veic tādos pašos apstākļos kā I tipa testā;

| 4.1.4. | noteikšana, vai OBD sistēma reaģē uz imitēto nepareizo darbību un to pienācīgā veidā uzrāda transportlīdzekļa vadītājam. |
| --- | --- |

4.1.4.

noteikšana, vai OBD sistēma reaģē uz imitēto nepareizo darbību un to pienācīgā veidā uzrāda transportlīdzekļa vadītājam.

| 4.2. | Alternatīvi pēc izgatavotāja pieprasījuma vienas vai vairāku sastāvdaļu nepareizu darbību var imitēt elektroniski saskaņā ar 8. punktā noteiktajām prasībām. |
| --- | --- |

4.2.

Alternatīvi pēc izgatavotāja pieprasījuma vienas vai vairāku sastāvdaļu nepareizu darbību var imitēt elektroniski saskaņā ar 8. punktā noteiktajām prasībām.

| 4.3. | Izgatavotāji var pieprasīt veikt uzraudzību ārpus I tipa testa cikla, ja apstiprinātājiestādei var pierādīt, ka uzraudzība I tipa testa cikla laikā esošos apstākļos būtu ierobežojoša, transportlīdzekli ekspluatējot. |
| --- | --- |

4.3.

Izgatavotāji var pieprasīt veikt uzraudzību ārpus I tipa testa cikla, ja apstiprinātājiestādei var pierādīt, ka uzraudzība I tipa testa cikla laikā esošos apstākļos būtu ierobežojoša, transportlīdzekli ekspluatējot.

| 4.4. | Veicot visus demonstrējumu testus, nepareizas darbības indikatoru aktivizē pirms testa cikla beigām. |
| --- | --- |

4.4.

Veicot visus demonstrējumu testus, nepareizas darbības indikatoru aktivizē pirms testa cikla beigām.

5.   Testa transportlīdzeklis un degviela

5.1.   Testa transportlīdzeklis

Testa transportlīdzekļi atbilst VI pielikuma 2. punkta prasībām.

5.2.   Izgatavotājs iestata sistēmu vai komponentu, attiecībā uz kuru jāpierāda atklāšana, kritēriju robežas līmenī vai ārpus tā pirms transportlīdzekļa darbināšanas visā emisiju testa ciklā atbilstoši L kategorijas transportlīdzekļa klasifikācijai. Lai noteiktu, vai diagnostikas sistēma darbojas pareizi, L kategorijas transportlīdzekli tad darbina attiecīgajā I tipa testa ciklā atbilstoši tā klasifikācijai, kas noteikta II pielikuma 4.3. punktā.

5.3.   Testa degviela

Testēšanai izmanto atbilstīgu standartdegvielu, kas aprakstīta II pielikuma 2. papildinājumā. Vienas un divu degvielu gāzes transportlīdzekļiem degvielas veidu katram testējamam kļūmes režīmam var izvēlēties apstiprinātājiestāde no II pielikuma 2. papildinājumā aprakstītajām standartdegvielām. Izvēlēto degvielas veidu nemaina testa posmu laikā. Ja alternatīvas degvielas transportlīdzekļiem kā degvielu izmanto LPG vai NG/biometānu, ir atļauts iedarbināt motoru ar benzīnu un tad pārslēgt uz LPG vai NG/biometānu (automātiski, nevis ar vadītāja darbību) pēc iepriekš noteikta laika.

6.   Testa temperatūra un spiediens

| 6.1. | Testa temperatūra un apkārtējais spiediens atbilst I tipa testa prasībām, kas noteiktas II pielikumā. |
| --- | --- |

6.1.

Testa temperatūra un apkārtējais spiediens atbilst I tipa testa prasībām, kas noteiktas II pielikumā.

7.   Testa aprīkojums

7.1.   Šasijas dinamometrs

Šasijas dinamometrs atbilst II pielikuma prasībām.

8.   
  OBD vides pārbaudes testa procedūras

8.1.   Šasijas dinamometra darbības testa cikls atbilst II pielikuma prasībām.

8.2.   Transportlīdzekļa iepriekšēja sagatavošana

| 8.2.1. | Atbilstoši spēkiekārtas tipam un pēc viena no 8.3. punktā minēto kļūmes režīmu ieviešanas transportlīdzekli iepriekš sagatavo, nobraucot vismaz divus secīgus attiecīgus I tipa testus. Transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar kompresijaizdedzes motoru, ir atļauta papildu iepriekšēja sagatavošana, veicot divus attiecīgus I tipa testa ciklus. |
| --- | --- |

8.2.1.

Atbilstoši spēkiekārtas tipam un pēc viena no 8.3. punktā minēto kļūmes režīmu ieviešanas transportlīdzekli iepriekš sagatavo, nobraucot vismaz divus secīgus attiecīgus I tipa testus. Transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar kompresijaizdedzes motoru, ir atļauta papildu iepriekšēja sagatavošana, veicot divus attiecīgus I tipa testa ciklus.

| 8.2.2. | Pēc izgatavotāja pieprasījuma var izmantot alternatīvas iepriekšējas sagatavošanas metodes. |
| --- | --- |

8.2.2.

Pēc izgatavotāja pieprasījuma var izmantot alternatīvas iepriekšējas sagatavošanas metodes.

8.3.   Testējamie kļūmju režīmi

| 8.3.1. | Ar dzirksteļaizdedzes motoru darbināmi transportlīdzekļi:






  8.3.1.1. | katalītiskā neitralizatora tipa aizstāšana ar nolietotu vai bojātu katalītisko neitralizatoru vai šādas kļūmes elektroniska imitēšana; |
| --- | --- | --- |

8.3.1.

Ar dzirksteļaizdedzes motoru darbināmi transportlīdzekļi:

8.3.1.1.

katalītiskā neitralizatora tipa aizstāšana ar nolietotu vai bojātu katalītisko neitralizatoru vai šādas kļūmes elektroniska imitēšana;

| 8.3.1.2. | motora aizdedzes izlaiduma apstākļi atbilst tiem, kas noteikti attiecībā uz aizdedzes izlaiduma uzraudzību un minēti Regulas (ES) Nr. 168/2013 II pielikuma C11. punktā; |
| --- | --- |

8.3.1.2.

motora aizdedzes izlaiduma apstākļi atbilst tiem, kas noteikti attiecībā uz aizdedzes izlaiduma uzraudzību un minēti Regulas (ES) Nr. 168/2013 II pielikuma C11. punktā;

| 8.3.1.3. | skābekļa sensora aizstāšana ar nolietotu vai bojātu skābekļa sensoru vai šādas kļūmes elektroniska imitēšana; |
| --- | --- |

8.3.1.3.

skābekļa sensora aizstāšana ar nolietotu vai bojātu skābekļa sensoru vai šādas kļūmes elektroniska imitēšana;

| 8.3.1.4. | jebkuras citas ar emisiju saistītas sastāvdaļas, kas pievienota spēka piedziņas vadības blokam / motora vadības blokam, elektriska atslēgšana (ja izvēlētajam degvielas veidam tā ir ieslēgta); |
| --- | --- |

8.3.1.4.

jebkuras citas ar emisiju saistītas sastāvdaļas, kas pievienota spēka piedziņas vadības blokam / motora vadības blokam, elektriska atslēgšana (ja izvēlētajam degvielas veidam tā ir ieslēgta);

| 8.3.1.5. | elektroniskās tvaiku izpūtes vadības ierīces elektriska atslēgšana (ja tā ir aprīkojumā un ieslēgta izvēlētajam degvielas veidam). Attiecībā uz šo konkrēto kļūmes režīmu I tipa tests nav jāveic. |
| --- | --- |

8.3.1.5.

elektroniskās tvaiku izpūtes vadības ierīces elektriska atslēgšana (ja tā ir aprīkojumā un ieslēgta izvēlētajam degvielas veidam). Attiecībā uz šo konkrēto kļūmes režīmu I tipa tests nav jāveic.

| 8.3.2. | Ar kompresijaizdedzes motoru aprīkoti transportlīdzekļi:






  8.3.2.1. | katalītiskā neitralizatora tipa (ja tāds uzstādīts) aizstāšana ar nolietotu vai bojātu katalītisko neitralizatoru vai šādas kļūmes elektroniska imitēšana; |
| --- | --- | --- |

8.3.2.

Ar kompresijaizdedzes motoru aprīkoti transportlīdzekļi:

8.3.2.1.

katalītiskā neitralizatora tipa (ja tāds uzstādīts) aizstāšana ar nolietotu vai bojātu katalītisko neitralizatoru vai šādas kļūmes elektroniska imitēšana;

| 8.3.2.2. | cieto daļiņu filtra, ja tāds uzstādīts, pilnīga noņemšana vai, ja sensori ir filtra neatņemama daļa, bojāta filtra uzstādīšana; |
| --- | --- |

8.3.2.2.

cieto daļiņu filtra, ja tāds uzstādīts, pilnīga noņemšana vai, ja sensori ir filtra neatņemama daļa, bojāta filtra uzstādīšana;

| 8.3.2.3. | jebkuras degvielas sistēmas elektroniskas degvielas padeves daudzuma un laika ierīces elektriska atslēgšana; |
| --- | --- |

8.3.2.3.

jebkuras degvielas sistēmas elektroniskas degvielas padeves daudzuma un laika ierīces elektriska atslēgšana;

| 8.3.2.4. | jebkuras citas tādas ar emisiju saistītas vai funkcionālajam drošumam svarīgas sastāvdaļas elektriska atslēgšana, kas pievienota jebkuram spēka piedziņas vadības blokam, spēkiekārtas blokiem vai piedziņas mehānismam. |
| --- | --- |

8.3.2.4.

jebkuras citas tādas ar emisiju saistītas vai funkcionālajam drošumam svarīgas sastāvdaļas elektriska atslēgšana, kas pievienota jebkuram spēka piedziņas vadības blokam, spēkiekārtas blokiem vai piedziņas mehānismam.

| 8.3.2.5. | Izpildot 8.3.2.3. un 8.3.2.4. punkta prasības un ar apstiprinātājiestādes atļauju izgatavotājs veic atbilstīgus pasākumus, lai pierādītu, ka OBD sistēma uzrādīs kļūmi, ja notiks atvienošana. |
| --- | --- |

8.3.2.5.

Izpildot 8.3.2.3. un 8.3.2.4. punkta prasības un ar apstiprinātājiestādes atļauju izgatavotājs veic atbilstīgus pasākumus, lai pierādītu, ka OBD sistēma uzrādīs kļūmi, ja notiks atvienošana.

| 8.3.3. | Izgatavotājs pierāda, ka apstiprināšanas testa laikā OBD sistēma atklāj EGR plūsmas un dzesētāja, ja tāds uzstādīts, nepareizu darbību. |
| --- | --- |

8.3.3.

Izgatavotājs pierāda, ka apstiprināšanas testa laikā OBD sistēma atklāj EGR plūsmas un dzesētāja, ja tāds uzstādīts, nepareizu darbību.

| 8.3.4. | Jebkuru spēka piedziņas nepareizu darbību, kas aktivizē darbības režīmu, kurš būtiski samazina motora griezes momentu (t. i., par 10 % vai vairāk normālas darbības apstākļos), atklāj un par to ziņo spēka piedziņas / motora vadības sistēma. |
| --- | --- |

8.3.4.

Jebkuru spēka piedziņas nepareizu darbību, kas aktivizē darbības režīmu, kurš būtiski samazina motora griezes momentu (t. i., par 10 % vai vairāk normālas darbības apstākļos), atklāj un par to ziņo spēka piedziņas / motora vadības sistēma.

8.4.   OBD sistēmas vides pārbaudes testi

| 8.4.1. | Ar dzirksteļaizdedzes motoriem aprīkoti transportlīdzekļi






  8.4.1.1. | Pēc transportlīdzekļa iepriekšējas sagatavošanas saskaņā ar 8.2. punktu ar testa transportlīdzekli izbrauc attiecīgo I tipa testu.
  Nepareizas darbības indikators ieslēdzas pirms šā testa beigām jebkuros 8.4.1.2.–8.4.1.6. punktā minētajos apstākļos. Apstiprinātājiestāde minētos apstākļus var aizstāt ar citiem saskaņā ar 8.4.1.6. punktu. Tomēr kopējais imitēto kļūmju skaits tipa apstiprināšanā nedrīkst pārsniegt četras.
  Testējot divu degvielu gāzes transportlīdzekli, izmanto abus degvielas veidus ne vairāk kā četrām imitētām kļūmēm pēc apstiprinātājiestādes izvēles; |
| --- | --- | --- |

8.4.1.

Ar dzirksteļaizdedzes motoriem aprīkoti transportlīdzekļi

8.4.1.1.

Pēc transportlīdzekļa iepriekšējas sagatavošanas saskaņā ar 8.2. punktu ar testa transportlīdzekli izbrauc attiecīgo I tipa testu.

Nepareizas darbības indikators ieslēdzas pirms šā testa beigām jebkuros 8.4.1.2.–8.4.1.6. punktā minētajos apstākļos. Apstiprinātājiestāde minētos apstākļus var aizstāt ar citiem saskaņā ar 8.4.1.6. punktu. Tomēr kopējais imitēto kļūmju skaits tipa apstiprināšanā nedrīkst pārsniegt četras.

Testējot divu degvielu gāzes transportlīdzekli, izmanto abus degvielas veidus ne vairāk kā četrām imitētām kļūmēm pēc apstiprinātājiestādes izvēles;

| 8.4.1.2. | katalītiskā neitralizatora tipa aizstāšana ar nolietotu vai bojātu katalītisko neitralizatoru vai nolietota vai bojāta katalītiskā neitralizatora elektroniska imitēšana, kas rada emisijas, kuras pārsniedz THC OBD robežvērtību vai, ja piemērojams, NMHC OBD vērtību, kura noteikta Regulas (ES) Nr. 168/2013 VI pielikuma B daļā; |
| --- | --- |

8.4.1.2.

katalītiskā neitralizatora tipa aizstāšana ar nolietotu vai bojātu katalītisko neitralizatoru vai nolietota vai bojāta katalītiskā neitralizatora elektroniska imitēšana, kas rada emisijas, kuras pārsniedz THC OBD robežvērtību vai, ja piemērojams, NMHC OBD vērtību, kura noteikta Regulas (ES) Nr. 168/2013 VI pielikuma B daļā;

| 8.4.1.3. | aizdedzes izlaidumu izraisīšana atbilstoši aizdedzes izlaidumu uzraudzības stāvokļiem, kas noteikti Regulas (ES) Nr. 168/2013 II pielikuma C11. punktā, kā rezultātā emisijas pārsniedz kādu no OBD robežvērtībām, kas noteiktas Regulas (ES) Nr. 168/2013 VI pielikuma B daļā; |
| --- | --- |

8.4.1.3.

aizdedzes izlaidumu izraisīšana atbilstoši aizdedzes izlaidumu uzraudzības stāvokļiem, kas noteikti Regulas (ES) Nr. 168/2013 II pielikuma C11. punktā, kā rezultātā emisijas pārsniedz kādu no OBD robežvērtībām, kas noteiktas Regulas (ES) Nr. 168/2013 VI pielikuma B daļā;

| 8.4.1.4. | skābekļa sensora aizstāšana ar nolietotu vai bojātu skābekļa sensoru vai nolietota vai bojāta skābekļa sensora elektroniska imitēšana, kas rada emisijas, kuras pārsniedz jebkuru no OBD robežvērtībām, kuras noteiktas Regulas (ES) Nr. 168/2013 VI pielikuma B daļā; |
| --- | --- |

8.4.1.4.

skābekļa sensora aizstāšana ar nolietotu vai bojātu skābekļa sensoru vai nolietota vai bojāta skābekļa sensora elektroniska imitēšana, kas rada emisijas, kuras pārsniedz jebkuru no OBD robežvērtībām, kuras noteiktas Regulas (ES) Nr. 168/2013 VI pielikuma B daļā;

| 8.4.1.5. | elektroniskās tvaiku izpūtes vadības ierīces elektriska atslēgšana (ja tā ir aprīkojumā un ieslēgta izvēlētajam degvielas veidam); |
| --- | --- |

8.4.1.5.

elektroniskās tvaiku izpūtes vadības ierīces elektriska atslēgšana (ja tā ir aprīkojumā un ieslēgta izvēlētajam degvielas veidam);

| 8.4.1.6. | jebkuras citas ar emisiju saistītas spēka piedziņas sastāvdaļas, kas pievienota spēka piedziņas vadības blokam / motora vadības blokam / piedziņas mehānisma vadības blokam, elektriska atslēgšana, kas rada emisijas, kuras pārsniedz jebkuru no OBD robežvērtībām, kuras noteiktas Regulas (ES) Nr. 168/2013 VI pielikuma B daļā, vai aktivizē darbības režīmu, kas ievērojami samazina griezes momentu salīdzinājumā ar parasto darbības režīmu. |
| --- | --- |

8.4.1.6.

jebkuras citas ar emisiju saistītas spēka piedziņas sastāvdaļas, kas pievienota spēka piedziņas vadības blokam / motora vadības blokam / piedziņas mehānisma vadības blokam, elektriska atslēgšana, kas rada emisijas, kuras pārsniedz jebkuru no OBD robežvērtībām, kuras noteiktas Regulas (ES) Nr. 168/2013 VI pielikuma B daļā, vai aktivizē darbības režīmu, kas ievērojami samazina griezes momentu salīdzinājumā ar parasto darbības režīmu.

| 8.4.2. | Ar kompresijaizdedzes motoriem aprīkoti transportlīdzekļi






  8.4.2.1. | Pēc transportlīdzekļa iepriekšējas sagatavošanas saskaņā ar 8.2. punktu ar testa transportlīdzekli izbrauc attiecīgo I tipa testu.
  Nepareizas darbības indikators ieslēdzas pirms šā testa beigām jebkuros 8.4.2.2.–8.4.2.5. punktā minētajos apstākļos. Apstiprinātājiestāde minētos apstākļus var aizstāt ar citiem saskaņā ar 8.4.2.5. punktu. Tomēr kopējais imitēto kļūmju skaits tipa apstiprināšanā nedrīkst pārsniegt četras; |
| --- | --- | --- |

8.4.2.

Ar kompresijaizdedzes motoriem aprīkoti transportlīdzekļi

8.4.2.1.

Pēc transportlīdzekļa iepriekšējas sagatavošanas saskaņā ar 8.2. punktu ar testa transportlīdzekli izbrauc attiecīgo I tipa testu.

Nepareizas darbības indikators ieslēdzas pirms šā testa beigām jebkuros 8.4.2.2.–8.4.2.5. punktā minētajos apstākļos. Apstiprinātājiestāde minētos apstākļus var aizstāt ar citiem saskaņā ar 8.4.2.5. punktu. Tomēr kopējais imitēto kļūmju skaits tipa apstiprināšanā nedrīkst pārsniegt četras;

| 8.4.2.2. | katalītiskā neitralizatora tipa, ja tāds uzstādīts, aizstāšana ar nolietotu vai bojātu katalītisko neitralizatoru vai nolietota vai bojāta katalītiskā neitralizatora elektroniska imitēšana, kas rada emisijas, kuras pārsniedz jebkuru no OBD robežvērtībām, kuras noteiktas Regulas (ES) Nr. 168/2013 VI pielikuma B daļā; |
| --- | --- |

8.4.2.2.

katalītiskā neitralizatora tipa, ja tāds uzstādīts, aizstāšana ar nolietotu vai bojātu katalītisko neitralizatoru vai nolietota vai bojāta katalītiskā neitralizatora elektroniska imitēšana, kas rada emisijas, kuras pārsniedz jebkuru no OBD robežvērtībām, kuras noteiktas Regulas (ES) Nr. 168/2013 VI pielikuma B daļā;

| 8.4.2.3. | cieto daļiņu filtra, ja tāds uzstādīts, pilnīga noņemšana vai cieto daļiņu filtra aizstāšana ar bojātu cieto daļiņu filtru, kas atbilst 8.4.2.2. punktā paredzētajiem nosacījumiem, kā rezultātā rodas emisijas, kas pārsniedz jebkuru no OBD robežvērtībām, kuras noteiktas Regulas (ES) Nr. 168/2013 VI pielikuma B daļā; |
| --- | --- |

8.4.2.3.

cieto daļiņu filtra, ja tāds uzstādīts, pilnīga noņemšana vai cieto daļiņu filtra aizstāšana ar bojātu cieto daļiņu filtru, kas atbilst 8.4.2.2. punktā paredzētajiem nosacījumiem, kā rezultātā rodas emisijas, kas pārsniedz jebkuru no OBD robežvērtībām, kuras noteiktas Regulas (ES) Nr. 168/2013 VI pielikuma B daļā;

| 8.4.2.4. | atsaucoties uz 8.3.2.5. punktu, jebkuras degvielas sistēmas elektroniskas degvielas padeves daudzuma un laika ierīces atslēgšana, kas rada emisijas, kuras pārsniedz jebkuru no OBD robežvērtībām, kuras noteiktas Regulas (ES) Nr. 168/2013 VI pielikuma B daļā; |
| --- | --- |

8.4.2.4.

atsaucoties uz 8.3.2.5. punktu, jebkuras degvielas sistēmas elektroniskas degvielas padeves daudzuma un laika ierīces atslēgšana, kas rada emisijas, kuras pārsniedz jebkuru no OBD robežvērtībām, kuras noteiktas Regulas (ES) Nr. 168/2013 VI pielikuma B daļā;

| 8.4.2.5. | atsaucoties uz 8.3.2.5. punktu, jebkuras citas spēka piedziņas sastāvdaļas, kas pievienota spēka piedziņas vadības blokam / motora vadības blokam / piedziņas mehānisma vadības blokam, atslēgšana, kas rada emisijas, kuras pārsniedz jebkuru no OBD robežvērtībām, kuras noteiktas Regulas (ES) Nr. 168/2013 VI pielikuma B daļā, vai aktivizē darbības režīmu, kas ievērojami samazina griezes momentu salīdzinājumā ar parasto darbības režīmu; |
| --- | --- |

8.4.2.5.

atsaucoties uz 8.3.2.5. punktu, jebkuras citas spēka piedziņas sastāvdaļas, kas pievienota spēka piedziņas vadības blokam / motora vadības blokam / piedziņas mehānisma vadības blokam, atslēgšana, kas rada emisijas, kuras pārsniedz jebkuru no OBD robežvērtībām, kuras noteiktas Regulas (ES) Nr. 168/2013 VI pielikuma B daļā, vai aktivizē darbības režīmu, kas ievērojami samazina griezes momentu salīdzinājumā ar parasto darbības režīmu;

| 8.4.3. | NOx pēcapstrādes sistēmas, ja tāda uzstādīta, aizstāšana ar nolietotu vai bojātu sistēmu vai šādas kļūmes elektroniska imitēšana; |
| --- | --- |

8.4.3.

NOx pēcapstrādes sistēmas, ja tāda uzstādīta, aizstāšana ar nolietotu vai bojātu sistēmu vai šādas kļūmes elektroniska imitēšana;

| 8.4.4. | cieto daļiņu uzraudzības sistēmas, ja tāda uzstādīta, aizstāšana ar nolietotu vai bojātu sistēmu vai šādas kļūmes elektroniska imitēšana. |
| --- | --- |

8.4.4.

cieto daļiņu uzraudzības sistēmas, ja tāda uzstādīta, aizstāšana ar nolietotu vai bojātu sistēmu vai šādas kļūmes elektroniska imitēšana.

IX PIELIKUMS

IX tipa testa prasības — trokšņa līmenis

| Papildinājuma Nr. | Papildinājuma nosaukums | Lpp. |
| --- | --- | --- |
| 1 | Trokšņa līmeņa testu prasības pašgājējiem divriteņiem un divu riteņu mopēdiem (L1e kategorija) | 314 |
| 2 | Trokšņa līmeņa testu prasības motocikliem (L3e un L4e kategorija) | 327 |
| 3 | Trokšņa līmeņa testu prasības trīs riteņu mopēdiem, tricikliem un kvadricikliem (L2e, L5e, L6e un L7e kategorija) | 342 |
| 4 | Testa trases specifikācija | 357 |

Papildinājuma Nr.

Papildinājuma nosaukums

Lpp.

1

Trokšņa līmeņa testu prasības pašgājējiem divriteņiem un divu riteņu mopēdiem (L1e kategorija)

314

2

Trokšņa līmeņa testu prasības motocikliem (L3e un L4e kategorija)

327

3

Trokšņa līmeņa testu prasības trīs riteņu mopēdiem, tricikliem un kvadricikliem (L2e, L5e, L6e un L7e kategorija)

342

4

Testa trases specifikācija

357

1.   Ievads

Šajā pielikumā ir aprakstīta procedūra IX tipa testam, kas minēts Regulas (ES) Nr. 168/2013 V pielikuma A daļā. Tajā ir paredzēti īpaši noteikumi par pieļaujamā trokšņa līmeņa testa procedūrām L kategorijas transportlīdzekļiem.

2.   Testa procedūra, mērījumi un rezultāti

| 2.1. | Trokšņa mazināšanas sistēmas noturības prasības uzskata par izpildītām, ja transportlīdzeklis atbilst šajā pielikumā noteiktajām prasībām attiecībā uz testa transportlīdzekļa iepriekšēju sagatavošanu. Turklāt attiecībā uz transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar trokšņa slāpētājiem, kuri satur absorbējošus šķiedras materiālus, attiecīgo šajā pielikumā noteikto testa procedūru veic, lai pierādītu trokšņa mazināšanas sistēmas noturību. |
| --- | --- |

2.1.

Trokšņa mazināšanas sistēmas noturības prasības uzskata par izpildītām, ja transportlīdzeklis atbilst šajā pielikumā noteiktajām prasībām attiecībā uz testa transportlīdzekļa iepriekšēju sagatavošanu. Turklāt attiecībā uz transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar trokšņa slāpētājiem, kuri satur absorbējošus šķiedras materiālus, attiecīgo šajā pielikumā noteikto testa procedūru veic, lai pierādītu trokšņa mazināšanas sistēmas noturību.

| 2.2. | Kad ES stāsies spēkā šādi noteikumi: | ANO EEK Noteikumi Nr. 9 “Vienoti noteikumi par trīs riteņu transportlīdzekļu vai kvadriciklu transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz troksni”; |
| --- | --- | --- |

2.2.

Kad ES stāsies spēkā šādi noteikumi:

ANO EEK Noteikumi Nr. 9 “Vienoti noteikumi par trīs riteņu transportlīdzekļu vai kvadriciklu transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz troksni”;

| | ANO EEK Noteikumi Nr. 41 (1)“Vienoti noteikumi par motociklu apstiprināšanu attiecībā uz troksni”; |
| --- | --- |

ANO EEK Noteikumi Nr. 41 (1)“Vienoti noteikumi par motociklu apstiprināšanu attiecībā uz troksni”;

| | ANO EEK Noteikumi Nr. 63 “Vienoti noteikumi par mopēdu apstiprināšanu attiecībā uz troksni”; |
| --- | --- |

ANO EEK Noteikumi Nr. 63 “Vienoti noteikumi par mopēdu apstiprināšanu attiecībā uz troksni”;

| | ANO EEK Noteikumi Nr. 92 “Vienoti noteikumi par motocikliem, mopēdiem un trīs riteņu transportlīdzekļiem paredzētu neoriģinālo izplūdes trokšņa slāpēšanas rezerves sistēmu apstiprināšanu”, |
| --- | --- |

ANO EEK Noteikumi Nr. 92 “Vienoti noteikumi par motocikliem, mopēdiem un trīs riteņu transportlīdzekļiem paredzētu neoriģinālo izplūdes trokšņa slāpēšanas rezerves sistēmu apstiprināšanu”,

atbilstošie šā pielikuma noteikumi kļūs novecojuši un piemērojamās apakškategorijas transportlīdzekļiem, kā uzskaitīts 8.1. tabulā, būs jāatbilst attiecīgo ANO EEK noteikumu prasībām, tostarp attiecībā uz trokšņa robežvērtībām:

8.1. tabula

L kategorijas transportlīdzekļu apakškategorijas un piemērojamie ANO EEK noteikumi par prasībām attiecībā uz troksni

| Transportlīdzekļa (apakš-)kategorija | Transportlīdzekļa kategorijas nosaukums | Piemērojamā testēšanas procedūra |
| --- | --- | --- |
| L1e-A | Pašgājējs divritenis | ANO EEK Noteikumi Nr. 63 |
| L1e-B | Divu riteņu mopēds
  v
  max
   ≤ 25 km/h |
| Divu riteņu mopēds
  v
  max
   ≤ 45 km/h |
| L2e | Trīs riteņu mopēds | ANO EEK Noteikumi Nr. 9 |
| L3e | Divu riteņu motocikls
  Motora darba tilpums ≤ 80 cm3 | ANO EEK Noteikumi Nr. 41 |
| Divu riteņu motocikls
  80 cm3 <
  Motora darba tilpums ≤
  175 cm3 |
| Divu riteņu motocikls
  Motora darba tilpums
  > 175 cm3 |
| L4e | Divu riteņu motocikls ar blakusvāģi |
| L5e-A | Tricikls | ANO EEK Noteikumi Nr. 9 |
| L5e-B | Komercijas tricikls |
| L6e-A | Vieglais kvadricikls | ANO EEK Noteikumi Nr. 63 |
| L6e-B | Vieglais slēgtas virsbūves kvadricikls | ANO EEK Noteikumi Nr. 9 |
| L7e-A | Ceļu kvadricikls |
| L7e-B | Apvidus transportlīdzekļi |
| L7e-C | Smagais slēgtas virsbūves kvadricikls |

Transportlīdzekļa (apakš-)kategorija

Transportlīdzekļa kategorijas nosaukums

Piemērojamā testēšanas procedūra

L1e-A

Pašgājējs divritenis

ANO EEK Noteikumi Nr. 63

L1e-B

Divu riteņu mopēds

v
  max
   ≤ 25 km/h

Divu riteņu mopēds

v
  max
   ≤ 45 km/h

L2e

Trīs riteņu mopēds

ANO EEK Noteikumi Nr. 9

L3e

Divu riteņu motocikls

Motora darba tilpums ≤ 80 cm3

ANO EEK Noteikumi Nr. 41

Divu riteņu motocikls

80 cm3 <

Motora darba tilpums ≤

175 cm3

Divu riteņu motocikls

Motora darba tilpums

> 175 cm3

L4e

Divu riteņu motocikls ar blakusvāģi

L5e-A

Tricikls

ANO EEK Noteikumi Nr. 9

L5e-B

Komercijas tricikls

L6e-A

Vieglais kvadricikls

ANO EEK Noteikumi Nr. 63

L6e-B

Vieglais slēgtas virsbūves kvadricikls

ANO EEK Noteikumi Nr. 9

L7e-A

Ceļu kvadricikls

L7e-B

Apvidus transportlīdzekļi

L7e-C

Smagais slēgtas virsbūves kvadricikls

3.   Testa transportlīdzeklis

| 3.1. | Testa transportlīdzekļi, ko izmanto VIII tipa trokšņa testiem, un jo īpaši trokšņa mazināšanas sistēma un sastāvdaļas ir reprezentatīvi attiecībā uz tādu transportlīdzekļu tipa ekoloģiskajiem raksturlielumiem, kurus izgatavo sērijveidā un laiž tirgū. Testa transportlīdzeklim jābūt pienācīgi uzturētam un izmantotam. |
| --- | --- |

3.1.

Testa transportlīdzekļi, ko izmanto VIII tipa trokšņa testiem, un jo īpaši trokšņa mazināšanas sistēma un sastāvdaļas ir reprezentatīvi attiecībā uz tādu transportlīdzekļu tipa ekoloģiskajiem raksturlielumiem, kurus izgatavo sērijveidā un laiž tirgū. Testa transportlīdzeklim jābūt pienācīgi uzturētam un izmantotam.

| 3.2. | Transportlīdzekļiem, kurus darbina ar saspiestu gaisu, troksni mēra pie visaugstākā saspiesta gaisa nominālā uzglabāšanas spiediena + 0 / – 15 %. |
| --- | --- |

3.2.

Transportlīdzekļiem, kurus darbina ar saspiestu gaisu, troksni mēra pie visaugstākā saspiesta gaisa nominālā uzglabāšanas spiediena + 0 / – 15 %.

---

(1)  OV L 317, 14.11.2012., 1. lpp.

1. papildinājums

Trokšņa līmeņa testu prasības pašgājējiem divriteņiem un divu riteņu mopēdiem (L1e kategorija)

| 1. | Definīcijas |
| --- | --- |

1.

Šajā papildinājumā:

| 1.1. | “pašgājēja divriteņa vai divu riteņu mopēda tips attiecībā uz tā trokšņa līmeni un izplūdes sistēmu” ir L1e kategorijas transportlīdzekļi, kas neatšķiras pēc tādiem būtiskiem aspektiem kā:






  1.1.1. | motora tips (divtaktu vai četrtaktu, virzuļmotors vai rotorvirzuļu motors, cilindru skaits un tilpums, karburatoru vai iesmidzināšanas sistēmu skaits un tips, vārstu novietojums, maksimālā lietderīgā jauda un atbilstošais ātrums). Uzskata, ka rotorvirzuļu motoru tilpums ir divkārt lielāks par degkameras tilpumu; |
| --- | --- | --- |

1.1.

“pašgājēja divriteņa vai divu riteņu mopēda tips attiecībā uz tā trokšņa līmeni un izplūdes sistēmu” ir L1e kategorijas transportlīdzekļi, kas neatšķiras pēc tādiem būtiskiem aspektiem kā:

1.1.1.

motora tips (divtaktu vai četrtaktu, virzuļmotors vai rotorvirzuļu motors, cilindru skaits un tilpums, karburatoru vai iesmidzināšanas sistēmu skaits un tips, vārstu novietojums, maksimālā lietderīgā jauda un atbilstošais ātrums). Uzskata, ka rotorvirzuļu motoru tilpums ir divkārt lielāks par degkameras tilpumu;

| 1.1.2. | piedziņas mehānisms, jo īpaši transmisijas pārnesumu skaits un pārnesuma skaitļi un galīgais pārnesuma skaitlis; |
| --- | --- |

1.1.2.

piedziņas mehānisms, jo īpaši transmisijas pārnesumu skaits un pārnesuma skaitļi un galīgais pārnesuma skaitlis;

| 1.1.3. | izplūdes sistēmu skaits, tips un izvietojums; |
| --- | --- |

1.1.3.

izplūdes sistēmu skaits, tips un izvietojums;

| 1.2. | “izplūdes sistēma” vai “trokšņa slāpētājs” ir tādu sastāvdaļu kopums, kuras nepieciešamas, lai samazinātu mopēda motora vai tā izplūdes radīto troksni;






  1.2.1. | “oriģinālā izplūdes sistēma vai trokšņa slāpētājs” ir tā tipa sistēma, ar ko transportlīdzeklis bija aprīkots ekoloģisko raksturlielumu tipa apstiprinājuma vai tipa apstiprinājuma paplašinājuma procedūras laikā. Tā var būt sākotnēji uzmontētā sistēma vai rezerves sistēma; |
| --- | --- | --- |

1.2.

“izplūdes sistēma” vai “trokšņa slāpētājs” ir tādu sastāvdaļu kopums, kuras nepieciešamas, lai samazinātu mopēda motora vai tā izplūdes radīto troksni;

1.2.1.

“oriģinālā izplūdes sistēma vai trokšņa slāpētājs” ir tā tipa sistēma, ar ko transportlīdzeklis bija aprīkots ekoloģisko raksturlielumu tipa apstiprinājuma vai tipa apstiprinājuma paplašinājuma procedūras laikā. Tā var būt sākotnēji uzmontētā sistēma vai rezerves sistēma;

| 1.2.2. | “neoriģinālā izplūdes sistēma vai trokšņa slāpētājs” ir cita tipa sistēma nevis tā, ar ko transportlīdzeklis bija aprīkots ekoloģisko raksturlielumu tipa apstiprinājuma vai tipa apstiprinājuma paplašinājuma procedūras laikā. To var izmantot tikai kā rezerves izplūdes sistēmu vai trokšņa slāpētāju; |
| --- | --- |

1.2.2.

“neoriģinālā izplūdes sistēma vai trokšņa slāpētājs” ir cita tipa sistēma nevis tā, ar ko transportlīdzeklis bija aprīkots ekoloģisko raksturlielumu tipa apstiprinājuma vai tipa apstiprinājuma paplašinājuma procedūras laikā. To var izmantot tikai kā rezerves izplūdes sistēmu vai trokšņa slāpētāju;

| 1.3. | “dažādu tipu izplūdes sistēmas” ir sistēmas, kuras būtiski atšķiras vienā no šādiem veidiem:






  1.3.1. | sistēmas, kas ietver sastāvdaļas, uz kurām ir atšķirīgi rūpnīcas marķējumi vai preču zīmes; |
| --- | --- | --- |

1.3.

“dažādu tipu izplūdes sistēmas” ir sistēmas, kuras būtiski atšķiras vienā no šādiem veidiem:

1.3.1.

sistēmas, kas ietver sastāvdaļas, uz kurām ir atšķirīgi rūpnīcas marķējumi vai preču zīmes;

| 1.3.2. | sistēmas, kas ietver kādu sastāvdaļu, kas izgatavota no materiāliem ar dažādiem raksturlielumiem, vai kas ietver sastāvdaļas, kam ir dažādi izmēri vai forma; |
| --- | --- |

1.3.2.

sistēmas, kas ietver kādu sastāvdaļu, kas izgatavota no materiāliem ar dažādiem raksturlielumiem, vai kas ietver sastāvdaļas, kam ir dažādi izmēri vai forma;

| 1.3.3. | sistēmas, kurās atšķiras vismaz vienas sastāvdaļas darbības principi; |
| --- | --- |

1.3.3.

sistēmas, kurās atšķiras vismaz vienas sastāvdaļas darbības principi;

| 1.3.4. | sistēmas, kas ietver sastāvdaļas atšķirīgās kombinācijās; |
| --- | --- |

1.3.4.

sistēmas, kas ietver sastāvdaļas atšķirīgās kombinācijās;

| 1.4. | “izplūdes sistēmas sastāvdaļa” ir viena no atsevišķajām sastāvdaļām, kuras kopā veido izplūdes sistēmu (piem., izplūdes cauruļu sistēma, trokšņa slāpētājs) un, ja tāda ir, gaisa ieplūdes sistēmu (gaisa filtrs).
  Ja motors ir jāaprīko ar gaisa ieplūdes sistēmu (gaisa filtrs vai ieplūdes trokšņa slāpētājs), lai tas atbilstu maksimālajam pieļaujamajam trokšņa līmenim, tad filtru vai slāpētāju uzskata par sastāvdaļām, kurām ir tāda pati nozīme kā izplūdes sistēmai. |
| --- | --- |

1.4.

“izplūdes sistēmas sastāvdaļa” ir viena no atsevišķajām sastāvdaļām, kuras kopā veido izplūdes sistēmu (piem., izplūdes cauruļu sistēma, trokšņa slāpētājs) un, ja tāda ir, gaisa ieplūdes sistēmu (gaisa filtrs).

Ja motors ir jāaprīko ar gaisa ieplūdes sistēmu (gaisa filtrs vai ieplūdes trokšņa slāpētājs), lai tas atbilstu maksimālajam pieļaujamajam trokšņa līmenim, tad filtru vai slāpētāju uzskata par sastāvdaļām, kurām ir tāda pati nozīme kā izplūdes sistēmai.

2.   Sastāvdaļas tipa apstiprinājums attiecībā uz divu riteņu mopēda tipa trokšņa līmeni un oriģinālo izplūdes sistēmu kā atsevišķu tehnisku vienību

2.1.   Kustībā esoša divu riteņu mopēda radītais troksnis (mērīšanas apstākļi un metode transportlīdzekļa testēšanai sastāvdaļas tipa apstiprinājuma procedūras laikā)

2.1.1.   Trokšņa robežvērtības: sk. Regulas (ES) Nr. 168/2013 VI pielikuma D daļu.

2.1.2.   Mērinstrumenti

2.1.2.1.   Akustiskie mērījumi

Trokšņa līmeņa mērīšanai izmantojamā iekārta ir Starptautiskās Elektrotehnikas komisijas (IEC) 179. publikācijas “Trokšņa līmeņa precīzijas mērītāji” otrajā izdevumā aprakstītais trokšņa līmeņa precīzijas mērītāja tips. Mērījumus veic, izmantojot “ātro” reakciju un “A” svērumu, kas arī aprakstīti minētajā publikācijā.

Katras mērījumu sērijas sākumā un beigās trokšņa līmeņa mērītāju kalibrē saskaņā ar izgatavotāja norādījumiem, izmantojot atbilstošu trokšņa avotu (piemēram, akustisko kalibratoru).

2.1.2.2.   Ātruma mērījumi

Motora apgriezienu skaitu un mopēda ātrumu uz testa trases nosaka ± 3 % robežās.

2.1.3.   Mērīšanas apstākļi

2.1.3.1.   Mopēda stāvoklis

Vadītāja un mopēdam izmantotā testa aprīkojuma kopējais svars ir no 70 kg līdz 90 kg. Ja nepieciešams, mopēdam pievieno papildsvaru, lai palielinātu tā kopējo svaru līdz vismaz 70 kg.

Mērījumu laikā mopēds ir braukšanas kārtībā (ieskaitot dzesētājvielu, eļļas, degvielu, instrumentus, rezerves riteni un vadītāju).

Pirms tiek veikti mērījumi, mopēdam jābūt sasniegušam normālu darba temperatūru.

Ja mopēds ir aprīkots ar ventilatoriem, kuriem ir automātiskās iedarbināšanas mehānisms, šīs sistēmas darbību nedrīkst traucēt trokšņa līmeņa mērījumu laikā. Mopēdiem, kuriem ir vairāk nekā viens dzenamais ritenis, var izmantot tikai to piedziņu, kas nodrošina braukšanu parastos apstākļos. Ja mopēds ir aprīkots ar blakusvāģi, pirms testa veikšanas blakusvāģi nomontē.

2.1.3.2.   Testa vieta

Testa vietu veido centrālais paātrinājuma sektors, kam apkārt ir praktiski līdzena testa zona. Paātrinājuma sektors ir līdzens, tā segums ir sauss un tāds, uz kura transportlīdzekļu riepu radītais trokšņa līmenis ir zems.

Testa vietā izmaiņas brīvajā skaņas laukā starp trokšņa avotu, kas atrodas paātrinājuma sektora centrā, un mikrofonu nedrīkst pārsniegt 1 dB. Uzskata, ka šis nosacījums ir izpildīts, ja 50 m attālumā no paātrinājuma sektora centra neatrodas tādi lieli objekti kā žogi, akmeņi, tilti vai celtnes, kas atstaro troksni. Testa trases virsmas segums atbilst 7. papildinājuma prasībām.

Mikrofonu nekādā veidā neaizsedz tā, ka tas varētu ietekmēt skaņas lauku, un starp mikrofonu un trokšņa avotu nedrīkst atrasties cilvēki. Novērotājs, kurš veic mērījumus, atrodas tādā vietā, no kuras viņš nevar ietekmēt mērinstrumenta rādījumus.

2.1.3.3.   Dažādi

Mērījumus neveic sliktos laika apstākļos. Nodrošina, ka rezultātus neietekmē vēja brāzmas.

Lai veiktu mērījumus, to trokšņa avotu A-svērtais trokšņa līmenis, ko nerada transportlīdzeklis, kuram veic testu, un vējš, ir vismaz par 10 dB(A) zemāks par trokšņa līmeni, ko rada transportlīdzeklis. Mikrofonu var aprīkot ar piemērotu vējstiklu, ar nosacījumu, ka tiek ņemts vērā tas, kā tas ietekmē mikrofona jutīgumu un virziena darbības raksturlielumus.

Ja atšķirība starp fona troksni un mērāmo troksni ir no 10 dB(A) līdz 16 dB(A), testa rezultātus aprēķina, atbilstošo korekciju atņemot no trokšņa līmeņa mērītāja datiem, kā parādīts šajā grafikā:

Ap1.1. attēls

Atšķirība starp fona troksni un mērāmo troksni

Image

2.1.4.   Mērīšanas metode

2.1.4.1.   Mērījumu veids un skaits

A-svērtajos decibelos (dB(A)) izteikto maksimālo trokšņa līmeni mēra tad, kad mopēds pārvietojas starp līnijām AA′ un BB′ (Ap1.2. attēls). Mērījums uzskatāms par nederīgu, ja tiek reģistrēta pārmērīga neatbilstība starp maksimālo vērtību un vispārējo trokšņa līmeni. Katrā mopēda pusē veic vismaz divus mērījumus.

2.1.4.2.   Mikrofona novietojums

Mikrofonu novieto 7,5 m ± 0,2 m attālumā no trases atskaites līnijas CC′ (Ap1.2. attēls) un 1,2 m ± 0,1 m virs zemes.

2.1.4.3.   Darbības apstākļi

Mopēds tuvojas līnijai AA′ ar vienmērīgu sākotnējo ātrumu, kā noteikts 2.1.4.3.1. un 2.1.4.3.2. punktā. Kad mopēda priekšdaļa sasniedz līniju AA′, cik vien ātri iespējams pilnībā atver droseļvārstu un tur to šādā stāvoklī, līdz mopēda aizmugures daļa sasniedz līniju BB′; pēc tam pēc iespējas ātri droseļvārstu pārslēdz brīvgaitas pozīcijā.

Visos mērījumos mopēdu vada taisnā līnijā pāri paātrinājuma sektoram, turot mopēda garenisko vidusplakni cik vien iespējams tuvu līnijai CC′.

2.1.4.3.1.   Tuvošanās ātrums

Mopēds tuvojas līnijai AA′ ar vienmērīgu ātrumu 30 km/h vai arī ar maksimālo ātrumu, ja tas ir mazāks par 30 km/h.

2.1.4.3.2.   Pārnesuma skaitļa izvēle

Ja mopēds ir aprīkots ar manuālo pārnesumkārbu, ieslēdz visaugstāko pārnesumu, kas ļauj mopēdam šķērsot līniju AA′ ar vismaz pusi no tā ātruma, kādu attīsta ar pilnu jaudu strādājošs motors.

Ja mopēds ir aprīkots ar automātisko pārnesumkārbu, tad ar šo mopēdu attīsta tādu ātrumu, kāds norādīts 2.1.4.3.1. punktā.

2.1.5.   Rezultāti (testa ziņojums)

2.1.5.1.   Testa ziņojumā, ko sagatavo informācijas dokumenta izsniegšanai atbilstoši Regulas (ES) Nr. 168/2013 32. panta 1. punktā norādītajai veidnei, norāda visus apstākļus un faktorus, kas ietekmējuši mērījumus.

2.1.5.2.   Mērījumu rezultātus noapaļo līdz tuvākajam decibelam.

Ja cipars aiz komata ir no 0 līdz 4, kopējo rezultātu noapaļo uz leju, bet, ja tas ir no 5 līdz 9, to noapaļo uz augšu.

Izmanto tikai tos mērījumus, kas atšķiras par ne vairāk kā 2,0 dB(A) divos secīgos testos, kuri veikti vienā un tajā pašā mopēda pusē.

2.1.5.3.   Lai ņemtu vērā neprecizitātes, no katras saskaņā ar 2.1.5.2. punktu iegūtās vērtības atņem 1,0 dB(A).

2.1.5.4.   Ja visu četru mērījumu vidējā vērtība nepārsniedz maksimālo pieļaujamo līmeni, kas noteikts attiecīgajai mopēdu kategorijai, 2.1.1. punktā noteiktos ierobežojumus uzskata par ievērotiem.

Šo vidējo vērtību uzskata par testa rezultātu.

Ap1.2. attēls

Kustībā esoša transportlīdzekļa tests

Image

Ap1.3. attēls.

Stāvoša transportlīdzekļa tests

Image

2.2.   Stāvoša mopēda radīts troksnis (mērīšanas apstākļi un konkrētā transportlīdzekļa testam izmantojamā metode)

2.2.1.   Trokšņa spiediena līmenis mopēda tiešā tuvumā

Lai atvieglotu turpmāko trokšņa testu veikšanu mopēdiem, kas tiek izmantoti, trokšņa spiediena līmeni izplūdes sistēmas atveres (trokšņa slāpētāja) tiešā tuvumā mēra saskaņā ar turpmāk izklāstītajām prasībām un mērījumu rezultātu ieraksta testa ziņojumā, kas sagatavots dokumenta izsniegšanai atbilstoši Regulas (ES) Nr. 168/2013 32. panta 1. punktā norādītajai veidnei.

2.2.2.   Mērinstrumenti

Izmanto 2.1.2.1. punktā definēto precīzijas trokšņa līmeņa mērītāju.

2.2.3.   Mērīšanas apstākļi

2.2.3.1.   Mopēda stāvoklis

Pirms tiek veikti mērījumi, mopēda motoram jābūt sasniegušam normālu darba temperatūru. Ja mopēds ir aprīkots ar ventilatoriem, kuriem ir automātiskās iedarbināšanas mehānisms, šīs sistēmas darbību nedrīkst traucēt trokšņa līmeņa mērījumu laikā.

Veicot mērījumus, ir ieslēgts neitrālais pārnesums. Ja nav iespējams atvienot piedziņas mehānismu, mopēda dzenošajam ritenim ļauj brīvi rotēt, piemēram, novietojot transportlīdzekli uz tā centrālā atbalsta kājiņas.

2.2.3.2.   Testa vieta (Ap1.2. attēls)

Kā testa vietu var izmantot jebkuru teritoriju, kurā nav ievērojamu akustisko traucējumu. Piemērotas ir līdzenas virsmas, kurām ir betona, asfalta vai cita veida cieta materiāla segums un kuras īpaši atstaro troksni; neizmanto virsmas, kurām ir sablīvētas zemes segums. Testa vietai jābūt taisnstūra formā, kura malas ir vismaz 3 m attālumā no mopēda ārējās malas (izņemot stūri). Šajā taisnstūrī neatrodas ievērojami šķēršļi, piemēram, citas personas, kas nav transportlīdzekļa vadītājs un novērotājs.

Mopēds atrodas šajā taisnstūrī tā, ka mērījumiem lietojamais mikrofons ir vismaz 1 m attālumā no jebkuras taisnstūra malas.

2.2.3.3.   Dažādi

Instrumenta rādījumi, ko ietekmē fona troksnis un vējš, ir vismaz par 10,0 dB(A) zemāki nekā mērāmie trokšņa līmeņi. Mikrofonu var aprīkot ar atbilstošu vēja aizsargu, ar nosacījumu, ka ņem vērā tā ietekmi uz mikrofona jutīgumu.

2.2.4.   Mērīšanas metode

2.2.4.1.   Mērījumu veids un skaits

A-svērtajos decibelos (dB(A)) izteikto maksimālo trokšņa līmeni mēra 2.2.4.3. punktā minētās darbības laikā.

Katrā mērījumu punktā veic vismaz trīs mērījumus.

2.2.4.2.   Mikrofona novietojums (Ap1.3. attēls)

Mikrofonu novieto vienā līmenī ar izplūdes atveri vai 0,2 m augstumā virs trases virsmas atkarībā no tā, kas ir augstāk. Mikrofona diafragma ir pavērsta pret izplūdes atveri 0,5 m attālumā no tās. Mikrofona maksimālās jutības ass ir paralēla trases segumam un atrodas 45° ± 10° leņķī pret izplūdes gāzu emisiju virziena vertikālo plakni.

Attiecībā pret šo vertikālo plakni mikrofonu novieto tajā pusē, kura nodrošina maksimālo iespējamo attālumu starp mikrofonu un mopēda kontūru (izņemot stūri).

Ja izplūdes sistēmai ir vairākas atveres, kuru centri atrodas mazāk nekā 0,3 m attālumā cits no cita, tad mikrofonu pavērš pret atveri, kas atrodas vistuvāk mopēdam (izņemot stūri), vai pret atveri, kas atrodas visaugstāk virs trases virsmas. Ja atveru centri ir vairāk nekā 0,3 m attālumā cits no cita, veic atsevišķus mērījumus katrai no tām; reģistrēto vislielāko skaitli uzskata par testa vērtību.

2.2.4.3.   Darbības stāvokļi

Motora apgriezienu skaitu uztur vienmērīgu šādā līmenī:

| | ((S)/(2)), ja S ir vairāk nekā 5 000 apgr./min, vai |
| --- | --- |

((S)/(2)), ja S ir vairāk nekā 5 000 apgr./min, vai

| | ((3S)/(4)), ja S ir ne vairāk kā 5 000 apgr./min, |
| --- | --- |

((3S)/(4)), ja S ir ne vairāk kā 5 000 apgr./min,

kur “S” ir motora apgriezienu skaits, pie kura tiek attīstīta maksimālā jauda.

Kad ir sasniegts vienmērīgs motora apgriezienu skaits, droseļvārstu ātri piever līdz brīvgaitas pozīcijai. Trokšņa līmeni mēra motora darbības cikla laikā, kas sastāv no īsa vienmērīga motora apgriezienu skaita perioda, un palēnināšanas perioda laikā, pēc kuriem visaugstāko trokšņa līmeņa mērītāja reģistrēto vērtību uzskata par testa vērtību.

2.2.5.   Rezultāti (testa ziņojums)

2.2.5.1.   Testa ziņojumā, ko sagatavo dokumenta izsniegšanai atbilstoši Regulas (ES) Nr. 168/2013 32. panta 1. punktā norādītajai veidnei, norāda visus attiecīgos datus un jo īpaši tos, kas izmantoti stāvoša mopēda trokšņa mērīšanā.

2.2.5.2.   Vērtības nolasa no mērinstrumenta un noapaļo līdz tuvākajam decibelam.

Tiks izmantoti tikai tie mērījumi, kas trijos secīgos testos atšķiras par ne vairāk kā 2,0 dB(A).

2.2.5.3.   Vislielāko vērtību, kas iegūta šajos trijos mērījumos, uzskata par testa rezultātu.

2.3.   Oriģinālā izplūdes sistēma (trokšņa slāpētājs)

2.3.1.   Prasības trokšņa slāpētājiem, kas satur absorbējošus šķiedras materiālus

2.3.1.1.   Absorbējošais šķiedras materiāls ir bez azbesta piedevas, un to var izmantot trokšņa slāpētāju konstrukcijā tikai tad, ja tas ir droši nostiprināts tam paredzētajā vietā visā trokšņa slāpētāja ekspluatācijas laikā un atbilst prasībām, kas noteiktas 2.3.1.2., 2.3.1.3. vai 2.3.1.4. punktā.

2.3.1.2.   Trokšņa līmenis pēc šķiedras materiāla izņemšanas atbilst 2.1.1. punkta prasībām.

2.3.1.3.   Absorbējošo šķiedras materiālu nedrīkst ievietot tajās trokšņa slāpētāja daļās, caur kurām plūst izplūdes gāzes, un šim materiālam jāatbilst šādām prasībām:

2.3.1.3.1.   materiālu karsē krāsnī četras stundas 923,2 K ± 5 K (650 °C ± 5 °C) temperatūrā bez vidējā garuma, diametra vai šķiedru tilpuma blīvuma samazinājuma;

2.3.1.3.2.   pēc vienu stundu ilgas karsēšanas krāsnī 923,2 K ± 5 K (650 °C ± 5 °C) temperatūrā vismaz 98 % materiāla paliek sietā ar nominālo acu izmēru 250 μm, kas atbilst tehniskajam standartam ISO 3310-1:2000, ja šo materiālu testē saskaņā ar ISO standartu 2559:2011;

2.3.1.3.3.   materiāls zaudē ne vairāk kā 10 % sava svara pēc 24 stundu ilgas tā mērcēšanas 362,2 ± 5 K (90 °C ± 5 °C) temperatūrā sintētiskā kondensātā ar šādu sastāvu:

| — | 1 N bromūdeņražskābe (HBr): 10 ml |
| --- | --- |

—

1 N bromūdeņražskābe (HBr): 10 ml

| — | 1 N sērskābe (H2SO4): 10 ml |
| --- | --- |

—

1 N sērskābe (H2SO4): 10 ml

| — | destilēts ūdens, lai uzpildītu līdz 1 000 ml atzīmei. |
| --- | --- |

—

destilēts ūdens, lai uzpildītu līdz 1 000 ml atzīmei.

Piezīme. Pirms svēršanas materiālu mazgā destilētā ūdenī un žāvē vienu stundu 378,2 K (105 °C) temperatūrā.

2.3.1.4.   Pirms sistēmas testēšanas saskaņā ar 2.1. punktu to sagatavo normālā darba stāvoklī, izmantojot vienu no turpmāk noteiktajām metodēm.

2.3.1.4.1.   Sagatavošana ar iebraukšanas metodi

| 2.3.1.4.1.1. | Minimālais attālums, kas jānobrauc sagatavošanas periodā, ir 2 000 km. |
| --- | --- |

2.3.1.4.1.1.

Minimālais attālums, kas jānobrauc sagatavošanas periodā, ir 2 000 km.

| 2.3.1.4.1.2. | Šajā laikā 50 % ± 10 % no minētā sagatavošanas cikla sastāv no braukšanas pa pilsētu, bet pārējā daļa ir pārbraucieni lielos attālumos; šo nepārtraukto iebraukšanas ciklu var aizstāt ar atbilstošu testa trases programmu. |
| --- | --- |

2.3.1.4.1.2.

Šajā laikā 50 % ± 10 % no minētā sagatavošanas cikla sastāv no braukšanas pa pilsētu, bet pārējā daļa ir pārbraucieni lielos attālumos; šo nepārtraukto iebraukšanas ciklu var aizstāt ar atbilstošu testa trases programmu.

| 2.3.1.4.1.3. | Abus braukšanas veidus savstarpēji maina vismaz sešas reizes. |
| --- | --- |

2.3.1.4.1.3.

Abus braukšanas veidus savstarpēji maina vismaz sešas reizes.

| 2.3.1.4.1.4. | Pilnā testa programmā iekļauj vismaz 10 pārtraukumus, kas ilgst vismaz trīs stundas, lai imitētu atdzišanas un kondensācijas efektu. |
| --- | --- |

2.3.1.4.1.4.

Pilnā testa programmā iekļauj vismaz 10 pārtraukumus, kas ilgst vismaz trīs stundas, lai imitētu atdzišanas un kondensācijas efektu.

2.3.1.4.2.   Sagatavošana ar pulsāciju

| 2.3.1.4.2.1. | Mopēdu vai tā motoru aprīko ar izplūdes sistēmu vai tās sastāvdaļām.
  Pirmajā minētajā gadījumā mopēdu uzliek uz veltnīšu dinamometra. Otrajā minētajā gadījumā motoru nostiprina uz testa stenda. Testa iekārtu, kā parādīts Ap1.4. attēlā, uzmontē uz izplūdes sistēmas atveres. Drīkst izmantot visas citas iekārtas, kas nodrošina līdzvērtīgus rezultātus. |
| --- | --- |

2.3.1.4.2.1.

Mopēdu vai tā motoru aprīko ar izplūdes sistēmu vai tās sastāvdaļām.

Pirmajā minētajā gadījumā mopēdu uzliek uz veltnīšu dinamometra. Otrajā minētajā gadījumā motoru nostiprina uz testa stenda. Testa iekārtu, kā parādīts Ap1.4. attēlā, uzmontē uz izplūdes sistēmas atveres. Drīkst izmantot visas citas iekārtas, kas nodrošina līdzvērtīgus rezultātus.

| 2.3.1.4.2.2. | Testa aprīkojumu noregulē tā, lai izplūdes gāzu plūsma ar ātrdarbīga vārsta palīdzību tiktu pārtraukta un atjaunota 2 500 reižu. |
| --- | --- |

2.3.1.4.2.2.

Testa aprīkojumu noregulē tā, lai izplūdes gāzu plūsma ar ātrdarbīga vārsta palīdzību tiktu pārtraukta un atjaunota 2 500 reižu.

| 2.3.1.4.2.3. | Vārsts atveras, kad izplūdes gāzu pretspiediens, kuru mēra vismaz 100 mm attālumā no ieplūdes atloka, sasniedz vērtību no 0,35 līdz 0,40 bar. Ja motora raksturlielumu dēļ tas nav iespējams, vārsts atveras, kad izplūdes gāzu pretspiediens sasniedz 90 % no spiediena, kuru var izmērīt, pirms motors apstājas. Tas aizveras, kad minētais spiediens atšķiras par ne vairāk kā 10 % no tā stabilizētās vērtības, kad vārsts ir atvērts. |
| --- | --- |

2.3.1.4.2.3.

Vārsts atveras, kad izplūdes gāzu pretspiediens, kuru mēra vismaz 100 mm attālumā no ieplūdes atloka, sasniedz vērtību no 0,35 līdz 0,40 bar. Ja motora raksturlielumu dēļ tas nav iespējams, vārsts atveras, kad izplūdes gāzu pretspiediens sasniedz 90 % no spiediena, kuru var izmērīt, pirms motors apstājas. Tas aizveras, kad minētais spiediens atšķiras par ne vairāk kā 10 % no tā stabilizētās vērtības, kad vārsts ir atvērts.

| 2.3.1.4.2.4. | Laika releju iestata uz periodu, kurā tiek radītas izplūdes gāzes un kuru aprēķina, pamatojoties uz 2.3.1.4.2.3. punkta prasībām. |
| --- | --- |

2.3.1.4.2.4.

Laika releju iestata uz periodu, kurā tiek radītas izplūdes gāzes un kuru aprēķina, pamatojoties uz 2.3.1.4.2.3. punkta prasībām.

| 2.3.1.4.2.5. | Motora apgriezienu skaits ir 75 % no apgriezienu skaita (S), pie kura motors attīsta maksimālo jaudu. |
| --- | --- |

2.3.1.4.2.5.

Motora apgriezienu skaits ir 75 % no apgriezienu skaita (S), pie kura motors attīsta maksimālo jaudu.

| 2.3.1.4.2.6. | Dinamometra uzrādītā jauda ir 50 % no pilnas droseļvārsta jaudas, kuru mēra tad, kad sasniegti 75 % no motora apgriezienu skaita (S). |
| --- | --- |

2.3.1.4.2.6.

Dinamometra uzrādītā jauda ir 50 % no pilnas droseļvārsta jaudas, kuru mēra tad, kad sasniegti 75 % no motora apgriezienu skaita (S).

| 2.3.1.4.2.7. | Testa laikā visi noplūdes atvērumi ir slēgti. |
| --- | --- |

2.3.1.4.2.7.

Testa laikā visi noplūdes atvērumi ir slēgti.

| 2.3.1.4.2.8. | Visu testu veic 48 stundās. Ja vajadzīgs, ik pēc stundas ir atļauts viens dzesēšanas periods. |
| --- | --- |

2.3.1.4.2.8.

Visu testu veic 48 stundās. Ja vajadzīgs, ik pēc stundas ir atļauts viens dzesēšanas periods.

2.3.1.4.3.   Sagatavošana uz testa stenda

| 2.3.1.4.3.1. | Izplūdes sistēmu uzmontē motoram, kas ir tā paša tipa motors, ar kādu aprīko mopēdu, kuram šī sistēma ir projektēta, un kas ir nostiprināts uz testa stenda. |
| --- | --- |

2.3.1.4.3.1.

Izplūdes sistēmu uzmontē motoram, kas ir tā paša tipa motors, ar kādu aprīko mopēdu, kuram šī sistēma ir projektēta, un kas ir nostiprināts uz testa stenda.

| 2.3.1.4.3.2. | Sagatavošana sastāv no trim cikliem uz testa stenda. |
| --- | --- |

2.3.1.4.3.2.

Sagatavošana sastāv no trim cikliem uz testa stenda.

| 2.3.1.4.3.3. | Pēc katra cikla uz testa stenda ir vismaz sešu stundu ilgs pārtraukums, lai imitētu atdzišanas un kondensācijas efektu. |
| --- | --- |

2.3.1.4.3.3.

Pēc katra cikla uz testa stenda ir vismaz sešu stundu ilgs pārtraukums, lai imitētu atdzišanas un kondensācijas efektu.

| 2.3.1.4.3.4. | Katrs cikls uz testa stenda sastāv no sešiem posmiem. Motora stāvokļi un ilgums katram posms ir šāds.

  Ap1.1. tabula


  Cikla posmi testēšanai uz testa stenda








  Posms | Stāvokļi | Posma ilgums
  (minūtēs) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Brīvgaita | 6 |
| 2 | 25 % slodze pie 75 % S | 40 |
| 3 | 50 % slodze pie 75 % S | 40 |
| 4 | 100 % slodze pie 75 % S | 30 |
| 5 | 50 % slodze pie 100 % S | 12 |
| 6 | 25 % slodze pie 100 % S | 22 |
| Kopējais laiks: | 2 stundas 30 minūtes |

2.3.1.4.3.4.

Katrs cikls uz testa stenda sastāv no sešiem posmiem. Motora stāvokļi un ilgums katram posms ir šāds.

Ap1.1. tabula

Cikla posmi testēšanai uz testa stenda

Posms

Stāvokļi

Posma ilgums

(minūtēs)

1

Brīvgaita

6

2

25 % slodze pie 75 % S

40

3

50 % slodze pie 75 % S

40

4

100 % slodze pie 75 % S

30

5

50 % slodze pie 100 % S

12

6

25 % slodze pie 100 % S

22

Kopējais laiks:

2 stundas 30 minūtes

| 2.3.1.4.3.5. | Šīs sagatavošanas procedūras laikā pēc izgatavotāja pieprasījuma motoru un trokšņa slāpētāju var atdzesēt, lai ne vairāk kā 100 mm attālumā no izplūdes gāzu atveres reģistrētā temperatūra nepārsniegtu to vērtību, kas izmērīta, kad mopēds pārvietojas ar 75 % S un ieslēgtu augstāko pārnesumu. Motora apgriezienu skaitu un mopēda ātrumu nosaka ar precizitāti ±3 %.

  Ap1.4. attēls


  Testa iekārta sagatavošanai ar pulsāciju










  1. | Ieplūdes caurules atloks vai uzmava savienošanai ar testējamās izplūdes sistēmas aizmuguri |
| --- | --- | --- |

2.3.1.4.3.5.

Šīs sagatavošanas procedūras laikā pēc izgatavotāja pieprasījuma motoru un trokšņa slāpētāju var atdzesēt, lai ne vairāk kā 100 mm attālumā no izplūdes gāzu atveres reģistrētā temperatūra nepārsniegtu to vērtību, kas izmērīta, kad mopēds pārvietojas ar 75 % S un ieslēgtu augstāko pārnesumu. Motora apgriezienu skaitu un mopēda ātrumu nosaka ar precizitāti ±3 %.

Ap1.4. attēls

Testa iekārta sagatavošanai ar pulsāciju

Image

1.

Ieplūdes caurules atloks vai uzmava savienošanai ar testējamās izplūdes sistēmas aizmuguri

| 2. | Ar roku darbināms regulēšanas vārsts |
| --- | --- |

2.

Ar roku darbināms regulēšanas vārsts

| 3. | Kompensētājrezervuārs ar maksimālo tilpību 40 l un uzpildes laiku ne mazāku par vienu sekundi |
| --- | --- |

3.

Kompensētājrezervuārs ar maksimālo tilpību 40 l un uzpildes laiku ne mazāku par vienu sekundi

| 4. | Spiediena slēdzis ar darbības diapazonu no 0,05 līdz 2,5 bar |
| --- | --- |

4.

Spiediena slēdzis ar darbības diapazonu no 0,05 līdz 2,5 bar

| 5. | Laika aiztures slēdzis |
| --- | --- |

5.

Laika aiztures slēdzis

| 6. | Impulsu skaitītājs |
| --- | --- |

6.

Impulsu skaitītājs

| 7. | Ātrdarbības vārsts, piemēram, izplūdes bremžu vārsts 60 mm diametrā, ko darbina pneimatiskais cilindrs ar jaudu 120 N pie 4 bar. Reakcijas laiks gan atveroties, gan aizveroties nedrīkst pārsniegt 0,5 sekundes |
| --- | --- |

7.

Ātrdarbības vārsts, piemēram, izplūdes bremžu vārsts 60 mm diametrā, ko darbina pneimatiskais cilindrs ar jaudu 120 N pie 4 bar. Reakcijas laiks gan atveroties, gan aizveroties nedrīkst pārsniegt 0,5 sekundes

| 8. | Izplūdes gāzu novērtēšana |
| --- | --- |

8.

Izplūdes gāzu novērtēšana

| 9. | Elastīga šļūtene |
| --- | --- |

9.

Elastīga šļūtene

| 10. | Manometrs |
| --- | --- |

10.

Manometrs

2.3.2.   Diagramma un marķējumi

2.3.2.1.   Informācijas dokumentam, kas minēts Regulas (ES) Nr. 168/2013 27. panta 4. punktā, pievieno diagrammu un šķērsgriezuma rasējumu, kurā norādīti izplūdes sistēmas(-u) izmēri.

2.3.2.2.   Uz visiem oriģinālajiem trokšņa slāpētājiem ir vismaz:

| — | “e” zīme un aiz tās atsauce uz valsti, kura piešķīrusi tipa apstiprinājumu; |
| --- | --- |

—

“e” zīme un aiz tās atsauce uz valsti, kura piešķīrusi tipa apstiprinājumu;

| — | transportlīdzekļa izgatavotāja nosaukums vai preču zīme un |
| --- | --- |

—

transportlīdzekļa izgatavotāja nosaukums vai preču zīme un

| — | marka un detaļas identifikācijas numurs atbilstoši Regulas (ES) Nr. 168/2013 39. pantam. |
| --- | --- |

—

marka un detaļas identifikācijas numurs atbilstoši Regulas (ES) Nr. 168/2013 39. pantam.

Šai norādei jābūt skaidri salasāmai, neizdzēšamai un saskatāmai tajā vietā, kurā tā ir jāpiestiprina.

2.3.2.3.   Jebkurš oriģinālo trokšņa slāpētāju rezerves sistēmu iepakojums jāmarķē salasāmi ar vārdiem “oriģināla detaļa” un norādēm uz marku un tipu, kas apvienotas ar “e” zīmi, un arī ar norādi uz izcelsmes valsti.

2.3.3.   Ieplūdes trokšņa slāpētājs

Ja motora ieplūdes sistēma jāaprīko ar gaisa filtru vai ieplūdes trokšņa slāpētāju, lai atbilstu pieļaujamajam trokšņa līmenim, filtru vai trokšņa slāpētāju uzskata par daļu no trokšņa slāpētāja un 2.3. punkta prasības attiecas arī uz tiem.

3.   Neoriģinālas izplūdes sistēmas vai tās sastāvdaļu kā atsevišķu tehnisku vienību sastāvdaļas tipa apstiprinājums divu riteņu mopēdiem

Šis punkts attiecas uz sastāvdaļas tipa apstiprinājumu izplūdes sistēmām vai to sastāvdaļām kā atsevišķām tehniskām vienībām, kuras paredzēts uzstādīt viena vai vairāku konkrētu tipu mopēdiem kā neoriģinālas rezerves daļas.

3.1.   Definīcija

3.1.1.   “Neoriģināla rezerves izplūdes sistēma vai tās sastāvdaļas” ir jebkura izplūdes sistēmas sastāvdaļa, kas definēta 1.2. punktā un paredzēta uzstādīšanai mopēdam, lai aizstātu tāda tipa sastāvdaļu, kura uzstādīta mopēdam, kad tika izsniegts Regulas (ES) Nr. 168/2013 27. panta 4. punktā paredzētais dokuments.

3.2.   Sastāvdaļas tipa apstiprinājuma pieteikums

3.2.1.   Sistēmas izgatavotājs vai tā pilnvarotais pārstāvis iesniedz pieteikumus par sastāvdaļas tipa apstiprinājumiem rezerves izplūdes sistēmām vai to sastāvdaļām kā atsevišķām tehniskām vienībām.

3.2.2.   Par katru rezerves izplūdes sistēmas vai tās sastāvdaļas tipu, par kuru ir iesniegts pieteikums par sastāvdaļas tipa apstiprinājumu, minētajam pieteikumam papildus pievieno šādus dokumentus trijos eksemplāros un šādu informāciju:

| 3.2.2.1. | mopēda tipu, kuriem ir paredzēta(-as) izplūdes sistēma(-as) vai tās(-o) sastāvdaļa(-as), apraksts attiecībā uz 1.1. punktā minētajiem raksturlielumiem; norāda skaitļus vai simbolus, kas ir raksturīgi konkrētā tipa motoram un mopēdam; |
| --- | --- |

3.2.2.1.

mopēda tipu, kuriem ir paredzēta(-as) izplūdes sistēma(-as) vai tās(-o) sastāvdaļa(-as), apraksts attiecībā uz 1.1. punktā minētajiem raksturlielumiem; norāda skaitļus vai simbolus, kas ir raksturīgi konkrētā tipa motoram un mopēdam;

| 3.2.2.2. | rezerves izplūdes sistēmas apraksts, kurā norādīta katras tās sastāvdaļas relatīvā atrašanās vieta, kopā ar montāžas instrukcijām; |
| --- | --- |

3.2.2.2.

rezerves izplūdes sistēmas apraksts, kurā norādīta katras tās sastāvdaļas relatīvā atrašanās vieta, kopā ar montāžas instrukcijām;

| 3.2.2.3. | katras sastāvdaļas rasējums, lai atvieglotu atrašanu un identifikāciju, un izmantoto materiālu uzskaitījums. Šajos rasējumos norāda arī obligātās sastāvdaļas tipa apstiprinājuma zīmes paredzēto atrašanās vietu. |
| --- | --- |

3.2.2.3.

katras sastāvdaļas rasējums, lai atvieglotu atrašanu un identifikāciju, un izmantoto materiālu uzskaitījums. Šajos rasējumos norāda arī obligātās sastāvdaļas tipa apstiprinājuma zīmes paredzēto atrašanās vietu.

3.2.3.   Pēc tehniskā dienesta pieprasījuma pieteikuma iesniedzējs iesniedz:

| 3.2.3.1. | divus izplūdes sistēmas, par kuru iesniegts sastāvdaļas tipa apstiprinājuma pieteikums, paraugus; |
| --- | --- |

3.2.3.1.

divus izplūdes sistēmas, par kuru iesniegts sastāvdaļas tipa apstiprinājuma pieteikums, paraugus;

| 3.2.3.2. | izplūdes sistēmu, kas atbilst tai, kura sākotnēji tika uzmontēta mopēdam, kad tika izsniegts informācijas dokuments; |
| --- | --- |

3.2.3.2.

izplūdes sistēmu, kas atbilst tai, kura sākotnēji tika uzmontēta mopēdam, kad tika izsniegts informācijas dokuments;

| 3.2.3.3. | tā tipa mopēdu, kuram paredzēts uzmontēt rezerves izplūdes sistēmu un kurš ir piegādāts tādā stāvoklī, ka tad, kad tam uzmontē tā paša tipa trokšņa slāpētāju, kāds bija sākotnēji uzmontēts, tas atbilst kādas no šo divu iedaļu prasībām:






  3.2.3.3.1. | ja 3.2.3.3. punktā minētais mopēds ir tā tipa mopēds, kuram izsniegts tipa apstiprinājums atbilstīgi šā papildinājuma noteikumiem:






  3.2.3.3.1.1. | kustībā esoša transportlīdzekļa testa laikā tas nedrīkst pārsniegt piemērojamo robežvērtību, kas noteikta 2.1.1. punktā, par vairāk nekā 1,0 dB(A); |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.3.3.

tā tipa mopēdu, kuram paredzēts uzmontēt rezerves izplūdes sistēmu un kurš ir piegādāts tādā stāvoklī, ka tad, kad tam uzmontē tā paša tipa trokšņa slāpētāju, kāds bija sākotnēji uzmontēts, tas atbilst kādas no šo divu iedaļu prasībām:

3.2.3.3.1.

ja 3.2.3.3. punktā minētais mopēds ir tā tipa mopēds, kuram izsniegts tipa apstiprinājums atbilstīgi šā papildinājuma noteikumiem:

3.2.3.3.1.1.

kustībā esoša transportlīdzekļa testa laikā tas nedrīkst pārsniegt piemērojamo robežvērtību, kas noteikta 2.1.1. punktā, par vairāk nekā 1,0 dB(A);

| 3.2.3.3.1.2. | stāvoša transportlīdzekļa testa laikā tas nedrīkst pārsniegt vērtību, kas reģistrēta, kad mopēdam tika izsniegts tipa apstiprinājums, un norādīta uz izgatavotāja datu plāksnes, par vairāk nekā 3,0 dB(A); |
| --- | --- |

3.2.3.3.1.2.

stāvoša transportlīdzekļa testa laikā tas nedrīkst pārsniegt vērtību, kas reģistrēta, kad mopēdam tika izsniegts tipa apstiprinājums, un norādīta uz izgatavotāja datu plāksnes, par vairāk nekā 3,0 dB(A);

| 3.2.3.3.2. | ja 3.2.3.3. punktā minētais mopēds nav tā tipa mopēds, kuram tika izsniegts tipa apstiprinājums atbilstoši šā papildinājuma prasībām, tas nedrīkst pārsniegt robežvērtību, kas bija piemērojama attiecīgā tipa mopēdam, kad tas tika pirmoreiz nodots ekspluatācijā, par vairāk nekā 1,0 dB(A); |
| --- | --- |

3.2.3.3.2.

ja 3.2.3.3. punktā minētais mopēds nav tā tipa mopēds, kuram tika izsniegts tipa apstiprinājums atbilstoši šā papildinājuma prasībām, tas nedrīkst pārsniegt robežvērtību, kas bija piemērojama attiecīgā tipa mopēdam, kad tas tika pirmoreiz nodots ekspluatācijā, par vairāk nekā 1,0 dB(A);

| 3.2.3.4. | ja apstiprinātājiestādes to uzskata par nepieciešamu, iesniedz arī atsevišķu motoru, kas identisks tam, ar kādu ir aprīkots 3.2.3.3. punktā minētais mopēds. |
| --- | --- |

3.2.3.4.

ja apstiprinātājiestādes to uzskata par nepieciešamu, iesniedz arī atsevišķu motoru, kas identisks tam, ar kādu ir aprīkots 3.2.3.3. punktā minētais mopēds.

3.3.   Specifikācijas

3.3.1.   Vispārīgas specifikācijas

Trokšņa slāpētāja projekts, konstrukcija un tā stiprinājums ir tāds, ka:

| 3.3.1.1. | mopēds parastos ekspluatācijas apstākļos atbilst šā papildinājuma prasībām un jo īpaši neatkarīgi no vibrācijām, kurām tas varētu tikt pakļauts; |
| --- | --- |

3.3.1.1.

mopēds parastos ekspluatācijas apstākļos atbilst šā papildinājuma prasībām un jo īpaši neatkarīgi no vibrācijām, kurām tas varētu tikt pakļauts;

| 3.3.1.2. | tam ir pietiekama izturība pret koroziju, kam tas ir pakļauts, ja pienācīgi ievēro normālus mopēda ekspluatācijas apstākļus; |
| --- | --- |

3.3.1.2.

tam ir pietiekama izturība pret koroziju, kam tas ir pakļauts, ja pienācīgi ievēro normālus mopēda ekspluatācijas apstākļus;

| 3.3.1.3. | klīrenss zem sākotnēji piestiprinātā trokšņa slāpētāja un leņķis, kurā mopēds var apgāzties, netiek samazināti; |
| --- | --- |

3.3.1.3.

klīrenss zem sākotnēji piestiprinātā trokšņa slāpētāja un leņķis, kurā mopēds var apgāzties, netiek samazināti;

| 3.3.1.4. | virsma neuzkarst līdz pārmērīgi augstai temperatūrai; |
| --- | --- |

3.3.1.4.

virsma neuzkarst līdz pārmērīgi augstai temperatūrai;

| 3.3.1.5. | tā kontūram nav izvirzījumu vai asu stūru; |
| --- | --- |

3.3.1.5.

tā kontūram nav izvirzījumu vai asu stūru;

| 3.3.1.6. | amortizatoriem un balstiekārtai ir atbilstīgs klīrenss; |
| --- | --- |

3.3.1.6.

amortizatoriem un balstiekārtai ir atbilstīgs klīrenss;

| 3.3.1.7. | caurulēm ir nodrošināta atbilstoša drošības josla; |
| --- | --- |

3.3.1.7.

caurulēm ir nodrošināta atbilstoša drošības josla;

| 3.3.1.8. | tas ir triecienizturīgs tādā veidā, kas ir saderīgs ar skaidri noteiktām apkopes un uzstādīšanas prasībām. |
| --- | --- |

3.3.1.8.

tas ir triecienizturīgs tādā veidā, kas ir saderīgs ar skaidri noteiktām apkopes un uzstādīšanas prasībām.

3.3.2.   Trokšņa līmeņu specifikācijas

| 3.3.2.1. | Rezerves izplūdes sistēmu vai to sastāvdaļu akustisko efektivitāti testē, izmantojot 2.1.2., 2.1.3., 2.1.4. un 2.1.5. punktā aprakstītās metodes. Ja rezerves izplūdes sistēma vai tās sastāvdaļa ir uzstādīta 3.2.3.3. punktā minētajam mopēdam, iegūtās trokšņa līmeņa vērtības nedrīkst pārsniegt vērtības, kas izmērītas saskaņā ar 3.2.3.3. punktu, izmantojot to pašu mopēdu, kas aprīkots ar oriģinālo trokšņa slāpētāju, testējot gan transportlīdzekli kustībā, gan stāvošu transportlīdzekli. |
| --- | --- |

3.3.2.1.

Rezerves izplūdes sistēmu vai to sastāvdaļu akustisko efektivitāti testē, izmantojot 2.1.2., 2.1.3., 2.1.4. un 2.1.5. punktā aprakstītās metodes. Ja rezerves izplūdes sistēma vai tās sastāvdaļa ir uzstādīta 3.2.3.3. punktā minētajam mopēdam, iegūtās trokšņa līmeņa vērtības nedrīkst pārsniegt vērtības, kas izmērītas saskaņā ar 3.2.3.3. punktu, izmantojot to pašu mopēdu, kas aprīkots ar oriģinālo trokšņa slāpētāju, testējot gan transportlīdzekli kustībā, gan stāvošu transportlīdzekli.

3.3.3.   Mopēda darbības testēšana

| 3.3.3.1. | Rezerves trokšņa slāpētājs ir tāds, ka tiek nodrošināts, ka mopēda darbība ir pielīdzināma tai, ko sasniedz ar oriģinālo trokšņa slāpētāju vai tā sastāvdaļu. |
| --- | --- |

3.3.3.1.

Rezerves trokšņa slāpētājs ir tāds, ka tiek nodrošināts, ka mopēda darbība ir pielīdzināma tai, ko sasniedz ar oriģinālo trokšņa slāpētāju vai tā sastāvdaļu.

| 3.3.3.2. | Rezerves trokšņa slāpētājs ir pielīdzināms oriģinālajam trokšņa slāpētājam, kuram arī jābūt jaunam un kurš arī ir uzstādīts 3.2.3.3. punktā minētajam mopēdam. |
| --- | --- |

3.3.3.2.

Rezerves trokšņa slāpētājs ir pielīdzināms oriģinālajam trokšņa slāpētājam, kuram arī jābūt jaunam un kurš arī ir uzstādīts 3.2.3.3. punktā minētajam mopēdam.

| 3.3.3.3. | Testu veic, izmērot motora jaudas līkni. Maksimālās lietderīgās jaudas un maksimālā ātruma mērījumi, kad uzstādīts rezerves trokšņa slāpētājs, atšķiras par ne vairāk kā ± 5 % no mērījumiem, kas veikti tādos pašos apstākļos ar uzstādītu oriģinālo trokšņa slāpētāju. |
| --- | --- |

3.3.3.3.

Testu veic, izmērot motora jaudas līkni. Maksimālās lietderīgās jaudas un maksimālā ātruma mērījumi, kad uzstādīts rezerves trokšņa slāpētājs, atšķiras par ne vairāk kā ± 5 % no mērījumiem, kas veikti tādos pašos apstākļos ar uzstādītu oriģinālo trokšņa slāpētāju.

3.3.4.   Papildu noteikumi, kas attiecas uz šķiedras materiālu saturošiem trokšņa slāpētājiem kā atsevišķām tehniskām vienībām

Šķiedras materiālu nedrīkst izmantot šādu trokšņa slāpētāju konstrukcijā, ja vien nav izpildītas 2.3.1. punktā noteiktās prasības.

3.3.5.   Piesārņojuma emisiju novērtēšana transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar rezerves trokšņa slāpētāja sistēmu

Transportlīdzeklim, kas minēts 3.2.3.3. punktā un aprīkots ar tāda tipa trokšņa slāpētāju, par kuru pieprasīts apstiprinājums, veic piemērojamos vides testus atbilstīgi transportlīdzekļa tipa apstiprinājumam.

Prasības attiecībā uz ekoloģiskajiem raksturlielumiem uzskata par izpildītām, ja rezultāti nepārsniedz robežvērtības atbilstīgi transportlīdzekļa tipa apstiprinājumam, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 168/2013 VI pielikuma D daļā.

3.3.6.   Neoriģinālo izplūdes sistēmu vai to sastāvdaļu marķējums atbilst Regulas (ES) Nr. 168/2013 39. panta prasībām.

3.4.   Sastāvdaļas tipa apstiprinājums

3.4.1.   Pabeidzot šajā papildinājumā noteiktos testus, apstiprinātājiestāde izsniedz sertifikātu atbilstoši paraugam, kas norādīts Regulas (ES) Nr. 168/2013 30. panta 2. punktā. Pirms sastāvdaļas tipa apstiprinājuma numura ir taisnstūris, kurā ir burts “e”, aiz kura ir tās dalībvalsts ciparu vai burtu kods, kas piešķīrusi vai noraidījusi sastāvdaļas tipa apstiprinājumu. Izplūdes sistēma, kurai piešķirts sistēmas tipa apstiprinājums, atbilst II un VI pielikuma noteikumiem.

2. papildinājums

Trokšņa līmeņa testu prasības motocikliem (L3e un L4e kategorija)

1.   Definīcijas

Šajā papildinājumā:

| 1.1. | “motocikla tips attiecībā uz tā trokšņa līmeni un izplūdes sistēmu” ir motocikli, kas neatšķiras pēc tādiem būtiskiem aspektiem kā:






  1.1.1. | motora tips (divtaktu vai četrtaktu, virzuļmotors vai rotorvirzuļu motors, cilindru skaits un tilpums, karburatoru vai iesmidzināšanas sistēmu skaits un tips, vārstu novietojums, maksimālā lietderīgā jauda un atbilstošais ātrums). Uzskata, ka rotorvirzuļu motoru tilpums ir divkārt lielāks par degkameras tilpumu; |
| --- | --- | --- |

1.1.

“motocikla tips attiecībā uz tā trokšņa līmeni un izplūdes sistēmu” ir motocikli, kas neatšķiras pēc tādiem būtiskiem aspektiem kā:

1.1.1.

motora tips (divtaktu vai četrtaktu, virzuļmotors vai rotorvirzuļu motors, cilindru skaits un tilpums, karburatoru vai iesmidzināšanas sistēmu skaits un tips, vārstu novietojums, maksimālā lietderīgā jauda un atbilstošais ātrums). Uzskata, ka rotorvirzuļu motoru tilpums ir divkārt lielāks par degkameras tilpumu;

| 1.1.2. | piedziņas mehānisms, jo īpaši transmisijas pārnesumu skaits un pārnesuma skaitļi un galīgais pārnesuma skaitlis; |
| --- | --- |

1.1.2.

piedziņas mehānisms, jo īpaši transmisijas pārnesumu skaits un pārnesuma skaitļi un galīgais pārnesuma skaitlis;

| 1.1.3. | izplūdes sistēmu skaits, tips un izvietojums; |
| --- | --- |

1.1.3.

izplūdes sistēmu skaits, tips un izvietojums;

| 1.2. | “izplūdes sistēma” vai “trokšņa slāpētājs” ir sastāvdaļu kopums, kas nepieciešams, lai samazinātu motocikla motora vai tā izplūdes radīto troksni;






  1.2.1. | “oriģinālā izplūdes sistēma vai trokšņa slāpētājs” ir tā tipa sistēma, ar ko transportlīdzeklis bija aprīkots tipa apstiprinājuma vai tipa apstiprinājuma paplašinājuma procedūras laikā. Tā var būt sākotnēji uzmontētā sistēma vai rezerves sistēma; |
| --- | --- | --- |

1.2.

“izplūdes sistēma” vai “trokšņa slāpētājs” ir sastāvdaļu kopums, kas nepieciešams, lai samazinātu motocikla motora vai tā izplūdes radīto troksni;

1.2.1.

“oriģinālā izplūdes sistēma vai trokšņa slāpētājs” ir tā tipa sistēma, ar ko transportlīdzeklis bija aprīkots tipa apstiprinājuma vai tipa apstiprinājuma paplašinājuma procedūras laikā. Tā var būt sākotnēji uzmontētā sistēma vai rezerves sistēma;

| 1.2.2. | “neoriģinālā izplūdes sistēma vai trokšņa slāpētājs” ir cita tipa sistēma nevis tā, ar ko transportlīdzeklis bija aprīkots tipa apstiprinājuma vai tipa apstiprinājuma paplašinājuma procedūras laikā. To var izmantot tikai kā rezerves izplūdes sistēmu vai trokšņa slāpētāju; |
| --- | --- |

1.2.2.

“neoriģinālā izplūdes sistēma vai trokšņa slāpētājs” ir cita tipa sistēma nevis tā, ar ko transportlīdzeklis bija aprīkots tipa apstiprinājuma vai tipa apstiprinājuma paplašinājuma procedūras laikā. To var izmantot tikai kā rezerves izplūdes sistēmu vai trokšņa slāpētāju;

| 1.3. | “dažādu tipu izplūdes sistēmas” ir sistēmas, kuras būtiski atšķiras vienā no šādiem veidiem:






  1.3.1. | sistēmas, kas ietver sastāvdaļas, uz kurām ir atšķirīgi rūpnīcas marķējumi vai preču zīmes; |
| --- | --- | --- |

1.3.

“dažādu tipu izplūdes sistēmas” ir sistēmas, kuras būtiski atšķiras vienā no šādiem veidiem:

1.3.1.

sistēmas, kas ietver sastāvdaļas, uz kurām ir atšķirīgi rūpnīcas marķējumi vai preču zīmes;

| 1.3.2. | sistēmas, kas ietver kādu sastāvdaļu, kas izgatavota no materiāliem ar dažādiem raksturlielumiem, vai kas ietver sastāvdaļas, kam ir dažādi izmēri vai forma; |
| --- | --- |

1.3.2.

sistēmas, kas ietver kādu sastāvdaļu, kas izgatavota no materiāliem ar dažādiem raksturlielumiem, vai kas ietver sastāvdaļas, kam ir dažādi izmēri vai forma;

| 1.3.3. | sistēmas, kurās atšķiras vismaz vienas sastāvdaļas darbības principi; |
| --- | --- |

1.3.3.

sistēmas, kurās atšķiras vismaz vienas sastāvdaļas darbības principi;

| 1.3.4. | sistēmas, kas ietver sastāvdaļas atšķirīgās kombinācijās; |
| --- | --- |

1.3.4.

sistēmas, kas ietver sastāvdaļas atšķirīgās kombinācijās;

| 1.4. | “izplūdes sistēmas sastāvdaļa” ir viena no atsevišķajām sastāvdaļām, kuras kopā veido izplūdes sistēmu (piem., izplūdes cauruļu sistēma, trokšņa slāpētājs) un, ja tāda ir, gaisa ieplūdes sistēmu (gaisa filtrs).
  Ja motors ir jāaprīko ar gaisa ieplūdes sistēmu (gaisa filtrs vai ieplūdes trokšņa slāpētājs), lai tas atbilstu maksimālajam pieļaujamajam trokšņa līmenim, tad filtru vai trokšņa slāpētāju uzskata par sastāvdaļām, kam ir tāda pati nozīme kā izplūdes sistēmai. |
| --- | --- |

1.4.

“izplūdes sistēmas sastāvdaļa” ir viena no atsevišķajām sastāvdaļām, kuras kopā veido izplūdes sistēmu (piem., izplūdes cauruļu sistēma, trokšņa slāpētājs) un, ja tāda ir, gaisa ieplūdes sistēmu (gaisa filtrs).

Ja motors ir jāaprīko ar gaisa ieplūdes sistēmu (gaisa filtrs vai ieplūdes trokšņa slāpētājs), lai tas atbilstu maksimālajam pieļaujamajam trokšņa līmenim, tad filtru vai trokšņa slāpētāju uzskata par sastāvdaļām, kam ir tāda pati nozīme kā izplūdes sistēmai.

2.   Sastāvdaļas tipa apstiprinājums attiecībā uz motocikla tipa trokšņa līmeni un oriģinālo izplūdes sistēmu kā atsevišķu tehnisku vienību

2.1.   Kustībā esoša motocikla radītais troksnis (mērīšanas apstākļi un metode transportlīdzekļa testēšanai sastāvdaļas tipa apstiprinājuma procedūras laikā)

2.1.1.   Ierobežojumi: sk. Regulas (ES) Nr. 168/2013 VI pielikuma D daļu.

2.1.2.   Mērinstrumenti

2.1.2.1.   Akustiskie mērījumi

Trokšņa līmeņa mērīšanai izmantojamā iekārta ir Starptautiskās Elektrotehnikas komisijas (IEC) 179. publikācijas “Trokšņa līmeņa precīzijas mērītāji” otrajā izdevumā aprakstītais trokšņa līmeņa precīzijas mērītāja tips. Mērījumus veic, izmantojot “ātro” reakciju un “A” svērumu, kas arī aprakstīti minētajā publikācijā.

Katras mērījumu sērijas sākumā un beigās trokšņa līmeņa mērītāju kalibrē saskaņā ar izgatavotāja norādījumiem, izmantojot atbilstošu trokšņa avotu (piemēram, akustisko kalibratoru).

2.1.2.2.   Ātruma mērījumi

Motora apgriezienu skaitu un motocikla ātrumu uz testa trases nosaka ± 3 % robežās.

2.1.3.   Mērīšanas apstākļi

2.1.3.1.   Motocikla stāvoklis

Mērījumu laikā motocikls ir braukšanas kārtībā.

Pirms tiek veikti mērījumi, motociklam jābūt sasniegušam normālu darba temperatūru. Ja motocikls ir aprīkots ar ventilatoriem, kuriem ir automātiskās iedarbināšanas mehānisms, šīs sistēmas darbību nedrīkst traucēt trokšņa līmeņa mērījumu laikā. Motocikliem, kuriem ir vairāk nekā viens dzenamais ritenis, var izmantot tikai to piedziņu, kas nodrošina braukšanu parastos apstākļos. Ja motocikls ir aprīkots ar blakusvāģi, tad pirms testa veikšanas šo blakusvāģi nomontē.

2.1.3.2.   Testa vieta

Testa vietu veido centrālais paātrinājuma sektors, kam apkārt ir praktiski līdzena testa zona. Paātrinājuma sektors ir līdzens, tā segums ir sauss un tāds, uz kura transportlīdzekļu riepu radītais trokšņa līmenis ir zems.

Testa vietā izmaiņas brīvajā skaņas laukā starp trokšņa avotu, kas atrodas paātrinājuma sektora centrā, un mikrofonu nedrīkst pārsniegt 1,0 dB. Uzskata, ka šis nosacījums ir izpildīts, ja 50 m attālumā no paātrinājuma sektora centra neatrodas tādi lieli objekti kā žogi, akmeņi, tilti vai celtnes, kas atstaro troksni. Testa vietas virsmas segums atbilst 4. papildinājuma prasībām.

Mikrofonu nekādā veidā neaizsedz tā, ka tas varētu ietekmēt skaņas lauku, un starp mikrofonu un trokšņa avotu nedrīkst atrasties cilvēki. Novērotājs, kurš veic mērījumus, atrodas tādā vietā, no kuras viņš nevar ietekmēt mērinstrumenta darbību.

2.1.3.3.   Dažādi

Mērījumus neveic sliktos laika apstākļos. Nodrošina, ka rezultātus neietekmē vēja brāzmas.

Lai veiktu mērījumus, to trokšņa avotu A-svērtais trokšņa līmenis, ko nerada transportlīdzeklis, kuram veic testu, un vējš, ir vismaz par 10,0 dB(A) zemāks par trokšņa līmeni, ko rada transportlīdzeklis. Mikrofonu var aprīkot ar piemērotu vējstiklu, ar nosacījumu, ka tiek ņemts vērā tas, kā tas ietekmē mikrofona jutīgumu un virziena darbības raksturlielumus.

Ja atšķirība starp fona troksni un mērāmo troksni ir no 10,0 dB(A) līdz 16,0 dB(A), testa rezultātus aprēķina, atbilstošo korekciju atņemot no trokšņa līmeņa mērītāja datiem, kā parādīts šajā grafikā:

Ap2.1. attēls

Atšķirība starp fona troksni un mērāmo troksni

Image

2.1.4.   Mērīšanas metode

2.1.4.1.   Mērījumu veids un skaits

A-svērtajos decibelos (dB(A)) izteikto maksimālo trokšņa līmeni mēra tad, kad motocikls pārvietojas starp līnijām AA′ un BB′ (Ap2.2. attēls). Mērījums uzskatāms par nederīgu, ja tiek reģistrēta pārmērīga neatbilstība starp maksimālo vērtību un vispārējo trokšņa līmeni.

Katrā motocikla pusē veic vismaz divus mērījumus.

2.1.4.2.   Mikrofona novietošana

Mikrofonu novieto 7,5 m ± 0,2 m attālumā no trases atskaites līnijas CC′ (Ap2.2. attēls) un 1,2 m ± 0,1 m virs zemes.

2.1.4.3.   Darbības apstākļi

Motocikls tuvojas līnijai AA′ ar vienmērīgu sākotnējo ātrumu, kā noteikts 2.1.4.3.1. un 2.1.4.3.2. punktā. Kad motocikla priekšdaļa sasniedz līniju AA′, cik vien ātri iespējams pilnībā atver droseļvārstu un tur to šādā stāvoklī, līdz motocikla aizmugures daļa sasniedz līniju BB′; pēc tam pēc iespējas ātri droseļvārstu pārslēdz brīvgaitas pozīcijā.

Visos mērījumos motociklu vada taisnā līnijā pāri paātrinājuma sektoram, turot motocikla garenisko vidusplakni cik vien iespējams tuvu līnijai CC′.

2.1.4.3.1.   Motocikli ar neautomātiskajām pārnesumkārbām

2.1.4.3.1.1.   Tuvošanās ātrums

Motocikls tuvojas līnijai AA′ ar vienmērīgu ātrumu

| — | 50 km/h vai |
| --- | --- |

—

50 km/h vai

| — | atbilstīgi motora apgriezienu skaitam, kas vienāds ar 75 % no motora apgriezienu skaita, pie kura tiek attīstīta maksimālā lietderīgā jauda, |
| --- | --- |

—

atbilstīgi motora apgriezienu skaitam, kas vienāds ar 75 % no motora apgriezienu skaita, pie kura tiek attīstīta maksimālā lietderīgā jauda,

atkarībā no tā, kurš mazāks.

2.1.4.3.1.2.   Pārnesuma skaitļa izvēle

2.1.4.3.1.2.1.   Motociklus, kas aprīkoti ar pārnesumkārbu, kurai ir četri vai mazāk pārnesuma skaitļi, neatkarīgi no to motora darba tilpuma testē, braucot tikai ar ieslēgtu otro pārnesumu.

2.1.4.3.1.2.2.   Motociklus, kuru motora darba tilpums nepārsniedz 175 cm3 un kuru pārnesumkārbai ir pieci vai vairāk pārnesuma skaitļi, testē, braucot tikai ar ieslēgtu trešo pārnesumu.

2.1.4.3.1.2.3.   Motociklus, kuru motora darba tilpums pārsniedz 175 cm3 un kuru pārnesumkārbai ir pieci vai vairāk pārnesuma skaitļi, testē, braucot vienreiz ar ieslēgtu otro pārnesumu un vienreiz ar ieslēgtu trešo pārnesumu. Rezultāts ir šo abu testu vidējā vērtība.

2.1.4.3.1.2.4.   Ja, testa laikā braucot ar ieslēgtu otro pārnesumu (sk. 2.1.4.3.1.2.1. un 2.1.4.3.1.2.3. punktu), motora apgriezienu skaits pirms līnijas, kas apzīmē testa trases beigas, pārsniedz 100 % no motora apgriezienu skaita, pie kura tiek attīstīta maksimālā lietderīgā jauda, testu veic ar ieslēgtu trešo pārnesumu un izmērītais trokšņa līmenis ir tas, ko reģistrē kā testa rezultātu.

2.1.4.3.2   Motocikli ar automātiskajām pārnesumkārbām

2.1.4.3.2.1.   Motocikli bez manuālā selektora

2.1.4.3.2.1.1.   Tuvošanās ātrums

Motocikls tuvojas līnijai AA′ ar vienmērīgu ātrumu 30, 40 un 50 km/h vai 75 % no maksimālā ātruma uz ceļa, ja šis lielums ir mazāks. Izvēlas to apstākli, kas rada visaugstāko trokšņa līmeni.

2.1.4.3.2.2.   Motocikli, kas aprīkoti ar manuālo selektoru, kuram ir “X” pozīcijas braukšanai uz priekšu

2.1.4.3.2.2.1.   Tuvošanās ātrums

Motocikls tuvojas līnijai AA′ ar vienmērīgu ātrumu:

| — | mazāk nekā 50 km/h; motora apgriezienu skaits ir vienāds ar 75 % no motora apgriezienu skaita, pie kura tiek attīstīta maksimālā lietderīgā jauda, vai |
| --- | --- |

—

mazāk nekā 50 km/h; motora apgriezienu skaits ir vienāds ar 75 % no motora apgriezienu skaita, pie kura tiek attīstīta maksimālā lietderīgā jauda, vai

| — | 50 km/h; motora apgriezienu skaits ir mazāks par 75 % no motora apgriezienu skaita, pie kura tiek attīstīta maksimālā lietderīgā jauda. |
| --- | --- |

—

50 km/h; motora apgriezienu skaits ir mazāks par 75 % no motora apgriezienu skaita, pie kura tiek attīstīta maksimālā lietderīgā jauda.

Ja, testa laikā braucot ar vienmērīgu ātrumu 50 km/h, pārnesumi tiek pārslēgti uz pirmo, tad motocikla tuvošanās ātrumu var palielināt līdz ne vairāk kā 60 km/h, lai izvairītos no pārslēgšanās uz zemāku pārnesumu.

2.1.4.3.2.2.2.   Manuālā selektora pozīcija

Ja motocikls ir aprīkots ar manuālo selektoru, kuram ir “X” pozīcijas braukšanai uz priekšu, testu veic, braucot ar augstākajā pozīcijā ieslēgtu selektoru; neizmanto automātisku ierīci, kas pārslēdz augstākus pārnesumus uz zemākiem (piem., “kick-down”). Ja pēc līnijas AA′ šķērsošanas notiek automātiska pārslēgšanās uz zemāku pārnesumu, testu atkārto, izmantojot otro augstāko pozīciju vai, ja nepieciešams, trešo augstāko pozīciju, lai noskaidrotu selektora augstāko pozīciju, ar kuru testu var veikt bez automātiskas pārslēgšanās uz zemāku pārnesumu (neizmantojot “kick-down”).

2.1.4.4.   Hibrīdiem L kategorijas transportlīdzekļiem testus veic divreiz šādos stāvokļos:

| a) | A stāvoklis — akumulatori ir uzlādēti līdz maksimālajam uzlādes stāvoklim; ja pieejams vairāk nekā viens “hibrīds režīms”, testam izvēlas visvairāk elektrisko režīmu; |
| --- | --- |

a)

A stāvoklis — akumulatori ir uzlādēti līdz maksimālajam uzlādes stāvoklim; ja pieejams vairāk nekā viens “hibrīds režīms”, testam izvēlas visvairāk elektrisko režīmu;

| b) | B stāvoklis — akumulatori ir uzlādēti līdz minimālajam uzlādes stāvoklim; ja pieejams vairāk nekā viens “hibrīds režīms”, testam izvēlas degvielu visvairāk patērējošo režīmu. |
| --- | --- |

b)

B stāvoklis — akumulatori ir uzlādēti līdz minimālajam uzlādes stāvoklim; ja pieejams vairāk nekā viens “hibrīds režīms”, testam izvēlas degvielu visvairāk patērējošo režīmu.

2.1.5.   Rezultāti (testa ziņojums)

2.1.5.1.   Testa ziņojumā, ko sagatavo informācijas mapes izsniegšanai atbilstoši Regulas (ES) Nr. 168/2013 27. panta 4. punktā norādītajai veidnei, norāda visus apstākļus un faktorus, kas ietekmējuši mērījumu rezultātus.

2.1.5.2.   Rādījumus noapaļo līdz tuvākajam decibelam.

Ja cipars aiz komata ir no 0 līdz 4, kopējo rezultātu noapaļo uz leju, bet, ja tas ir no 5 līdz 9, to noapaļo uz augšu.

Informācijas dokumenta izsniegšanai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 168/2013 27. panta 4. punktā norādīto veidni var izmantot tikai mērījumus, kas atšķiras par ne vairāk kā 2,0 dB(A) divos secīgos testos, kuri veikti vienā un tajā pašā motocikla pusē.

2.1.5.3.   Lai ņemtu vērā neprecizitātes, no katras saskaņā ar 2.1.5.2. punktu iegūtās vērtības atņem 1,0 dB(A).

2.1.5.4.   Ja visu četru mērījumu vidējā vērtība nepārsniedz maksimālo pieļaujamo līmeni, kas noteikts attiecīgajai transportlīdzekļu kategorijai, Regulas (ES) Nr. 168/2013 VI pielikuma D daļā noteikto ierobežojumu uzskata par ievērotu. Šo vidējo vērtību uzskata par testa rezultātu.

2.1.5.5.   Ja visu četru A stāvokļa rezultātu vidējā vērtība un visu četru B stāvokļa rezultātu vidējā vērtība nepārsniedz pieļaujamo līmeni, kas noteikts attiecīgajai transportlīdzekļu kategorijai, Regulas (ES) Nr. 168/2013 VI pielikuma D daļā noteiktos ierobežojumus uzskata par ievērotiem.

Vislielāko vidējo vērtību uzskata par testa rezultātu.

2.2.   Stāvoša motocikla radīts troksnis (mērīšanas apstākļi un konkrētā transportlīdzekļa testam lietojamā metode)

2.2.1.   Trokšņa spiediena līmenis motocikla tiešā tuvumā

Lai atvieglotu turpmāko trokšņa testu veikšanu motocikliem, kas tiek izmantoti, trokšņa spiediena līmeni izplūdes sistēmas atveres tiešā tuvumā mēra saskaņā ar turpmāk izklāstītajām prasībām un mērījumu rezultātu ieraksta testa ziņojumā, kas sagatavots informācijas dokumenta izsniegšanai atbilstoši Regulas (ES) Nr. 168/2013 27. panta 4. punktā norādītajai veidnei.

2.2.2.   Mērinstrumenti

Izmanto 2.1.2.1. punktā definēto precīzijas trokšņa līmeņa mērītāju.

2.2.3.   Mērīšanas apstākļi

2.2.3.1.   Motocikla stāvoklis

Pirms tiek veikti mērījumi, motocikla motoram jābūt sasniegušam normālu darba temperatūru. Ja motocikls ir aprīkots ar ventilatoriem, kuriem ir automātiskās iedarbināšanas mehānisms, šīs sistēmas darbību nedrīkst traucēt trokšņa līmeņa mērījumu laikā.

Veicot mērījumus, ir ieslēgts neitrālais pārnesums. Ja nav iespējams atvienot piedziņas mehānismu, motocikla dzenošajam ritenim ļauj brīvi rotēt, piemēram, novietojot transportlīdzekli uz tā centrālā atbalsta kājiņas.

2.2.3.2.   Testa vieta (Ap2.2. attēls)

Kā testa vietu var izmantot jebkuru teritoriju, kurā nav ievērojamu akustisko traucējumu. Piemērotas ir līdzenas virsmas, kurām ir betona, asfalta vai cita veida cieta materiāla segums un kuras īpaši atstaro troksni; neizmanto virsmas, kurām ir sablīvētas zemes segums. Testa vietai jābūt taisnstūra formā, kura malas ir vismaz 3 m attālumā no motocikla ārējās malas (izņemot stūri). Šajā taisnstūrī neatrodas ievērojami šķēršļi, piemēram, citas personas, kas nav transportlīdzekļa vadītājs un novērotājs.

Motocikls atrodas šajā taisnstūrī tā, ka mērījumiem lietojamais mikrofons ir vismaz 1 m attālumā no jebkuras taisnstūra malas.

2.2.3.3.   Dažādi

Instrumenta rādījumi, ko ietekmē fona troksnis un vējš, ir vismaz par 10,0 dB(A) zemāki nekā mērāmie trokšņa līmeņi. Mikrofonu var aprīkot ar atbilstošu vēja aizsargu, ar nosacījumu, ka ņem vērā tā ietekmi uz mikrofona jutīgumu.

2.2.4.   Mērīšanas metode

2.2.4.1.   Mērījumu veids un skaits

A-svērtajos decibelos (dB(A)) izteikto maksimālo trokšņa līmeni mēra 2.2.4.3. punktā minētās darbības laikā.

Katrā mērījumu punktā veic vismaz trīs mērījumus.

2.2.4.2.   Mikrofona novietojums (Ap2.3. attēls)

Mikrofonu novieto vienā līmenī ar izplūdes atveri vai 0,2 m augstumā virs trases virsmas atkarībā no tā, kas ir augstāk. Mikrofona diafragma ir pavērsta pret izplūdes atveri 0,5 m attālumā no tās. Mikrofona maksimālās jutības ass ir paralēla trases segumam un atrodas 45° ± 10° leņķī pret izplūdes gāzu emisiju virziena vertikālo plakni.

Attiecībā pret šo vertikālo plakni mikrofonu novieto tajā pusē, kura nodrošina maksimālo iespējamo attālumu starp mikrofonu un motocikla kontūru (izņemot stūri).

Ja izplūdes sistēmai ir vairākas atveres, kuru centri atrodas mazāk nekā 0,3 m attālumā cits no cita, tad mikrofonu pavērš pret atveri, kas atrodas vistuvāk motociklam (izņemot stūri), vai pret atveri, kas atrodas visaugstāk virs trases virsmas. Ja atveru centri ir vairāk nekā 0,3 m attālumā cits no cita, veic atsevišķus mērījumus katrai no tām; reģistrēto vislielāko skaitli uzskata par testa vērtību.

2.2.4.3.   Darbības stāvokļi

Motora apgriezienu skaitu uztur vienmērīgu šādā līmenī:

| — | ((S)/(2)), ja S ir vairāk nekā 5 000 apgr./min, vai |
| --- | --- |

—

((S)/(2)), ja S ir vairāk nekā 5 000 apgr./min, vai

| — | ((3S)/(4)), ja S ir ne vairāk kā 5 000 apgr./min, |
| --- | --- |

—

((3S)/(4)), ja S ir ne vairāk kā 5 000 apgr./min,

kur “S” ir motora apgriezienu skaits, pie kura tiek attīstīta maksimālā lietderīgā jauda.

Kad ir sasniegts vienmērīgs motora apgriezienu skaits, droseļvārstu ātri piever līdz brīvgaitas pozīcijai. Trokšņa līmeni mēra motora darbības cikla laikā, kas sastāv no īsa vienmērīga motora apgriezienu skaita perioda, un palēnināšanas perioda laikā, pēc kuriem visaugstāko trokšņa līmeņa mērītāja reģistrēto vērtību pieņem par testa vērtību.

2.2.5.   Rezultāti (testa ziņojums)

2.2.5.1.   Testa ziņojumā, ko sagatavo informācijas dokumenta izsniegšanai atbilstoši Regulas (ES) Nr. 168/2013 27. panta 4. punktā norādītajai veidnei, norāda visus attiecīgos datus un jo īpaši tos, kas izmantoti stāvoša motocikla trokšņa mērīšanā.

2.2.5.2.   Vērtības nolasa no mērinstrumenta un noapaļo līdz tuvākajam decibelam.

Ja cipars aiz komata ir no 0 līdz 4, kopējo rezultātu noapaļo uz leju, bet, ja tas ir no 5 līdz 9, to noapaļo uz augšu.

Tiks izmantoti tikai tie mērījumi, kas trijos secīgos testos atšķiras par ne vairāk kā 2,0 dB(A).

2.2.5.3.   Vislielāko vērtību, kas iegūta šajos trijos mērījumos, uzskata par testa rezultātu.

Ap2.2. attēls

Kustībā esoša transportlīdzekļa tests

Image

Ap2.3. attēls

Stāvoša transportlīdzekļa tests

Image

2.3.   Oriģinālā izplūdes sistēma (trokšņa slāpētājs)

2.3.1.   Prasības trokšņa slāpētājiem, kas satur absorbējošus šķiedras materiālus

2.3.1.1.   Absorbējošais šķiedras materiāls ir bez azbesta piedevas, un to var izmantot trokšņa slāpētāju konstrukcijā tikai tad, ja tas ir droši nostiprināts tam paredzētajā vietā visā trokšņa slāpētāja ekspluatācijas laikā un atbilst prasībām, kas noteiktas 2.3.1.2. vai 2.3.1.3. punktā.

2.3.1.2.   Trokšņa līmenis pēc šķiedras materiāla izņemšanas atbilst 2.1.1. punkta prasībām.

2.3.1.3.   Absorbējošo šķiedras materiālu nedrīkst ievietot tajās trokšņa slāpētāja daļās, caur kurām plūst izplūdes gāzes, un šim materiālam jāatbilst šādām prasībām:

2.3.1.3.1.   materiālu karsē krāsnī četras stundas 650 °C ± 5 °C temperatūrā bez vidējā garuma, diametra vai šķiedru tilpuma blīvuma samazinājuma;

2.3.1.3.2.   pēc vienu stundu ilgas karsēšanas krāsnī 650 °C ± 5 °C temperatūrā vismaz 98 % materiāla jāpaliek sietā ar nominālo acu izmēru 250 μm, kas atbilst tehniskajam standartam ISO 3310-1:2000, ja šo materiālu testē saskaņā ar ISO standartu 2559:2011;

2.3.1.3.3.   materiāls zaudē ne vairāk kā 10,5 % sava svara pēc 24 stundu ilgas tā mērcēšanas 90 °C ± 5 °C temperatūrā sintētiskā kondensātā ar šādu sastāvu:

| — | 1 N bromūdeņražskābe (HBr): 10 ml |
| --- | --- |

—

1 N bromūdeņražskābe (HBr): 10 ml

| — | 1 N sērskābe (H2SO4): 10 ml |
| --- | --- |

—

1 N sērskābe (H2SO4): 10 ml

| — | destilēts ūdens, lai uzpildītu līdz 1 000 ml atzīmei. |
| --- | --- |

—

destilēts ūdens, lai uzpildītu līdz 1 000 ml atzīmei.

Piezīme. Pirms svēršanas materiālu izmazgā destilētā ūdenī un žāvē vienu stundu 105 °C temperatūrā.

2.3.1.4.   Pirms sistēmas testēšanas saskaņā ar 2.1. punktu to sagatavo normālā darba stāvoklī, izmantojot vienu no turpmāk noteiktajām metodēm.

2.3.1.4.1.   Sagatavošana ar iebraukšanas metodi

2.3.1.4.1.1.   Ap2.1. tabulā ir norādīts minimālais nobraucamais attālums sagatavošanas periodā katrai motociklu kategorijai.

Ap2.1. tabula

Minimālais attālums, kas jānobrauc sagatavošanas periodā

| L3e/L4e kategorijas transportlīdzeklis (motocikls) pēc motora darba tilpuma (cm3) | Attālums
  (km) |
| --- | --- |
| 1. | ≤ 80 |

L3e/L4e kategorijas transportlīdzeklis (motocikls) pēc motora darba tilpuma (cm3)

Attālums

(km)

1.

≤ 80

4 000

| 2. | > 80 ≤ 175 |
| --- | --- |

2.

> 80 ≤ 175

6 000

| 3. | > 175 |
| --- | --- |

3.

> 175

8 000

2.3.1.4.1.2   Šajā laikā 50 ± 10 % no minētā sagatavošanas cikla sastāv no braukšanas pa pilsētu, bet pārējā daļa ir pārbraucieni lielos attālumos ar lielu ātrumu; šo nepārtraukto iebraukšanas ciklu var aizstāt ar atbilstošu testa trases programmu.

2.3.1.4.1.3.   Abus braukšanas veidus savstarpēji maina vismaz sešas reizes.

2.3.1.4.1.4.   Pilnā testa programmā iekļauj vismaz 10 pārtraukumus, kas ilgst vismaz trīs stundas, lai imitētu atdzišanas un kondensācijas efektu.

2.3.1.4.2.   Sagatavošana ar pulsāciju

2.3.1.4.2.1.   Motociklu vai tā motoru aprīko ar izplūdes sistēmu vai tās sastāvdaļām.

Pirmajā minētajā gadījumā motociklu uzliek uz veltnīšu dinamometra. Otrajā minētajā gadījumā motoru nostiprina uz testa stenda.

Testa iekārtu, kā parādīts Ap2.4. attēlā, uzmontē uz izplūdes sistēmas atveres. Drīkst izmantot visas citas iekārtas, kas nodrošina līdzvērtīgus rezultātus.

2.3.1.4.2.2.   Testa aprīkojumu noregulē tā, lai izplūdes gāzu plūsma ar ātrdarbīga vārsta palīdzību tiktu pārtraukta un atjaunota 2 500 reižu.

2.3.1.4.2.3   Vārsts atveras, kad izplūdes gāzu pretspiediens, kuru mēra vismaz 100 mm attālumā no ieplūdes atloka, sasniedz vērtību no 0,35 līdz 0,40 bar. Ja motora raksturlielumu dēļ tas nav iespējams, vārsts atveras, kad izplūdes gāzu pretspiediens sasniedz 90 % no spiediena, kuru var izmērīt, pirms motors apstājas. Tas aizveras, kad minētais spiediens atšķiras par ne vairāk kā 10 % no tā stabilizētās vērtības, kad vārsts ir atvērts.

2.3.1.4.2.4.   Laika releju iestata uz periodu, kurā tiek radītas izplūdes gāzes un kuru aprēķina, pamatojoties uz 2.3.1.4.2.3. punkta prasībām.

2.3.1.4.2.5.   Motora apgriezienu skaits ir 75 % no apgriezienu skaita (S), pie kura motors attīsta maksimālo jaudu.

2.3.1.4.2.6.   Dinamometra uzrādītā jauda ir 50 % no pilnas droseļvārsta jaudas, kuru mēra tad, kad sasniegti 75 % no motora apgriezienu skaita (S).

2.3.1.4.2.7.   Testa laikā visi noplūdes atvērumi ir slēgti.

2.3.1.4.2.8.   Visu testu veic 48 stundās. Ja vajadzīgs, ik pēc stundas ir atļauts viens dzesēšanas periods.

2.3.1.4.3.   Sagatavošana uz testa stenda

2.3.1.4.3.1.   Izplūdes sistēmu uzmontē motoram, kas ir tā paša tipa motors, ar kādu aprīko motociklu, kuram šī sistēma ir projektēta, un kas ir nostiprināts uz testa stenda.

2.3.1.4.3.2.   Sagatavošana sastāv no noteikta skaita darbības ciklu uz testa stenda tai motocikla kategorijai, kurai konkrētā izplūdes sistēma ir projektēta. Ap2.2. tabulā parādīts ciklu skaits katrai motociklu kategorijai.

Ap2.2. tabula

Testa stenda ciklu skaits sagatavošanai

| Motocikla kategorija pēc motora darba tilpuma
  (cm3) | Ciklu skaits |
| --- | --- |
| 1. | ≤ 80 |

Motocikla kategorija pēc motora darba tilpuma

(cm3)

Ciklu skaits

1.

≤ 80

6

| 2. | > 80 ≤ 175 |
| --- | --- |

2.

> 80 ≤ 175

9

| 3. | > 175 |
| --- | --- |

3.

> 175

12

2.3.1.4.3.3.   Pēc katra cikla uz testa stenda ir vismaz sešu stundu ilgs pārtraukums, lai imitētu atdzišanas un kondensācijas efektu.

2.3.1.4.3.4.   Katrs cikls uz testa stenda sastāv no sešiem posmiem. Motora stāvokļi un ilgums katram posms ir šāds.

Ap2.3. tabula

Cikla posmi testēšanai uz testa stenda

| Posms | Stāvokļi | Posma ilgums
  (minūtēs) |
| --- | --- | --- |
| Motori ar darba tilpumu, mazāku par 175 cm3 | Motori ar darba tilpumu 175 cm3 vai lielāku |
| 1 | Brīvgaita | 6 | 6 |
| 2 | 25 % slodze pie 75 % S | 40 | 50 |
| 3 | 50 % slodze pie 75 % S | 40 | 50 |
| 4 | 100 % slodze pie 75 % S | 30 | 10 |
| 5 | 50 % slodze pie 100 % S | 12 | 12 |
| 6 | 25 % slodze pie 100 % S | 22 | 22 |
| Kopējais laiks: | 2 stundas 30 minūtes | 2 stundas 30 minūtes |

Posms

Stāvokļi

Posma ilgums

(minūtēs)

Motori ar darba tilpumu, mazāku par 175 cm3

Motori ar darba tilpumu 175 cm3 vai lielāku

1

Brīvgaita

6

6

2

25 % slodze pie 75 % S

40

50

3

50 % slodze pie 75 % S

40

50

4

100 % slodze pie 75 % S

30

10

5

50 % slodze pie 100 % S

12

12

6

25 % slodze pie 100 % S

22

22

Kopējais laiks:

2 stundas 30 minūtes

2 stundas 30 minūtes

2.3.1.4.3.5.   Šīs sagatavošanas procedūras laikā pēc izgatavotāja pieprasījuma motoru un trokšņa slāpētāju var atdzesēt, lai ne vairāk kā 100 mm attālumā no izplūdes gāzu atveres reģistrētā temperatūra nepārsniegtu to vērtību, kas reģistrēta, kad motocikls pārvietojas ar ātrumu 110 km/h vai 75 % S un ieslēgtu augstāko pārnesumu. Motora apgriezienu skaitu vai motocikla ātrumu nosaka ar precizitāti ± 3 %.

Ap2.4. attēls

Testa iekārta sagatavošanai ar pulsāciju

Image

| 1. | Ieplūdes caurules atloks vai uzmava savienošanai ar testējamās izplūdes sistēmas aizmuguri |
| --- | --- |

1.

Ieplūdes caurules atloks vai uzmava savienošanai ar testējamās izplūdes sistēmas aizmuguri

| 2. | Ar roku darbināms regulēšanas vārsts |
| --- | --- |

2.

Ar roku darbināms regulēšanas vārsts

| 3. | Kompensētājrezervuārs ar maksimālo tilpību 40 l un uzpildes laiku ne mazāku par vienu sekundi |
| --- | --- |

3.

Kompensētājrezervuārs ar maksimālo tilpību 40 l un uzpildes laiku ne mazāku par vienu sekundi

| 4. | Spiediena slēdzis ar darbības diapazonu no 0,05 līdz 2,5 bar |
| --- | --- |

4.

Spiediena slēdzis ar darbības diapazonu no 0,05 līdz 2,5 bar

| 5. | Laika aiztures slēdzis |
| --- | --- |

5.

Laika aiztures slēdzis

| 6. | Impulsu skaitītājs |
| --- | --- |

6.

Impulsu skaitītājs

| 7. | Ātrdarbības vārsts, piemēram, izplūdes bremžu vārsts 60 mm diametrā, ko darbina pneimatiskais cilindrs ar jaudu 120 N pie 4 bar. Reakcijas laiks gan atveroties, gan aizveroties nedrīkst pārsniegt 0,5 sekundes |
| --- | --- |

7.

Ātrdarbības vārsts, piemēram, izplūdes bremžu vārsts 60 mm diametrā, ko darbina pneimatiskais cilindrs ar jaudu 120 N pie 4 bar. Reakcijas laiks gan atveroties, gan aizveroties nedrīkst pārsniegt 0,5 sekundes

| 8. | Izplūdes gāzu novērtēšana |
| --- | --- |

8.

Izplūdes gāzu novērtēšana

| 9. | Elastīga šļūtene |
| --- | --- |

9.

Elastīga šļūtene

| 10. | Manometrs |
| --- | --- |

10.

Manometrs

2.3.2.   Diagramma un marķējumi

2.3.2.1.   Informācijas dokumentam, kas atbilst Regulas (ES) Nr. 168/2013 27. panta 4. punktā norādītajai veidnei, pievieno diagrammu un šķērsgriezuma rasējumu, kurā norādīti izplūdes sistēmas izmēri.

2.3.2.2.   Uz visiem oriģinālajiem trokšņa slāpētājiem ir vismaz:

| — | “e” zīme un aiz tās atsauce uz valsti, kura piešķīrusi tipa apstiprinājumu; |
| --- | --- |

—

“e” zīme un aiz tās atsauce uz valsti, kura piešķīrusi tipa apstiprinājumu;

| — | transportlīdzekļa izgatavotāja nosaukums vai preču zīme un |
| --- | --- |

—

transportlīdzekļa izgatavotāja nosaukums vai preču zīme un

| — | marka un detaļas identifikācijas numurs. |
| --- | --- |

—

marka un detaļas identifikācijas numurs.

Šai norādei jābūt skaidri salasāmai, neizdzēšamai un saskatāmai tajā vietā, kurā tā ir jāpiestiprina.

2.3.2.3.   Jebkurš oriģinālo trokšņa slāpētāju rezerves sistēmu iepakojums jāmarķē salasāmi ar vārdiem “oriģināla detaļa” un norādēm uz marku un tipu, kas apvienotas ar “e” zīmi, un arī norādi uz izcelsmes valsti.

2.3.3.   Ieplūdes trokšņa slāpētājs

Ja motora ieplūdes sistēma jāaprīko ar gaisa filtru vai ieplūdes trokšņa slāpētāju, lai atbilstu pieļaujamajam trokšņa līmenim, filtru vai trokšņa slāpētāju uzskata par daļu no trokšņa slāpētāja un 2.3. punkta prasības attiecas arī uz tiem.

3.   Neoriģinālas izplūdes sistēmas vai tās sastāvdaļu kā atsevišķu tehnisku vienību sastāvdaļas tipa apstiprinājums motocikliem

Šī sadaļa attiecas uz sastāvdaļas tipa apstiprinājumu izplūdes sistēmām vai to sastāvdaļām kā atsevišķām tehniskām vienībām, kuras paredzēts uzstādīt viena vai vairāku konkrētu tipu motocikliem kā neoriģinālas rezerves daļas.

3.1.   Definīcija

3.1.1.   “Neoriģināla rezerves izplūdes sistēma vai tās sastāvdaļas” ir jebkura izplūdes sistēmas sastāvdaļa, kas definēta 1.2. punktā un paredzēta uzstādīšanai motociklam, lai aizstātu tāda tipa sastāvdaļu, kura uzstādīta motociklam, kad tika izsniegts informācijas dokuments atbilstoši Regulas (ES) Nr. 168/2013 27. panta 4. punktā minētajai veidnei.

3.2.   Sastāvdaļas tipa apstiprinājuma pieteikums

3.2.1.   Sistēmas izgatavotājs vai tā pilnvarotais pārstāvis iesniedz pieteikumus par sastāvdaļas tipa apstiprinājumiem rezerves izplūdes sistēmām vai to sastāvdaļām kā atsevišķām tehniskām vienībām.

3.2.2.   Par katru rezerves izplūdes sistēmas vai tās sastāvdaļas tipu, par kuru ir iesniegts pieteikums par sastāvdaļas tipa apstiprinājumu, minētajam pieteikumam papildus pievieno šādus dokumentus trijos eksemplāros un šādu informāciju:

| 3.2.2.1. | motocikla tipu, kuriem ir paredzēta(-as) sistēma(-as) vai sastāvdaļa(-as), apraksts attiecībā uz šā papildinājuma 1.1. punktā minētajiem raksturlielumiem; norāda skaitļus vai simbolus, kas ir raksturīgi konkrētā tipa motoram un motociklam; |
| --- | --- |

3.2.2.1.

motocikla tipu, kuriem ir paredzēta(-as) sistēma(-as) vai sastāvdaļa(-as), apraksts attiecībā uz šā papildinājuma 1.1. punktā minētajiem raksturlielumiem; norāda skaitļus vai simbolus, kas ir raksturīgi konkrētā tipa motoram un motociklam;

| 3.2.2.2. | rezerves izplūdes sistēmas apraksts, kurā norādīta katras tās sastāvdaļas relatīvā atrašanās vieta, kopā ar montāžas instrukcijām; |
| --- | --- |

3.2.2.2.

rezerves izplūdes sistēmas apraksts, kurā norādīta katras tās sastāvdaļas relatīvā atrašanās vieta, kopā ar montāžas instrukcijām;

| 3.2.2.3. | katras sastāvdaļas rasējums, lai atvieglotu atrašanu un identifikāciju, un izmantoto materiālu uzskaitījums. Šajos rasējumos norāda arī obligātās sastāvdaļas tipa apstiprinājuma zīmes paredzēto atrašanās vietu. |
| --- | --- |

3.2.2.3.

katras sastāvdaļas rasējums, lai atvieglotu atrašanu un identifikāciju, un izmantoto materiālu uzskaitījums. Šajos rasējumos norāda arī obligātās sastāvdaļas tipa apstiprinājuma zīmes paredzēto atrašanās vietu.

3.2.3.   Pēc tehniskā dienesta pieprasījuma pieteikuma iesniedzējs iesniedz:

| 3.2.3.1. | divus izplūdes sistēmas, par kuru iesniegts sastāvdaļas tipa apstiprinājuma pieteikums, paraugus; |
| --- | --- |

3.2.3.1.

divus izplūdes sistēmas, par kuru iesniegts sastāvdaļas tipa apstiprinājuma pieteikums, paraugus;

| 3.2.3.2. | izplūdes sistēmu, kas atbilst tai, kura sākotnēji tika uzmontēta motociklam, kad tika izsniegts informācijas dokuments atbilstoši Regulā (ES) Nr. 168/2013 minētajai veidnei; |
| --- | --- |

3.2.3.2.

izplūdes sistēmu, kas atbilst tai, kura sākotnēji tika uzmontēta motociklam, kad tika izsniegts informācijas dokuments atbilstoši Regulā (ES) Nr. 168/2013 minētajai veidnei;

| 3.2.3.3. | tā tipa motociklu, kuram paredzēts uzmontēt rezerves izplūdes sistēmu un kurš ir piegādāts tādā stāvoklī, ka tad, kad tam uzmontē tā paša tipa trokšņa slāpētāju, kāds bija sākotnēji uzmontēts, tas atbilst kādas no šo divu iedaļu prasībām:






  3.2.3.3.1. | ja 3.2.3.3. punktā minētais motocikls ir tā tipa motocikls, kuram izsniegts tipa apstiprinājums atbilstīgi šā papildinājuma noteikumiem:






  — | kustībā esoša transportlīdzekļa testa laikā tas nedrīkst pārsniegt robežvērtību, kas noteikta 2.1.1. punktā, par vairāk nekā 1,0 dB(A); |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.3.3.

tā tipa motociklu, kuram paredzēts uzmontēt rezerves izplūdes sistēmu un kurš ir piegādāts tādā stāvoklī, ka tad, kad tam uzmontē tā paša tipa trokšņa slāpētāju, kāds bija sākotnēji uzmontēts, tas atbilst kādas no šo divu iedaļu prasībām:

3.2.3.3.1.

ja 3.2.3.3. punktā minētais motocikls ir tā tipa motocikls, kuram izsniegts tipa apstiprinājums atbilstīgi šā papildinājuma noteikumiem:

—

kustībā esoša transportlīdzekļa testa laikā tas nedrīkst pārsniegt robežvērtību, kas noteikta 2.1.1. punktā, par vairāk nekā 1,0 dB(A);

| — | stāvoša transportlīdzekļa testa laikā tas nedrīkst pārsniegt vērtību, kas reģistrēta, kad motociklam tika piešķirts tipa apstiprinājums, un norādīta uz izgatavotāja datu plāksnes, par vairāk nekā 3,0 dB(A). |
| --- | --- |

—

stāvoša transportlīdzekļa testa laikā tas nedrīkst pārsniegt vērtību, kas reģistrēta, kad motociklam tika piešķirts tipa apstiprinājums, un norādīta uz izgatavotāja datu plāksnes, par vairāk nekā 3,0 dB(A).

| 3.2.3.3.2. | Ja 3.2.3.3. punktā minētais motocikls nav tā tipa motocikls, kuram tika piešķirts tipa apstiprinājums atbilstoši šīs regulas noteikumiem, tas nedrīkst pārsniegt robežvērtību, kas bija piemērojama attiecīgā tipa motociklam, kad tas tika pirmoreiz nodots ekspluatācijā, par vairāk nekā 1,0 dB(A); |
| --- | --- |

3.2.3.3.2.

Ja 3.2.3.3. punktā minētais motocikls nav tā tipa motocikls, kuram tika piešķirts tipa apstiprinājums atbilstoši šīs regulas noteikumiem, tas nedrīkst pārsniegt robežvērtību, kas bija piemērojama attiecīgā tipa motociklam, kad tas tika pirmoreiz nodots ekspluatācijā, par vairāk nekā 1,0 dB(A);

| 3.2.3.4. | ja apstiprinātājiestādes to uzskata par nepieciešamu, iesniedz arī atsevišķu motoru, kas identisks tam, ar kādu ir aprīkots 3.2.3.3. punktā minētais motocikls. |
| --- | --- |

3.2.3.4.

ja apstiprinātājiestādes to uzskata par nepieciešamu, iesniedz arī atsevišķu motoru, kas identisks tam, ar kādu ir aprīkots 3.2.3.3. punktā minētais motocikls.

3.3.   Marķējumi un uzraksti

3.3.1.   Neoriģinālās izplūdes sistēmas vai to sastāvdaļas marķē saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 168/2013 39. pantā noteiktajām prasībām.

3.4.   Sastāvdaļas tipa apstiprinājums

3.4.1.   Pabeidzot šajā papildinājumā noteiktos testus, apstiprinātājiestāde izsniedz sertifikātu atbilstoši paraugam, kas norādīts Regulas (ES) Nr. 168/2013 30. panta 2. punktā. Pirms sastāvdaļas tipa apstiprinājuma numura ir taisnstūris, kurā ir burts “e”, aiz kura ir tās dalībvalsts ciparu vai burtu kods, kas piešķīrusi vai noraidījusi sastāvdaļas tipa apstiprinājumu. Izplūdes sistēma, kurai piešķirts sistēmas tipa apstiprinājums, atbilst II un VI pielikuma noteikumiem.

3.5.   Specifikācijas

3.5.1.   Vispārīgas specifikācijas

Trokšņa slāpētāja projekts, konstrukcija un tā stiprinājums ir tāds, ka:

| 3.5.1.1. | motocikls parastos ekspluatācijas apstākļos atbilst šā papildinājuma prasībām un jo īpaši neatkarīgi no vibrācijām, kurām tas varētu tikt pakļauts; |
| --- | --- |

3.5.1.1.

motocikls parastos ekspluatācijas apstākļos atbilst šā papildinājuma prasībām un jo īpaši neatkarīgi no vibrācijām, kurām tas varētu tikt pakļauts;

| 3.5.1.2. | tam ir pietiekama izturība pret koroziju, kam tas ir pakļauts, ja pienācīgi ievēro normālus motocikla ekspluatācijas apstākļus; |
| --- | --- |

3.5.1.2.

tam ir pietiekama izturība pret koroziju, kam tas ir pakļauts, ja pienācīgi ievēro normālus motocikla ekspluatācijas apstākļus;

| 3.5.1.3. | klīrenss zem sākotnēji piestiprinātā trokšņa slāpētāja un leņķis, kurā motocikls var apgāzties, netiek samazināti; |
| --- | --- |

3.5.1.3.

klīrenss zem sākotnēji piestiprinātā trokšņa slāpētāja un leņķis, kurā motocikls var apgāzties, netiek samazināti;

| 3.5.1.4. | virsma neuzkarst līdz pārmērīgi augstai temperatūrai; |
| --- | --- |

3.5.1.4.

virsma neuzkarst līdz pārmērīgi augstai temperatūrai;

| 3.5.1.5. | tā kontūram nav izvirzījumu vai asu stūru; |
| --- | --- |

3.5.1.5.

tā kontūram nav izvirzījumu vai asu stūru;

| 3.5.1.6. | amortizatoriem un balstiekārtai ir atbilstīgs klīrenss; |
| --- | --- |

3.5.1.6.

amortizatoriem un balstiekārtai ir atbilstīgs klīrenss;

| 3.5.1.7. | caurulēm ir nodrošināta atbilstoša drošības josla; |
| --- | --- |

3.5.1.7.

caurulēm ir nodrošināta atbilstoša drošības josla;

| 3.5.1.8. | tas ir triecienizturīgs tādā veidā, kas ir saderīgs ar skaidri noteiktām apkopes un uzstādīšanas prasībām. |
| --- | --- |

3.5.1.8.

tas ir triecienizturīgs tādā veidā, kas ir saderīgs ar skaidri noteiktām apkopes un uzstādīšanas prasībām.

3.5.2.   Trokšņa līmeņu specifikācijas

| 3.5.2.1. | Rezerves izplūdes sistēmu vai to sastāvdaļu akustisko efektivitāti testē, izmantojot 2.1.2., 2.1.3., 2.1.4. un 2.1.5. punktā aprakstītās metodes.
  Ja rezerves izplūdes sistēma vai tās sastāvdaļa ir uzstādīta 3.2.3.3. punktā minētajam motociklam, iegūtās trokšņa līmeņa vērtības nepārsniedz vērtības, kas izmērītas saskaņā ar 3.2.3.3. punktu, izmantojot to pašu motociklu, kas aprīkots ar oriģinālo trokšņa slāpētāju, testējot gan transportlīdzekli kustībā, gan stāvošu transportlīdzekli. |
| --- | --- |

3.5.2.1.

Rezerves izplūdes sistēmu vai to sastāvdaļu akustisko efektivitāti testē, izmantojot 2.1.2., 2.1.3., 2.1.4. un 2.1.5. punktā aprakstītās metodes.

Ja rezerves izplūdes sistēma vai tās sastāvdaļa ir uzstādīta 3.2.3.3. punktā minētajam motociklam, iegūtās trokšņa līmeņa vērtības nepārsniedz vērtības, kas izmērītas saskaņā ar 3.2.3.3. punktu, izmantojot to pašu motociklu, kas aprīkots ar oriģinālo trokšņa slāpētāju, testējot gan transportlīdzekli kustībā, gan stāvošu transportlīdzekli.

3.5.3.   Motocikla darbības testēšana

| 3.5.3.1. | Rezerves trokšņa slāpētājs ir tāds, ka tiek nodrošināts, ka motocikla darbība ir pielīdzināma tai, ko sasniedz ar oriģinālo trokšņa slāpētāju vai tā sastāvdaļu. |
| --- | --- |

3.5.3.1.

Rezerves trokšņa slāpētājs ir tāds, ka tiek nodrošināts, ka motocikla darbība ir pielīdzināma tai, ko sasniedz ar oriģinālo trokšņa slāpētāju vai tā sastāvdaļu.

| 3.5.3.2. | Rezerves trokšņa slāpētājs ir pielīdzināms oriģinālajam trokšņa slāpētājam, kuram arī jābūt jaunam un kurš arī ir uzstādīts 3.2.3.3. punktā minētajam motociklam. |
| --- | --- |

3.5.3.2.

Rezerves trokšņa slāpētājs ir pielīdzināms oriģinālajam trokšņa slāpētājam, kuram arī jābūt jaunam un kurš arī ir uzstādīts 3.2.3.3. punktā minētajam motociklam.

| 3.5.3.3. | Šo testu veic, izmērot motora jaudas līkni. Maksimālās lietderīgās jaudas un maksimālā ātruma mērījumi, kad uzstādīts rezerves trokšņa slāpētājs, atšķiras par ne vairāk kā ± 5 % no mērījumiem, kas veikti tādos pašos apstākļos ar uzstādītu oriģinālo trokšņa slāpētāju. |
| --- | --- |

3.5.3.3.

Šo testu veic, izmērot motora jaudas līkni. Maksimālās lietderīgās jaudas un maksimālā ātruma mērījumi, kad uzstādīts rezerves trokšņa slāpētājs, atšķiras par ne vairāk kā ± 5 % no mērījumiem, kas veikti tādos pašos apstākļos ar uzstādītu oriģinālo trokšņa slāpētāju.

3.5.4.   Papildu noteikumi, kas attiecas uz šķiedras materiālu saturošiem trokšņa slāpētājiem kā atsevišķām tehniskām vienībām

Šķiedras materiālu nedrīkst izmantot šādu trokšņa slāpētāju konstrukcijā, ja vien nav izpildītas 2.3.1. punktā noteiktās prasības.

3.5.5.   Piesārņojuma emisiju novērtēšana transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar rezerves trokšņa slāpētāja sistēmu

Transportlīdzeklim, kas minēts 3.2.3.3. punktā un kas aprīkots ar tāda tipa trokšņa slāpētāju, par kuru tiek prasīts apstiprinājums, veic I, II un V tipa testu apstākļos, kas aprakstīti attiecīgajā II, III un VI pielikumā, atbilstīgi transportlīdzekļa tipa apstiprinājumam.

Prasības attiecībā uz emisijām uzskata par izpildītām, ja rezultāti nepārsniedz robežvērtības saskaņā ar transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu.

3. papildinājums

Trokšņa līmeņa testu prasības trīs riteņu mopēdiem, tricikliem un kvadricikliem (L2e, L5e, L6e un L7e kategorija)

1.   Definīcijas

Šajā papildinājumā:

| 1.1. | “trīs riteņu mopēda, tricikla vai kvadricikla tips attiecībā uz tā trokšņa līmeni un izplūdes sistēmu” ir trīs riteņu mopēdi un tricikli, kas neatšķiras tādos būtiskos aspektos kā:






  1.1.1. | virsbūves forma vai materiāli (jo īpaši motora nodalījums un tā skaņas necaurlaidība); |
| --- | --- | --- |

1.1.

“trīs riteņu mopēda, tricikla vai kvadricikla tips attiecībā uz tā trokšņa līmeni un izplūdes sistēmu” ir trīs riteņu mopēdi un tricikli, kas neatšķiras tādos būtiskos aspektos kā:

1.1.1.

virsbūves forma vai materiāli (jo īpaši motora nodalījums un tā skaņas necaurlaidība);

| 1.1.2. | transportlīdzekļa garums un platums; |
| --- | --- |

1.1.2.

transportlīdzekļa garums un platums;

| 1.1.3. | motora tips (dzirksteļaizdedze vai kompresijas aizdedze, divtaktu vai četrtaktu, virzuļmotors vai rotorvirzuļu motors, cilindru skaits un tilpums, karburatoru vai iesmidzināšanas sistēmu skaits un tips, vārstu novietojums, maksimālā lietderīgā jauda un atbilstošais ātrums); uzskata, ka rotorvirzuļu motoru tilpums ir divkārt lielāks par degkameras tilpumu; |
| --- | --- |

1.1.3.

motora tips (dzirksteļaizdedze vai kompresijas aizdedze, divtaktu vai četrtaktu, virzuļmotors vai rotorvirzuļu motors, cilindru skaits un tilpums, karburatoru vai iesmidzināšanas sistēmu skaits un tips, vārstu novietojums, maksimālā lietderīgā jauda un atbilstošais ātrums); uzskata, ka rotorvirzuļu motoru tilpums ir divkārt lielāks par degkameras tilpumu;

| 1.1.4. | piedziņas mehānisms, jo īpaši transmisijas pārnesumu skaits un pārnesuma skaitļi un galīgais pārnesuma skaitlis; |
| --- | --- |

1.1.4.

piedziņas mehānisms, jo īpaši transmisijas pārnesumu skaits un pārnesuma skaitļi un galīgais pārnesuma skaitlis;

| 1.1.5. | izplūdes sistēmu skaits, tips un izvietojums; |
| --- | --- |

1.1.5.

izplūdes sistēmu skaits, tips un izvietojums;

| 1.2. | “izplūdes sistēma” vai “trokšņa slāpētājs” ir sastāvdaļu kopums, kas nepieciešams, lai samazinātu trīs riteņu mopēda, tricikla vai kvadricikla motora vai tā izplūdes radīto troksni;






  1.2.1. | “oriģinālā izplūdes sistēma vai trokšņa slāpētājs” ir tā tipa sistēma, ar ko transportlīdzeklis bija aprīkots tipa apstiprinājuma vai tipa apstiprinājuma paplašinājuma procedūras laikā. Tā var būt sākotnēji uzmontētā sistēma vai rezerves sistēma; |
| --- | --- | --- |

1.2.

“izplūdes sistēma” vai “trokšņa slāpētājs” ir sastāvdaļu kopums, kas nepieciešams, lai samazinātu trīs riteņu mopēda, tricikla vai kvadricikla motora vai tā izplūdes radīto troksni;

1.2.1.

“oriģinālā izplūdes sistēma vai trokšņa slāpētājs” ir tā tipa sistēma, ar ko transportlīdzeklis bija aprīkots tipa apstiprinājuma vai tipa apstiprinājuma paplašinājuma procedūras laikā. Tā var būt sākotnēji uzmontētā sistēma vai rezerves sistēma;

| 1.2.2. | “neoriģinālā izplūdes sistēma vai trokšņa slāpētājs” ir cita tipa sistēma nevis tā, ar ko transportlīdzeklis bija aprīkots tipa apstiprinājuma vai tipa apstiprinājuma paplašinājuma procedūras laikā. To var izmantot tikai kā rezerves izplūdes sistēmu vai trokšņa slāpētāju; |
| --- | --- |

1.2.2.

“neoriģinālā izplūdes sistēma vai trokšņa slāpētājs” ir cita tipa sistēma nevis tā, ar ko transportlīdzeklis bija aprīkots tipa apstiprinājuma vai tipa apstiprinājuma paplašinājuma procedūras laikā. To var izmantot tikai kā rezerves izplūdes sistēmu vai trokšņa slāpētāju;

| 1.3. | “dažādu tipu izplūdes sistēmas” ir sistēmas, kuras būtiski atšķiras vienā no šādiem veidiem:






  1.3.1. | sistēmas, kas ietver sastāvdaļas, uz kurām ir atšķirīgi rūpnīcas marķējumi vai preču zīmes; |
| --- | --- | --- |

1.3.

“dažādu tipu izplūdes sistēmas” ir sistēmas, kuras būtiski atšķiras vienā no šādiem veidiem:

1.3.1.

sistēmas, kas ietver sastāvdaļas, uz kurām ir atšķirīgi rūpnīcas marķējumi vai preču zīmes;

| 1.3.2. | sistēmas, kas ietver kādu sastāvdaļu, kas izgatavota no materiāliem ar dažādiem raksturlielumiem, vai kas ietver sastāvdaļas, kam ir dažādi izmēri vai forma; |
| --- | --- |

1.3.2.

sistēmas, kas ietver kādu sastāvdaļu, kas izgatavota no materiāliem ar dažādiem raksturlielumiem, vai kas ietver sastāvdaļas, kam ir dažādi izmēri vai forma;

| 1.3.3. | sistēmas, kurās atšķiras vismaz vienas sastāvdaļas darbības principi; |
| --- | --- |

1.3.3.

sistēmas, kurās atšķiras vismaz vienas sastāvdaļas darbības principi;

| 1.3.4. | sistēmas, kurās ietilpst sastāvdaļas atšķirīgās kombinācijās; |
| --- | --- |

1.3.4.

sistēmas, kurās ietilpst sastāvdaļas atšķirīgās kombinācijās;

| 1.4. | “izplūdes sistēmas sastāvdaļa” ir viena no atsevišķajām sastāvdaļām, kuras kopā veido izplūdes sistēmu (piem., izplūdes cauruļu sistēma, trokšņa slāpētājs) un, ja tāda ir, gaisa ieplūdes sistēmu (gaisa filtrs).
  Ja motors ir jāaprīko ar gaisa ieplūdes sistēmu (gaisa filtru vai ieplūdes trokšņa slāpētāju), lai tas atbilstu maksimālajam pieļaujamajam trokšņa līmenim, tad filtru vai trokšņa slāpētāju uzskata par sastāvdaļām, kam ir tāda pati nozīme kā izplūdes sistēmai. |
| --- | --- |

1.4.

“izplūdes sistēmas sastāvdaļa” ir viena no atsevišķajām sastāvdaļām, kuras kopā veido izplūdes sistēmu (piem., izplūdes cauruļu sistēma, trokšņa slāpētājs) un, ja tāda ir, gaisa ieplūdes sistēmu (gaisa filtrs).

Ja motors ir jāaprīko ar gaisa ieplūdes sistēmu (gaisa filtru vai ieplūdes trokšņa slāpētāju), lai tas atbilstu maksimālajam pieļaujamajam trokšņa līmenim, tad filtru vai trokšņa slāpētāju uzskata par sastāvdaļām, kam ir tāda pati nozīme kā izplūdes sistēmai.

2.   Sastāvdaļas tipa apstiprinājums attiecībā uz trīs riteņu mopēda (L2e), tricikla (L5e), vieglā kvadricikla (L6e) vai smagā kvadricikla (L7e) tipa trokšņa līmeni un oriģinālo izplūdes sistēmu kā atsevišķu tehnisko vienību

2.1.   Trīs riteņu mopēda, tricikla vai kvadricikla radītais troksnis (mērīšanas apstākļi un metode transportlīdzekļa testēšanai sastāvdaļas tipa apstiprinājuma procedūras laikā)

2.1.1.   Transportlīdzeklis, tā motors un izplūdes sistēma ir projektēta, konstruēta un samontēta tā, ka transportlīdzeklis parastos ekspluatācijas apstākļos atbilst šā papildinājuma prasībām neatkarīgi no vibrācijām, kādām tas var tikt pakļauts.

2.1.2.   Izplūdes sistēma ir projektēta, konstruēta un piestiprināta tā, ka tā var pretoties korozijas iedarbībai, kurai tā ir pakļauta.

2.2.   Trokšņa līmeņa specifikācijas

2.2.1.   Ierobežojumi: sk. Regulas (ES) Nr. 168/2013 VI pielikuma D daļu.

2.2.2.   Mērinstrumenti

2.2.2.1.   Trokšņa līmeņa mērīšanai izmantojamā iekārta ir Starptautiskās Elektrotehnikas komisijas (IEC) 179. publikācijas “Trokšņa līmeņa precīzijas mērītāji” otrajā izdevumā aprakstītais trokšņa līmeņa precīzijas mērītāja tips. Mērījumus veic, izmantojot trokšņa mērītāja “ātro” reakciju un “A” svērumu, kas arī aprakstīti šajā publikācijā.

Katras mērījumu sērijas sākumā un beigās trokšņa līmeņa mērītāju kalibrē saskaņā ar izgatavotāja norādījumiem, izmantojot atbilstošu trokšņa avotu (piemēram, akustisko kalibratoru).

2.2.2.2.   Ātruma mērījumi

Motora apgriezienu skaitu un transportlīdzekļa ātrumu uz testa trases nosaka ±3 % robežās.

2.2.3.   Mērīšanas apstākļi

2.2.3.1.   Transportlīdzekļa stāvoklis

Mērījumu laikā transportlīdzeklis ir braukšanas kārtībā (ieskaitot dzesētājvielu, eļļas, degvielu, instrumentus, rezerves riteni un vadītāju). Pirms tiek veikti mērījumi, transportlīdzeklim jābūt sasniegušam normālu darba temperatūru.

2.2.3.1.1.   Mērījumus veic transportlīdzekļiem bez kravas un bez piekabes vai puspiekabes.

2.2.3.2.   Testa vieta

Testa vietu veido centrālais paātrinājuma sektors, kam apkārt ir praktiski līdzena testa zona. Paātrinājuma sektors ir līdzens, tā segums ir sauss un tāds, uz kura transportlīdzekļu riepu radītais trokšņa līmenis ir zems.

Testa vietā izmaiņas brīvajā skaņas laukā starp trokšņa avotu, kas atrodas paātrinājuma sektora centrā, un mikrofonu nedrīkst pārsniegt ±1,0 dB(A). Uzskata, ka šis nosacījums ir izpildīts, ja 50 m attālumā no paātrinājuma sektora centra neatrodas tādi lieli objekti kā žogi, akmeņi, tilti vai celtnes, kas atstaro troksni. Testa trases virsmas segums atbilst 4. papildinājuma prasībām.

Mikrofonu nekādā veidā neaizsedz tā, kas tas varētu ietekmēt skaņas lauku, un starp mikrofonu un trokšņa avotu nedrīkst atrasties cilvēki. Novērotājs, kurš veic mērījumus, atrodas tādā vietā, no kuras viņš nevar ietekmēt mērinstrumenta darbību.

2.2.3.3.   Dažādi

Mērījumus neveic sliktos laika apstākļos. Nodrošina, ka rezultātus neietekmē vēja brāzmas.

Lai veiktu mērījumus, to trokšņa avotu A-svērtais trokšņa līmenis, ko nerada transportlīdzeklis, kuram veic testu, un vējš, ir vismaz par 10,0 dB(A) zemāks nekā trokšņa līmenis, ko rada transportlīdzeklis. Mikrofons aprīkojams ar piemērotu vējstiklu, ar nosacījumu, ka tiek ņemts vērā tas, kā tas ietekmē mikrofona jutīgumu un virziena darbības raksturlielumus.

Ja atšķirība starp fona troksni un mērāmo troksni ir no 10,0 dB(A) līdz 16,0 dB(A), testa rezultātus aprēķina, atbilstošo korekciju atņemot no trokšņa līmeņa mērītāja rādījumiem, kā parādīts šajā grafikā:

Ap3.1.   attēls.

Atšķirība starp fona troksni un mērāmo trokšņa līmeni

Image

2.2.4.   Mērīšanas metode

2.2.4.1.   Mērījumu veids un skaits

A-svērtajos decibelos (dB(A)) izteikto maksimālo trokšņa līmeni mēra tad, kad transportlīdzeklis pārvietojas starp līnijām AA′ un BB′ (Ap3.2. attēls). Mērījums uzskatāms par nederīgu, ja tiek reģistrēta pārmērīga neatbilstība starp maksimālo vērtību un vispārējo trokšņa līmeni.

Katrā transportlīdzekļa pusē veic vismaz divus mērījumus.

2.2.4.2.   Mikrofona novietošana

Mikrofonu novieto 7,5 m ± 0,2 m attālumā no trases atskaites līnijas CC′ (Ap3.2. attēls) un 1,2 m ± 0,1 m virs zemes.

2.2.4.3.   Darbības apstākļi

Transportlīdzeklis tuvojas līnijai AA' ar vienmērīgu sākotnējo ātrumu, kā noteikts 2.2.4.4. punktā. Kad transportlīdzekļa priekšdaļa sasniedz līniju AA′, cik vien ātri iespējams pilnībā atver droseļvārstu un tur to šādā stāvoklī, līdz transportlīdzekļa aizmugures daļa sasniedz līniju BB′; pēc tam pēc iespējas ātri droseļvārstu pārslēdz brīvgaitas pozīcijā.

Visos mērījumos transportlīdzekli vada taisnā līnijā pāri paātrinājuma sektoram, turot tā garenisko vidusplakni cik vien iespējams tuvu līnijai CC′.

2.2.4.3.1.   Transportlīdzekļiem ar šarnīru, kuri sastāv no divām neatdalāmām sastāvdaļām un kurus uzskata par vienu transportlīdzekli, puspiekabi neņem vērā attiecībā uz līnijas BB' šķērsošanu.

2.2.4.4.   Vajadzīgā vienmērīgā ātruma noteikšana

2.2.4.4.1.   Transportlīdzeklis bez pārnesumkārbas

Transportlīdzeklis tuvojas līnijai AA' ar vienmērīgu ātrumu, kas atbilst vai nu motora apgriezienu skaitam, kurš vienāds ar trim ceturtdaļām no tā, pie kāda motors attīsta maksimālo jaudu, vai trim ceturtdaļām no motora maksimālā apgriezienu skaita, ko pieļauj regulators, vai 50 km/h, atkarībā no tā, kas ir lēnāk.

2.2.4.4.2.   Transportlīdzeklis ar manuālo pārnesumkārbu

Ja transportlīdzeklis ir aprīkots pārnesumkārbu, kam ir divi, trīs vai četri pārnesuma skaitļi, izmanto otro pārnesumu. Ja pārnesumkārbai ir vairāk nekā četri pārnesuma skaitļi, izmanto trešo pārnesumu. Ja motors tad sasniedz apgriezienu skaitu, kas pārsniedz tā maksimālo darbības jaudu, tad otrā vai trešā pārnesuma vietā ieslēdz nākamo augstāko pārnesumu, kas ļauj sasniegt līniju BB' uz testa trases, nepārsniedzot šo jaudu. Neizvēlas paātrinošo pārnesumu. Ja transportlīdzeklim ir divu pārnesuma skaitļu galīgā piedziņa, izvēlētais pārnesuma skaitlis atbilst transportlīdzekļa vislielākajam ātrumam. Transportlīdzeklis tuvojas līnijai AA' ar vienmērīgu ātrumu, kas atbilst vai nu trim ceturtdaļām no motora apgriezienu skaita, pie kura motors attīsta maksimālo jaudu, vai trim ceturtdaļām no motora maksimālā apgriezienu skaita, ko pieļauj regulators, vai 50 km/h, atkarībā no tā, kas ir lēnāk.

2.2.4.4.3.   Transportlīdzeklis ar automātisko pārnesumkārbu

Transportlīdzeklis tuvojas līnijai AA' ar vienmērīgu ātrumu 50 km/h vai trim ceturtdaļām no tā maksimālā ātruma, atkarībā no tā, kas ir lēnāk. Ja ir pieejamas vairākas pozīcijas braukšanai uz priekšu, izvēlas to pozīciju, kas ļauj transportlīdzeklim sasniegt augstāko vidējo paātrinājumu starp līnijām AA' un BB'. Neizmanto selektora pozīciju, kuru lieto tikai bremzēšanai, manevrēšanai vai līdzīgām lēnām kustībām.

2.2.4.5.   Hibrīdiem transportlīdzekļiem testus veic divreiz šādos stāvokļos:

| a) | A stāvoklis — akumulatori ir uzlādēti līdz maksimālajam uzlādes stāvoklim; ja pieejams vairāk nekā viens “hibrīds režīms”, testam izvēlas visvairāk elektrisko hibrīda režīmu; |
| --- | --- |

a)

A stāvoklis — akumulatori ir uzlādēti līdz maksimālajam uzlādes stāvoklim; ja pieejams vairāk nekā viens “hibrīds režīms”, testam izvēlas visvairāk elektrisko hibrīda režīmu;

| b) | B stāvoklis — akumulatori ir uzlādēti līdz minimālajam uzlādes stāvoklim; ja pieejams vairāk nekā viens “hibrīds režīms”, testam izvēlas degvielu visvairāk patērējošo hibrīda režīmu. |
| --- | --- |

b)

B stāvoklis — akumulatori ir uzlādēti līdz minimālajam uzlādes stāvoklim; ja pieejams vairāk nekā viens “hibrīds režīms”, testam izvēlas degvielu visvairāk patērējošo hibrīda režīmu.

2.2.5.   Rezultāti (testa ziņojums)

2.2.5.1.   Testa ziņojumā, ko sagatavo informācijas dokumenta izsniegšanai atbilstoši Regulas (ES) Nr. 168/2013 27. panta 4. punktā norādītajai veidnei, norāda visus apstākļus un faktorus, kas ietekmējuši mērījumu rezultātus.

2.2.5.2.   Iegūtās vērtības noapaļo līdz tuvākajam decibelam.

Ja nākamais cipars aiz komata ir 5, skaitli noapaļo uz augšu.

Informācijas dokumenta izsniegšanai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 168/2013 27. panta 4. punktā norādīto veidni var izmantot tikai mērījumus, kas atšķiras par ne vairāk kā 2,0 dB(A) divos secīgos testos, kuri veikti vienā un tajā pašā transportlīdzekļa pusē.

2.2.5.3.   Lai ņemtu vērā neprecizitātes, no katras saskaņā ar 2.2.5.2. punktu iegūtās vērtības atņem 1,0 dB(A).

2.2.5.4.   Ja visu četru mērījumu vidējā vērtība nepārsniedz maksimālo pieļaujamo līmeni, kas noteikts attiecīgajai transportlīdzekļu kategorijai, 2.2.1. punktā noteikto ierobežojumu uzskata par ievērotu. Šī vidējā vērtība ir testa rezultāts.

2.2.5.5.   Ja visu četru A stāvokļa rezultātu vidējā vērtība un visu četru B stāvokļa rezultātu vidējā vērtība nepārsniedz maksimālo līmeni, kas pieļaujams kategorijai, pie kuras pieder testētais hibrīda transportlīdzeklis, 2.2.1. punktā noteiktos ierobežojumus uzskata par ievērotiem.

Vislielāko vidējo vērtību uzskata par testa rezultātu.

2.3.   Stāvoša transportlīdzekļa radītā trokšņa mērīšana (izmantojamā transportlīdzekļa testēšanai)

2.3.1.   Trokšņa spiediena līmenis transportlīdzekļa tiešā tuvumā

Lai atvieglotu turpmāko trokšņa testu veikšanu transportlīdzekļiem, kas tiek izmantoti, mēra arī trokšņa spiediena līmeni izplūdes sistēmas atveres (trokšņa slāpētāja) tiešā tuvumā saskaņā ar turpmāk izklāstītajām prasībām un mērījuma rezultātu ieraksta testa ziņojumā, kas sagatavots dokumenta izsniegšanai atbilstoši Regulas (ES) Nr. 168/2013 32. panta 1. punktā norādītajai veidnei.

2.3.2.   Mērinstrumenti

Izmanto precīzijas trokšņa līmeņa mērītāju, kas atbilst 2.2.2.1. punktā norādītajam precizitātes līmenim.

2.3.3.   Mērīšanas apstākļi

2.3.3.1.   Transportlīdzekļa stāvoklis

Pirms tiek veikti mērījumi, transportlīdzekļa motoram jābūt sasniegušam normālu darba temperatūru. Ja transportlīdzeklis ir aprīkots ar ventilatoriem, kuriem ir automātiskās iedarbināšanas mehānisms, šīs sistēmas darbību nedrīkst traucēt trokšņa līmeņa mērījumu laikā.

Veicot mērījumus, ir ieslēgts neitrālais pārnesums. Ja nav iespējams atvienot piedziņas mehānismu, mopēda vai tricikla dzenošajiem riteņiem ļauj brīvi rotēt, piemēram, novietojot transportlīdzekli uz tā centrālā atbalsta kājiņas.

2.3.3.2.   Testa vieta (Ap3.3. attēls)

Kā testa vietu var izmantot jebkuru teritoriju, kurā nav ievērojamu akustisko traucējumu. Piemērotas ir līdzenas virsmas, kurām ir betona, asfalta vai cita veida cieta materiāla segums un kuras īpaši atstaro troksni; neizmanto virsmas, kurām ir sablīvētas zemes segums. Testa vieta ir taisnstūra forma, kura malas ir vismaz 3 m attālumā no transportlīdzekļa ārējās malas (izņemot stūri). Šajā taisnstūrī neatrodas ievērojami šķēršļi, piemēram, citas personas, kas nav transportlīdzekļa vadītājs un novērotājs.

Transportlīdzeklis atrodas šajā taisnstūrī tā, ka mērījumiem izmantojamais mikrofons ir vismaz 1 m attālumā no jebkuras taisnstūra malas.

2.3.3.3.   Dažādi

Instrumenta rādījumi, ko ietekmē fona troksnis un vējš, ir vismaz par 10,0 dB(A) zemāki nekā mērāmie trokšņa līmeņi. Mikrofonu var aprīkot ar atbilstošu vēja aizsargu, ar nosacījumu, ka ņem vērā tā ietekmi uz mikrofona jutīgumu.

2.3.4.   Mērīšanas metode

2.3.4.1.   Mērījumu veids un skaits

1-svērtajos decibelos (dB(A)) izteikto maksimālo trokšņa līmeni mēra 2.3.4.3. punktā minētās darbības laikā.

Katrā mērījumu punktā veic vismaz trīs mērījumus.

2.3.4.2.   Mikrofona novietojums (Ap3.3. attēls)

Mikrofonu novieto vienā līmenī ar izplūdes atveri vai 0,2 m augstumā virs trases virsmas atkarībā no tā, kas ir augstāk. Mikrofona diafragma ir pavērsta pret izplūdes atveri 0,5 m attālumā no tās. Mikrofona maksimālās jutības ass ir paralēla trases segumam un atrodas 45° ± 10° leņķī pret izplūdes gāzu emisijas virziena vertikālo plakni.

Attiecībā pret šo vertikālo plakni mikrofonu novieto tajā pusē, kura nodrošina maksimālo iespējamo attālumu starp mikrofonu un transportlīdzekļa kontūru (izņemot stūri).

Ja izplūdes sistēmai ir vairākas atveres, kuru centri atrodas mazāk nekā 0,3 m attālumā cits no cita, tad mikrofonu pavērš pret atveri, kas atrodas vistuvāk transportlīdzeklim (izņemot stūri), vai pret atveri, kas atrodas visaugstāk virs trases virsmas. Ja atveru centri ir vairāk nekā 0,3 m attālumā cits no cita, veic atsevišķus mērījumus katrai no tām; reģistrēto vislielāko skaitli uzskata par testa vērtību.

2.3.4.3.   Darbības stāvokļi

Motora apgriezienu skaitu uztur vienmērīgu šādā līmenī:

| — | ((S)/(2)), ja S ir vairāk nekā 5 000 apgr./min, |
| --- | --- |

—

((S)/(2)), ja S ir vairāk nekā 5 000 apgr./min,

| — | ((3S)/(4)), ja S ir ne vairāk kā 5 000 apgr./min, |
| --- | --- |

—

((3S)/(4)), ja S ir ne vairāk kā 5 000 apgr./min,

kur “S” ir motora apgriezienu skaits, pie kura tiek attīstīta maksimālā jauda.

Kad ir sasniegts vienmērīgs motora apgriezienu skaits, droseļvārstu ātri piever līdz brīvgaitas pozīcijai. Trokšņa līmeni mēra motora darbības cikla laikā, kas sastāv no īsa vienmērīga motora apgriezienu skaita perioda, un palēnināšanas perioda laikā, pēc kuriem noteikto visaugstāko mērītāja rādījumu uzskata par testa vērtību.

2.3.5.   Rezultāti (testa ziņojums)

2.3.5.1.   Testa ziņojumā, ko sagatavo informācijas dokumenta izsniegšanai atbilstoši Regulas (ES) Nr. 168/2013 27. panta 4. punktā norādītajai veidnei, norāda visus attiecīgos datus un jo īpaši tos, kas izmantoti stāvoša transportlīdzekļa trokšņa mērīšanā.

2.3.5.2.   No mērinstrumenta nolasītās vērtības noapaļo līdz tuvākajam decibelam.

Ja nākamais cipars aiz komata ir 5, skaitli noapaļo uz augšu.

Tiks izmantoti tikai tie mērījumi, kas trijos secīgos testos atšķiras par ne vairāk kā 2,0 dB(A).

2.3.5.3.   Vislielāko vērtību, kas iegūta šajos trijos mērījumos, uzskata par testa rezultātu.

Ap3.2.   attēls.

Pozīcijas kustībā esoša transportlīdzekļa testēšanai

Image

Ap3.3.   attēls.

Pozīcijas stāvoša transportlīdzekļa testēšanai

Image

2.4.   Oriģinālā izplūdes sistēma (trokšņa slāpētājs)

2.4.1.   Prasības trokšņa slāpētājiem, kas satur absorbējošus šķiedras materiālus

2.4.1.1.   Absorbējošais šķiedras materiāls ir bez azbesta piedevas, un to var izmantot trokšņa slāpētāju konstrukcijā tikai tad, ja tas ir droši nostiprināts tam paredzētajā vietā visā trokšņa slāpētāja ekspluatācijas laikā un atbilst prasībām, kas noteiktas 2.4.1.2. līdz 2.4.1.4. punktā.

2.4.1.2.   Trokšņa līmenis pēc šķiedras materiāla izņemšanas atbilst 2.2.1. punkta prasībām.

2.4.1.3.   Absorbējošo šķiedras materiālu nedrīkst ievietot tajās trokšņa slāpētāja daļās, caur kurām plūst izplūdes gāzes, un šim materiālam jāatbilst šādām prasībām:

2.4.1.3.1.   materiālu karsē krāsnī četras stundas 650 °C ± 5 °C temperatūrā bez vidējā garuma, diametra vai šķiedru tilpuma blīvuma samazinājuma;

2.4.1.3.2.   pēc vienu stundu ilgas karsēšanas krāsnī 923,2 K ± 5 K (650 °C ± 5 °C) temperatūrā vismaz 98 % materiāla paliek sietā ar nominālo acu izmēru 250 μm, kas atbilst tehniskajam standartam ISO 3310-1:2000, ja šo materiālu testē saskaņā ar ISO standartu 2559:2011;

2.4.1.3.3.   materiāls zaudē ne vairāk kā 10,5 % sava svara pēc 24 stundu ilgas tā mērcēšanas 362,2 ± 5 K (90 °C ± 5 °C) temperatūrā sintētiskā kondensātā ar šādu sastāvu:

| — | 1 N bromūdeņražskābe (HBr): 10 ml |
| --- | --- |

—

1 N bromūdeņražskābe (HBr): 10 ml

| — | 1 N sērskābe (H2SO4): 10 ml |
| --- | --- |

—

1 N sērskābe (H2SO4): 10 ml

| — | destilēts ūdens, lai uzpildītu līdz 1 000 ml atzīmei. |
| --- | --- |

—

destilēts ūdens, lai uzpildītu līdz 1 000 ml atzīmei.

Piezīme. Pirms svēršanas materiālu izmazgā destilētā ūdenī un žāvē vienu stundu 105 °C temperatūrā.

2.4.1.4.   Pirms sistēmas testēšanas to sagatavo normālā darba stāvoklī, izmantojot vienu no turpmāk noteiktajām metodēm.

2.4.1.4.1.   Sagatavošana ar iebraukšanas metodi

| 2.4.1.4.1.1. | Ap3.1. tabulā ir norādīts minimālais nobraucamais attālums sagatavošanas periodā katrai transportlīdzekļu kategorijai.

  Ap3.1.   tabula.


  Minimālais attālums, kas jānobrauc sagatavošanas periodā







  Transportlīdzekļa kategorija pēc motora darba tilpuma
  (cm3) | Attālums
  (km) |
| --- | --- | --- |
| 1. | ≤ 250 |

2.4.1.4.1.1.

Ap3.1. tabulā ir norādīts minimālais nobraucamais attālums sagatavošanas periodā katrai transportlīdzekļu kategorijai.

Ap3.1.   tabula.

Minimālais attālums, kas jānobrauc sagatavošanas periodā

Transportlīdzekļa kategorija pēc motora darba tilpuma

(cm3)

Attālums

(km)

1.

≤ 250

4 000

| 2. | > 250 ≤ 500 |
| --- | --- |

2.

> 250 ≤ 500

6 000

| 3. | > 500 |
| --- | --- |

3.

> 500

8 000

| 2.4.1.4.1.2. | Šajā laikā 50 ± 10 % no minētā sagatavošanas cikla sastāv no braukšanas pa pilsētu, bet pārējā daļa ir pārbraucieni lielos attālumos ar lielu ātrumu; šo nepārtraukto iebraukšanas ciklu var aizstāt ar atbilstošu testa trases programmu. |
| --- | --- |

2.4.1.4.1.2.

Šajā laikā 50 ± 10 % no minētā sagatavošanas cikla sastāv no braukšanas pa pilsētu, bet pārējā daļa ir pārbraucieni lielos attālumos ar lielu ātrumu; šo nepārtraukto iebraukšanas ciklu var aizstāt ar atbilstošu testa trases programmu.

| 2.4.1.4.1.3. | Abus braukšanas veidus savstarpēji maina vismaz sešas reizes. |
| --- | --- |

2.4.1.4.1.3.

Abus braukšanas veidus savstarpēji maina vismaz sešas reizes.

| 2.4.1.4.1.4. | Pilnā testa programmā iekļauj vismaz 10 pārtraukumus, kas ilgst vismaz trīs stundas, lai imitētu atdzišanas un kondensācijas efektu. |
| --- | --- |

2.4.1.4.1.4.

Pilnā testa programmā iekļauj vismaz 10 pārtraukumus, kas ilgst vismaz trīs stundas, lai imitētu atdzišanas un kondensācijas efektu.

2.4.1.4.2.   Sagatavošana ar pulsāciju

| 2.4.1.4.2.1. | Transportlīdzekli vai tā motoru aprīko ar izplūdes sistēmu vai tās sastāvdaļām.
  Pirmajā minētajā gadījumā transportlīdzekli uzliek uz veltnīšu dinamometra. Otrajā minētajā gadījumā motoru nostiprina uz testa stenda.
  Testa iekārtu, kā parādīts Ap3.4. attēlā, uzmontē uz izplūdes sistēmas atveres. Drīkst izmantot visas citas iekārtas, kas nodrošina līdzvērtīgus rezultātus. |
| --- | --- |

2.4.1.4.2.1.

Transportlīdzekli vai tā motoru aprīko ar izplūdes sistēmu vai tās sastāvdaļām.

Pirmajā minētajā gadījumā transportlīdzekli uzliek uz veltnīšu dinamometra. Otrajā minētajā gadījumā motoru nostiprina uz testa stenda.

Testa iekārtu, kā parādīts Ap3.4. attēlā, uzmontē uz izplūdes sistēmas atveres. Drīkst izmantot visas citas iekārtas, kas nodrošina līdzvērtīgus rezultātus.

| 2.4.1.4.2.2. | Testa aprīkojumu noregulē tā, lai izplūdes gāzu plūsma ar ātrdarbīga vārsta palīdzību tiktu pārtraukta un atjaunota 2 500 reižu. |
| --- | --- |

2.4.1.4.2.2.

Testa aprīkojumu noregulē tā, lai izplūdes gāzu plūsma ar ātrdarbīga vārsta palīdzību tiktu pārtraukta un atjaunota 2 500 reižu.

| 2.4.1.4.2.3. | Vārsts atveras, kad izplūdes gāzu pretspiediens, kuru mēra vismaz 100 mm attālumā no ieplūdes atloka, sasniedz vērtību no 0,35 līdz 0,40 bar. Ja motora raksturlielumu dēļ tas nav iespējams, vārsts atveras, kad izplūdes gāzu pretspiediens sasniedz 90 % no maksimālā spiediena, kuru var izmērīt, pirms motors apstājas. Tas aizveras, kad minētais spiediens atšķiras par ne vairāk kā 10 % no tā stabilizētās vērtības, kad vārsts ir atvērts. |
| --- | --- |

2.4.1.4.2.3.

Vārsts atveras, kad izplūdes gāzu pretspiediens, kuru mēra vismaz 100 mm attālumā no ieplūdes atloka, sasniedz vērtību no 0,35 līdz 0,40 bar. Ja motora raksturlielumu dēļ tas nav iespējams, vārsts atveras, kad izplūdes gāzu pretspiediens sasniedz 90 % no maksimālā spiediena, kuru var izmērīt, pirms motors apstājas. Tas aizveras, kad minētais spiediens atšķiras par ne vairāk kā 10 % no tā stabilizētās vērtības, kad vārsts ir atvērts.

| 2.4.1.4.2.4. | Laika releju iestata uz periodu, kurā tiek radītas izplūdes gāzes un kuru aprēķina, pamatojoties uz 2.4.1.4.2.3. punkta prasībām. |
| --- | --- |

2.4.1.4.2.4.

Laika releju iestata uz periodu, kurā tiek radītas izplūdes gāzes un kuru aprēķina, pamatojoties uz 2.4.1.4.2.3. punkta prasībām.

| 2.4.1.4.2.5. | Motora apgriezienu skaits ir 75 % no apgriezienu skaita (S), pie kura motors attīsta maksimālo jaudu. |
| --- | --- |

2.4.1.4.2.5.

Motora apgriezienu skaits ir 75 % no apgriezienu skaita (S), pie kura motors attīsta maksimālo jaudu.

| 2.4.1.4.2.6. | Dinamometra uzrādītā jauda ir 50 % no pilnas droseļvārsta jaudas, kuru mēra tad, kad sasniegti 75 % no motora apgriezienu skaita (S). |
| --- | --- |

2.4.1.4.2.6.

Dinamometra uzrādītā jauda ir 50 % no pilnas droseļvārsta jaudas, kuru mēra tad, kad sasniegti 75 % no motora apgriezienu skaita (S).

| 2.4.1.4.2.7. | Testa laikā visi noplūdes atvērumi ir slēgti. |
| --- | --- |

2.4.1.4.2.7.

Testa laikā visi noplūdes atvērumi ir slēgti.

| 2.4.1.4.2.8. | Visu testu veic 48 stundās. Ja vajadzīgs, ik pēc stundas ir atļauts viens dzesēšanas periods. |
| --- | --- |

2.4.1.4.2.8.

Visu testu veic 48 stundās. Ja vajadzīgs, ik pēc stundas ir atļauts viens dzesēšanas periods.

2.4.1.4.3.   Sagatavošana uz testa stenda

| 2.4.1.4.3.1. | Izplūdes sistēmu uzmontē motoram, kas ir tā paša tipa motors, ar kādu aprīko transportlīdzekli, kuram šī sistēma ir projektēta, un kas ir nostiprināts uz testa stenda. |
| --- | --- |

2.4.1.4.3.1.

Izplūdes sistēmu uzmontē motoram, kas ir tā paša tipa motors, ar kādu aprīko transportlīdzekli, kuram šī sistēma ir projektēta, un kas ir nostiprināts uz testa stenda.

| 2.4.1.4.3.2. | Sagatavošana sastāv no noteikta skaita darbības ciklu uz testa stenda tai transportlīdzekļa kategorijai, kurai konkrētā izplūdes sistēma ir projektēta. Tabulā parādīts ciklu skaits katrai transportlīdzekļu kategorijai.

  Ap3.2.   tabula.


  Sagatavošanas ciklu skaits







  Transportlīdzekļa kategorija pēc motora darba tilpuma
  (cm3) | Ciklu skaits |
| --- | --- | --- |
| 1. | ≤ 250 |

2.4.1.4.3.2.

Sagatavošana sastāv no noteikta skaita darbības ciklu uz testa stenda tai transportlīdzekļa kategorijai, kurai konkrētā izplūdes sistēma ir projektēta. Tabulā parādīts ciklu skaits katrai transportlīdzekļu kategorijai.

Ap3.2.   tabula.

Sagatavošanas ciklu skaits

Transportlīdzekļa kategorija pēc motora darba tilpuma

(cm3)

Ciklu skaits

1.

≤ 250

6

| 2. | > 250 ≤ 500 |
| --- | --- |

2.

> 250 ≤ 500

9

| 3. | > 500 |
| --- | --- |

3.

> 500

12

| 2.4.1.4.3.3. | Pēc katra cikla uz testa stenda ir vismaz sešu stundu ilgs pārtraukums, lai imitētu atdzišanas un kondensācijas efektu. |
| --- | --- |

2.4.1.4.3.3.

Pēc katra cikla uz testa stenda ir vismaz sešu stundu ilgs pārtraukums, lai imitētu atdzišanas un kondensācijas efektu.

| 2.4.1.4.3.4. | Katrs cikls uz testa stenda sastāv no sešiem posmiem. Motora stāvokļi un ilgums katram posms ir šāds.

  Ap3.3.   tabula.


  Testa posmu ilgums









  Posms | Stāvokļi | Posma ilgums
  (minūtēs) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Brīvgaita | 6 | 6 |
| 2 | 25 % slodze pie 75 % S | 40 | 50 |
| 3 | 50 % slodze pie 75 % S | 40 | 50 |
| 4 | 100 % slodze pie 75 % S | 30 | 10 |
| 5 | 50 % slodze pie 100 % S | 12 | 12 |
| 6 | 25 % slodze pie 100 % S | 22 | 22 |
| Kopējais laiks: | 2 stundas 30 minūtes | 2 stundas 30 minūtes |

2.4.1.4.3.4.

Katrs cikls uz testa stenda sastāv no sešiem posmiem. Motora stāvokļi un ilgums katram posms ir šāds.

Ap3.3.   tabula.

Testa posmu ilgums

Posms

Stāvokļi

Posma ilgums

(minūtēs)

1

Brīvgaita

6

6

2

25 % slodze pie 75 % S

40

50

3

50 % slodze pie 75 % S

40

50

4

100 % slodze pie 75 % S

30

10

5

50 % slodze pie 100 % S

12

12

6

25 % slodze pie 100 % S

22

22

Kopējais laiks:

2 stundas 30 minūtes

2 stundas 30 minūtes

| 2.4.1.4.3.5. | Šīs sagatavošanas procedūras laikā pēc izgatavotāja pieprasījuma motoru un trokšņa slāpētāju var atdzesēt, lai ne vairāk kā 100 mm attālumā no izplūdes gāzu atveres reģistrētā temperatūra nepārsniegtu to vērtību, kas izmērīta, kad transportlīdzeklis pārvietojas ar ātrumu 110 km/h vai 75 % S un ieslēgtu augstāko pārnesumu. Motora apgriezienu skaitu vai transportlīdzekļa ātrumu nosaka ar precizitāti ±3 %.

  Ap3.4.   attēls.


  Testa iekārta sagatavošanai ar pulsāciju










  1. | Ieplūdes caurules atloks vai uzmava savienošanai ar testējamās izplūdes sistēmas aizmuguri |
| --- | --- | --- |

2.4.1.4.3.5.

Šīs sagatavošanas procedūras laikā pēc izgatavotāja pieprasījuma motoru un trokšņa slāpētāju var atdzesēt, lai ne vairāk kā 100 mm attālumā no izplūdes gāzu atveres reģistrētā temperatūra nepārsniegtu to vērtību, kas izmērīta, kad transportlīdzeklis pārvietojas ar ātrumu 110 km/h vai 75 % S un ieslēgtu augstāko pārnesumu. Motora apgriezienu skaitu vai transportlīdzekļa ātrumu nosaka ar precizitāti ±3 %.

Ap3.4.   attēls.

Testa iekārta sagatavošanai ar pulsāciju

Image

1.

Ieplūdes caurules atloks vai uzmava savienošanai ar testējamās izplūdes sistēmas aizmuguri

| 2. | Ar roku darbināms regulēšanas vārsts |
| --- | --- |

2.

Ar roku darbināms regulēšanas vārsts

| 3. | Kompensētājrezervuārs ar maksimālo tilpību 40 l un uzpildes laiku ne mazāku par vienu sekundi |
| --- | --- |

3.

Kompensētājrezervuārs ar maksimālo tilpību 40 l un uzpildes laiku ne mazāku par vienu sekundi

| 4. | Spiediena slēdzis ar darbības diapazonu no 0,05 līdz 2,5 bar |
| --- | --- |

4.

Spiediena slēdzis ar darbības diapazonu no 0,05 līdz 2,5 bar

| 5. | Laika aiztures slēdzis |
| --- | --- |

5.

Laika aiztures slēdzis

| 6. | Impulsu skaitītājs |
| --- | --- |

6.

Impulsu skaitītājs

| 7. | Ātrdarbības vārsts, piemēram, izplūdes bremžu vārsts 60 mm diametrā, ko darbina pneimatiskais cilindrs ar jaudu 120 N pie 4 bar. Reakcijas laiks gan atveroties, gan aizveroties nedrīkst pārsniegt 0,5 sekundes |
| --- | --- |

7.

Ātrdarbības vārsts, piemēram, izplūdes bremžu vārsts 60 mm diametrā, ko darbina pneimatiskais cilindrs ar jaudu 120 N pie 4 bar. Reakcijas laiks gan atveroties, gan aizveroties nedrīkst pārsniegt 0,5 sekundes

| 8. | Izplūdes gāzu novērtēšana |
| --- | --- |

8.

Izplūdes gāzu novērtēšana

| 9. | Elastīga šļūtene |
| --- | --- |

9.

Elastīga šļūtene

| 10. | Spiediena mērītāji. |
| --- | --- |

10.

Spiediena mērītāji.

2.4.2.   Diagramma un marķējumi

2.4.2.1.   Informācijas dokumentam, kas atbilst Regulas (ES) Nr. 168/2013 27. panta 4. punktā norādītajai veidnei, pievieno diagrammu un šķērsgriezuma rasējumu, kurā norādīti izplūdes sistēmas izmēri.

2.4.2.2.   Uz visiem oriģinālajiem trokšņa slāpētājiem ir vismaz:

| — | “e” zīme un aiz tās atsauce uz valsti, kura piešķīrusi tipa apstiprinājumu; |
| --- | --- |

—

“e” zīme un aiz tās atsauce uz valsti, kura piešķīrusi tipa apstiprinājumu;

| — | transportlīdzekļa izgatavotāja nosaukums vai preču zīme un |
| --- | --- |

—

transportlīdzekļa izgatavotāja nosaukums vai preču zīme un

| — | marka un detaļas identifikācijas numurs. |
| --- | --- |

—

marka un detaļas identifikācijas numurs.

Šai norādei jābūt skaidri salasāmai, neizdzēšamai un saskatāmai tajā vietā, kurā tā ir jāpiestiprina.

2.4.2.3.   Jebkurš oriģinālo trokšņa slāpētāju rezerves sistēmu iepakojums jāmarķē salasāmi ar vārdiem “oriģināla detaļa” un norādēm uz marku un tipu, kas apvienotas ar “e” zīmi, un arī norādi uz izcelsmes valsti.

2.4.3.   Ieplūdes trokšņa slāpētājs

Ja motora ieplūdes sistēma jāaprīko ar gaisa filtru vai ieplūdes trokšņa slāpētāju, lai atbilstu pieļaujamajam trokšņa līmenim, filtru vai trokšņa slāpētāju uzskata par daļu no trokšņa slāpētāja un 2.4. punkta prasības attiecas arī uz tiem.

3.   Neoriģinālas izplūdes sistēmas vai tās sastāvdaļu kā atsevišķu tehnisku vienību sastāvdaļas tipa apstiprinājums trīs riteņu mopēdiem un tricikliem

Šī sadaļa attiecas uz sastāvdaļas tipa apstiprinājumu izplūdes sistēmām vai to sastāvdaļām kā atsevišķām tehniskām vienībām, kuras paredzēts uzstādīt viena vai vairāku konkrētu tipu trīs riteņu mopēdiem un tricikliem kā neoriģinālas rezerves daļas.

3.1.   Definīcija

3.1.1.   “Neoriģināla rezerves izplūdes sistēma vai tās sastāvdaļas” ir jebkura izplūdes sistēmas sastāvdaļa, kas definēta 1.2. punktā un paredzēta uzstādīšanai trīs riteņu mopēdam, triciklam vai kvadriciklam, lai aizstātu tāda tipa sastāvdaļu, kura uzstādīta trīs riteņu mopēdam, triciklam vai kvadriciklam, kad tika izsniegts informācijas dokuments atbilstoši Regulas (ES) Nr. 168/2013 27. panta 4. punktā minētajai veidnei.

3.2.   Sastāvdaļas tipa apstiprinājuma pieteikums

3.2.1.   Sistēmas izgatavotājs vai tā pilnvarotais pārstāvis iesniedz pieteikumus par sastāvdaļas tipa apstiprinājumiem rezerves izplūdes sistēmām vai to sastāvdaļām kā atsevišķām tehniskām vienībām.

3.2.2.   Par katru rezerves izplūdes sistēmas vai tās sastāvdaļas tipu, par kuru ir iesniegts pieteikums par sastāvdaļas tipa apstiprinājumu, minētajam pieteikumam papildus pievieno šādus dokumentus trijos eksemplāros un šādu informāciju:

| 3.2.2.1. | transportlīdzekļa tipu, kuriem ir paredzētas sistēmas vai sastāvdaļas, apraksts attiecībā uz 1.1. punktā minētajiem raksturlielumiem; norāda skaitļus vai simbolus, kas ir raksturīgi konkrētā tipa motoram un transportlīdzeklim; |
| --- | --- |

3.2.2.1.

transportlīdzekļa tipu, kuriem ir paredzētas sistēmas vai sastāvdaļas, apraksts attiecībā uz 1.1. punktā minētajiem raksturlielumiem; norāda skaitļus vai simbolus, kas ir raksturīgi konkrētā tipa motoram un transportlīdzeklim;

| 3.2.2.2. | rezerves izplūdes sistēmas apraksts, kurā norādīta katras tās sastāvdaļas relatīvā atrašanās vieta, kopā ar montāžas instrukcijām; |
| --- | --- |

3.2.2.2.

rezerves izplūdes sistēmas apraksts, kurā norādīta katras tās sastāvdaļas relatīvā atrašanās vieta, kopā ar montāžas instrukcijām;

| 3.2.2.3. | katras sastāvdaļas rasējums, lai atvieglotu atrašanu un identifikāciju, un izmantoto materiālu uzskaitījums. Šajos rasējumos norāda arī obligātās sastāvdaļas tipa apstiprinājuma zīmes paredzēto atrašanās vietu. |
| --- | --- |

3.2.2.3.

katras sastāvdaļas rasējums, lai atvieglotu atrašanu un identifikāciju, un izmantoto materiālu uzskaitījums. Šajos rasējumos norāda arī obligātās sastāvdaļas tipa apstiprinājuma zīmes paredzēto atrašanās vietu.

3.2.3.   Pēc tehniskā dienesta pieprasījuma pieteikuma iesniedzējs iesniedz:

| 3.2.3.1. | divus izplūdes sistēmas, par kuru iesniegts sastāvdaļas tipa apstiprinājuma pieteikums, paraugus; |
| --- | --- |

3.2.3.1.

divus izplūdes sistēmas, par kuru iesniegts sastāvdaļas tipa apstiprinājuma pieteikums, paraugus;

| 3.2.3.2. | izplūdes sistēmu, kas atbilst tai, kura sākotnēji tika uzmontēta transportlīdzeklim, kad tika izsniegts informācijas dokuments atbilstoši Regulas (ES) Nr. 168/2013 27. panta 4. punktā minētajai veidnei; |
| --- | --- |

3.2.3.2.

izplūdes sistēmu, kas atbilst tai, kura sākotnēji tika uzmontēta transportlīdzeklim, kad tika izsniegts informācijas dokuments atbilstoši Regulas (ES) Nr. 168/2013 27. panta 4. punktā minētajai veidnei;

| 3.2.3.3. | tā tipa transportlīdzekli, kuram paredzēts uzmontēt rezerves izplūdes sistēmu un kurš ir piegādāts tādā stāvoklī, ka tad, kad tam uzmontē tā paša tipa trokšņa slāpētāju, kāds bija sākotnēji uzmontēts, tas atbilst kādas no šo divu iedaļu prasībām:






  3.2.3.3.1. | ja transportlīdzeklis ir tā tipa transportlīdzeklis, kuram piešķirts tipa apstiprinājums atbilstīgi šā papildinājuma noteikumiem: | kustībā esoša transportlīdzekļa testa laikā tas nedrīkst pārsniegt robežvērtību, kas noteikta 2.2.1.3. punktā, par vairāk nekā 1,0 dB(A); |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.3.3.

tā tipa transportlīdzekli, kuram paredzēts uzmontēt rezerves izplūdes sistēmu un kurš ir piegādāts tādā stāvoklī, ka tad, kad tam uzmontē tā paša tipa trokšņa slāpētāju, kāds bija sākotnēji uzmontēts, tas atbilst kādas no šo divu iedaļu prasībām:

3.2.3.3.1.

ja transportlīdzeklis ir tā tipa transportlīdzeklis, kuram piešķirts tipa apstiprinājums atbilstīgi šā papildinājuma noteikumiem:

kustībā esoša transportlīdzekļa testa laikā tas nedrīkst pārsniegt robežvērtību, kas noteikta 2.2.1.3. punktā, par vairāk nekā 1,0 dB(A);

| | stāvoša transportlīdzekļa testa laikā tas nedrīkst pārsniegt vērtību, kas norādīta uz izgatavotāja datu plāksnes, par vairāk nekā 3,0 dB(A); |
| --- | --- |

stāvoša transportlīdzekļa testa laikā tas nedrīkst pārsniegt vērtību, kas norādīta uz izgatavotāja datu plāksnes, par vairāk nekā 3,0 dB(A);

| 3.2.3.3.2. | ja transportlīdzeklis nav tā tipa transportlīdzeklis, kuram piešķirts tipa apstiprinājums atbilstoši šā papildinājuma noteikumiem, tas nedrīkst pārsniegt robežvērtību, kas piemērojama attiecīgā tipa transportlīdzeklim, kad tas tika pirmoreiz nodots ekspluatācijā, par vairāk nekā 1,0 dB(A); |
| --- | --- |

3.2.3.3.2.

ja transportlīdzeklis nav tā tipa transportlīdzeklis, kuram piešķirts tipa apstiprinājums atbilstoši šā papildinājuma noteikumiem, tas nedrīkst pārsniegt robežvērtību, kas piemērojama attiecīgā tipa transportlīdzeklim, kad tas tika pirmoreiz nodots ekspluatācijā, par vairāk nekā 1,0 dB(A);

| 3.2.3.4. | ja apstiprinātājiestādes to uzskata par nepieciešamu, iesniedz arī atsevišķu motoru, kas identisks tam, ar kādu ir aprīkots 3.2.3.3. punktā minētais transportlīdzeklis. |
| --- | --- |

3.2.3.4.

ja apstiprinātājiestādes to uzskata par nepieciešamu, iesniedz arī atsevišķu motoru, kas identisks tam, ar kādu ir aprīkots 3.2.3.3. punktā minētais transportlīdzeklis.

3.3.   Marķējumi un uzraksti

3.3.1.   Neoriģinālās izplūdes sistēmas vai to sastāvdaļas marķē saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 168/2013 39. panta prasībām.

3.4.   Sastāvdaļas tipa apstiprinājums

3.4.1.   Pabeidzot šajā papildinājumā noteiktos testus, apstiprinātājiestāde izsniedz sertifikātu atbilstoši paraugam, kas norādīts Regulas (ES) Nr. 168/2013 30. panta 2. punktā. Pirms sastāvdaļas tipa apstiprinājuma numura ir taisnstūris, kurā ir burts “e”, aiz kura ir tās dalībvalsts ciparu vai burtu kods, kas piešķīrusi vai noraidījusi sastāvdaļas tipa apstiprinājumu.

3.5.   Specifikācijas

3.5.1.   Vispārīgas specifikācijas

Trokšņa slāpētāja projekts, konstrukcija un tā stiprinājums ir tāds, ka:

| 3.5.1.1. | transportlīdzeklis parastos ekspluatācijas apstākļos atbilst šā papildinājuma prasībām un jo īpaši neatkarīgi no vibrācijām, kurām tas varētu tikt pakļauts; |
| --- | --- |

3.5.1.1.

transportlīdzeklis parastos ekspluatācijas apstākļos atbilst šā papildinājuma prasībām un jo īpaši neatkarīgi no vibrācijām, kurām tas varētu tikt pakļauts;

| 3.5.1.2. | tam ir pietiekama izturība pret koroziju, kam tas ir pakļauts, ja pienācīgi ievēro normālus ekspluatācijas apstākļus; |
| --- | --- |

3.5.1.2.

tam ir pietiekama izturība pret koroziju, kam tas ir pakļauts, ja pienācīgi ievēro normālus ekspluatācijas apstākļus;

| 3.5.1.3. | klīrenss zem sākotnēji piestiprinātā trokšņa slāpētāja un leņķis, kādā transportlīdzeklis var apgāzties, netiek samazināti; |
| --- | --- |

3.5.1.3.

klīrenss zem sākotnēji piestiprinātā trokšņa slāpētāja un leņķis, kādā transportlīdzeklis var apgāzties, netiek samazināti;

| 3.5.1.4. | virsma neuzkarst līdz pārmērīgi augstai temperatūrai; |
| --- | --- |

3.5.1.4.

virsma neuzkarst līdz pārmērīgi augstai temperatūrai;

| 3.5.1.5. | tā kontūram nav izvirzījumu vai asu stūru; |
| --- | --- |

3.5.1.5.

tā kontūram nav izvirzījumu vai asu stūru;

| 3.5.1.6. | amortizatoriem un balstiekārtai ir atbilstīgs klīrenss; |
| --- | --- |

3.5.1.6.

amortizatoriem un balstiekārtai ir atbilstīgs klīrenss;

| 3.5.1.7. | caurulēm ir nodrošināta atbilstoša drošības josla; |
| --- | --- |

3.5.1.7.

caurulēm ir nodrošināta atbilstoša drošības josla;

| 3.5.1.8. | tas ir triecienizturīgs tādā veidā, kas ir saderīgs ar skaidri noteiktām apkopes un uzstādīšanas prasībām. |
| --- | --- |

3.5.1.8.

tas ir triecienizturīgs tādā veidā, kas ir saderīgs ar skaidri noteiktām apkopes un uzstādīšanas prasībām.

3.5.2.   Trokšņa līmeņu specifikācijas

| 3.5.2.1. | Rezerves izplūdes sistēmu vai to sastāvdaļu akustisko efektivitāti testē, izmantojot 2.3. un 2.4. punktā aprakstītās metodes.
  Trokšņa līmeņa vērtības, kas iegūtas, testējot rezerves izplūdes sistēmu vai tās sastāvdaļu, kura uzmontēta šā pielikuma 3.2.3.3. punktā minētajam transportlīdzeklim, atbilst šādiem nosacījumiem: |
| --- | --- |

3.5.2.1.

Rezerves izplūdes sistēmu vai to sastāvdaļu akustisko efektivitāti testē, izmantojot 2.3. un 2.4. punktā aprakstītās metodes.

Trokšņa līmeņa vērtības, kas iegūtas, testējot rezerves izplūdes sistēmu vai tās sastāvdaļu, kura uzmontēta šā pielikuma 3.2.3.3. punktā minētajam transportlīdzeklim, atbilst šādiem nosacījumiem:

| 3.5.2.1.1. | tās nepārsniedz trokšņa līmeņa vērtības, kas izmērītas saskaņā ar 3.2.3.3. punktu, izmantojot to pašu transportlīdzekli, kurš aprīkots ar oriģinālo trokšņa slāpētāju, testējot gan transportlīdzekli kustībā, gan stāvošu transportlīdzekli. |
| --- | --- |

3.5.2.1.1.

tās nepārsniedz trokšņa līmeņa vērtības, kas izmērītas saskaņā ar 3.2.3.3. punktu, izmantojot to pašu transportlīdzekli, kurš aprīkots ar oriģinālo trokšņa slāpētāju, testējot gan transportlīdzekli kustībā, gan stāvošu transportlīdzekli.

3.5.3.   Transportlīdzekļa darbības testēšana

| 3.5.3.1. | Rezerves trokšņa slāpētājs ir tāds, ka tiek nodrošināts, ka transportlīdzekļa darbība ir pielīdzināma tai, ko sasniedz ar oriģinālo trokšņa slāpētāju vai tā sastāvdaļu. |
| --- | --- |

3.5.3.1.

Rezerves trokšņa slāpētājs ir tāds, ka tiek nodrošināts, ka transportlīdzekļa darbība ir pielīdzināma tai, ko sasniedz ar oriģinālo trokšņa slāpētāju vai tā sastāvdaļu.

| 3.5.3.2. | Rezerves trokšņa slāpētājs ir pielīdzināms oriģinālajam trokšņa slāpētājam, kuram arī jābūt jaunam un kurš arī ir uzstādīts 3.2.3.3. punktā minētajam transportlīdzeklim. |
| --- | --- |

3.5.3.2.

Rezerves trokšņa slāpētājs ir pielīdzināms oriģinālajam trokšņa slāpētājam, kuram arī jābūt jaunam un kurš arī ir uzstādīts 3.2.3.3. punktā minētajam transportlīdzeklim.

| 3.5.3.3. | Šo testu veic, izmērot motora jaudas līkni. Maksimālās lietderīgās jaudas un maksimālā ātruma mērījumi, kad uzstādīts rezerves trokšņa slāpētājs, atšķiras par ne vairāk kā ± 5 % no mērījumiem, kas veikti tādos pašos apstākļos ar uzstādītu oriģinālo trokšņa slāpētāju. |
| --- | --- |

3.5.3.3.

Šo testu veic, izmērot motora jaudas līkni. Maksimālās lietderīgās jaudas un maksimālā ātruma mērījumi, kad uzstādīts rezerves trokšņa slāpētājs, atšķiras par ne vairāk kā ± 5 % no mērījumiem, kas veikti tādos pašos apstākļos ar uzstādītu oriģinālo trokšņa slāpētāju.

3.5.4.   Papildu noteikumi, kas attiecas uz šķiedras materiālu saturošiem trokšņa slāpētājiem kā atsevišķām tehniskām vienībām

Šķiedras materiālu nedrīkst izmantot šādu trokšņa slāpētāju konstrukcijā, ja vien nav izpildītas 2.4.1. punktā noteiktās prasības.

3.5.5.   Piesārņojuma emisiju novērtēšana transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar rezerves trokšņa slāpētāja sistēmu

Transportlīdzeklim, kas minēts 3.2.3.3. punktā un aprīkots ar tāda tipa trokšņa slāpētāju, par kuru tiek prasīts apstiprinājums, veic I, II un V tipa testu apstākļos, kas aprakstīti attiecīgajos šīs regulas pielikumos, atbilstīgi transportlīdzekļa tipa apstiprinājumam.

Prasības attiecībā uz emisijām uzskata par izpildītām, ja rezultāti nepārsniedz robežvērtības saskaņā ar transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu.

4. papildinājums

Testa trases specifikācija

0.   Ievads

Šajā papildinājumā ir noteiktas specifikācijas, kas attiecas uz testa trases seguma fiziskajiem raksturlielumiem un plānojumu.

1.   Vajadzīgie virsmas raksturlielumi

Virsmu uzskata par atbilstīgu šai regulai, ja ir izmērīta tās tekstūra un porainība vai trokšņa absorbcijas koeficients un ir konstatēts, ka tie atbilst 1.1.–1.4. punkta prasībām un ka izpildītas konstrukcijas prasības (2.2. punkts).

1.1.   Paliekošā porainība

Testa trases seguma maisījuma paliekošā porainība Vc nepārsniedz 8 %. Mērīšanas procedūra ir izklāstīta 3.1. punktā.

1.2.   Trokšņa absorbcijas koeficients

Ja virsma neatbilst prasībai attiecībā uz paliekošo porainību, tā ir pieņemama vienīgi tad, ja tās trokšņa absorbcijas koeficients ir α ≤ 0,10. Mērīšanas procedūra ir izklāstīta 3.2. punktā.

Prasība, kas noteikta 1.1. un 1.2. punktā ir izpildīta arī tad, ja ir izmērīta tikai trokšņa absorbcija un tā ir α ≤ 0,10.

1.3.   Tekstūras dziļums

Tekstūras dziļums (TD), kas izmērīts saskaņā ar apjoma mērīšanas metodi (sk. 3.3. punktu), ir šāds:

TD ≥ 0,4 mm.

1.4.   Virsmas viendabīgums

Dara visu iespējamo, lai testa zonā nodrošinātu pēc iespējas viendabīgāku virsmu. Tas attiecas uz tekstūru un porainību, bet jāņem vērā arī tas, ka labāka rites efektivitāte dažās vietās salīdzinājumā ar citām var nozīmēt, ka tekstūra ir atšķirīga un riti var ietekmēt reljefa negludumi.

1.5.   Testēšanas intervāli

Lai pārbaudītu, vai segums joprojām atbilst tekstūras un porainības vai trokšņa absorbcijas prasībām, kuras noteiktas šajā specifikācijā, veic periodisku seguma testēšanu ar šādiem intervāliem:

| a) | attiecībā uz paliekošo porainību un trokšņa absorbciju:






  — | kad virsma ir jauna; ja virsma atbilst prasībām, kad tā ir jauna, periodiska papildu testēšana nav vajadzīga; |
| --- | --- | --- |

a)

attiecībā uz paliekošo porainību un trokšņa absorbciju:

—

kad virsma ir jauna; ja virsma atbilst prasībām, kad tā ir jauna, periodiska papildu testēšana nav vajadzīga;

| — | ja jauna virsma neatbilst šai prasībai, tā var atbilst prasībai vēlāk, jo virsma ar laiku mēdz zaudēt porainību un sablīvēties; |
| --- | --- |

—

ja jauna virsma neatbilst šai prasībai, tā var atbilst prasībai vēlāk, jo virsma ar laiku mēdz zaudēt porainību un sablīvēties;

| b) | attiecībā uz tekstūras dziļumu (TD):






  — | kad virsma ir jauna; |
| --- | --- | --- |

b)

attiecībā uz tekstūras dziļumu (TD):

—

kad virsma ir jauna;

| — | kad sākas trokšņa testi (NB: ne agrāk kā četras nedēļas pēc uzklāšanas); |
| --- | --- |

—

kad sākas trokšņa testi (NB: ne agrāk kā četras nedēļas pēc uzklāšanas);

| — | pēc tam reizi divpadsmit mēnešos |
| --- | --- |

—

pēc tam reizi divpadsmit mēnešos

2.   Testa virsmas konstrukcija

2.1.   Zona

Projektējot testa trases virsmu, ir svarīgi nodrošināt, ka laukums, ko šķērso transportlīdzekļi, kuri pārvietojas pa testa joslu, ir pārklāts ar norādīto testa segumu ar pietiekamu rezervi drošai un ērtai braukšanai. Šajā nolūkā ir svarīgi, lai trase būtu vismaz 3 m plata un trases garums sniegtos vismaz 10 m ārpus līnijām AA un BB. Turpmāk Ap4.1. attēlā ir aplūkojama piemērota testa vieta un norādīta minimālā platība, kas, izmantojot mašīnas, pārklājama ar speciālu testa virsmas materiālu un sablīvējama.

Ap4.1. attēls.

Minimālās prasības testa virsmas laukumam

Image

2.2.   Prasības attiecībā uz virsmas konstrukciju

Testa virsma atbilst četrām konstrukcijas prasībām:

| a) | tā ir no blīva asfaltbetona; |
| --- | --- |

a)

tā ir no blīva asfaltbetona;

| b) | maksimālais šķembu lielums ir 8 mm (pielaides no 6,3 mm līdz 10 mm); |
| --- | --- |

b)

maksimālais šķembu lielums ir 8 mm (pielaides no 6,3 mm līdz 10 mm);

| c) | nodilušās virsmas biezums ir ≥ 30 mm; |
| --- | --- |

c)

nodilušās virsmas biezums ir ≥ 30 mm;

| d) | saistviela ir nemainīts tiešas sasaistes bitums. |
| --- | --- |

d)

saistviela ir nemainīts tiešas sasaistes bitums.

Testa virsmas būvētājs vadās no Ap4.2. attēlā parādītās kopējās gradācijas līknes, kas sniegs vēlamos raksturlielumus. Turklāt Ap4.1. tabulā ir sniegtas pamatnostādnes par to, kā iegūt vēlamo tekstūru un noturību. Gradācijas līkne atbilst šādai formulai:

Ap4.1. vienādojums:

Formula

kur:

| d | kvadrātveida acu sieta izmērs, mm; |
| --- | --- |
| d
  max | 8 mm vidējai līknei; |
| d
  max | 10 mm zemākās pielaides līknei; |
| d
  max | 6,3 mm augstākās pielaides līknei. |

d

kvadrātveida acu sieta izmērs, mm;

d
  max

8 mm vidējai līknei;

d
  max

10 mm zemākās pielaides līknei;

d
  max

6,3 mm augstākās pielaides līknei.

Turklāt:

| — | seguma smilšu daļā (0,063 mm < kvadrātveida acu sieta izmērs < 2 mm) ir ne vairāk kā 55 % dabisko smilšu un vismaz 45 % saberzto smilšu, |
| --- | --- |

—

seguma smilšu daļā (0,063 mm < kvadrātveida acu sieta izmērs < 2 mm) ir ne vairāk kā 55 % dabisko smilšu un vismaz 45 % saberzto smilšu,

| — | ceļa seguma pamats un tā papildkārta nodrošina labu stabilitāti un līdzenumu atbilstoši labākajai ceļu būves praksei, |
| --- | --- |

—

ceļa seguma pamats un tā papildkārta nodrošina labu stabilitāti un līdzenumu atbilstoši labākajai ceļu būves praksei,

| — | šķembas ir sadrupinātas (100 % skaldņu sadrupinājums), un tās ir no materiāla, kuram ir augsta izturība pret drupināšanu, |
| --- | --- |

—

šķembas ir sadrupinātas (100 % skaldņu sadrupinājums), un tās ir no materiāla, kuram ir augsta izturība pret drupināšanu,

| — | maisījumā izmantotās šķembas ir mazgātas, |
| --- | --- |

—

maisījumā izmantotās šķembas ir mazgātas,

| — | virsmai nedrīkst pievienot papildu šķembas, |
| --- | --- |

—

virsmai nedrīkst pievienot papildu šķembas,

| — | saistvielas cietība, kas izteikta ar PEN vērtību, ir no 40 līdz 60, no 60 līdz 80 vai pat no 80 līdz 100 atkarībā no klimatiskajiem apstākļiem. Izmanto pēc iespējas stiprāku saistvielu, ja vien tas ir saskaņā ar ierasto praksi, |
| --- | --- |

—

saistvielas cietība, kas izteikta ar PEN vērtību, ir no 40 līdz 60, no 60 līdz 80 vai pat no 80 līdz 100 atkarībā no klimatiskajiem apstākļiem. Izmanto pēc iespējas stiprāku saistvielu, ja vien tas ir saskaņā ar ierasto praksi,

| — | maisījuma temperatūru pirms rullēšanas izvēlas tā, lai rullējot sasniegtu vajadzīgo porainību. Lai izpildītu specifikācijas, kas noteiktas 1.1.–1.4. punktā attiecībā uz blīvumu, pievērš uzmanību tam, lai tiktu izvēlēta ne vien piemērota maisījuma temperatūra, bet arī piemērots skaits pārbraucienu ar veltni un atbilstošs veltnēšanas transportlīdzeklis. |
| --- | --- |

—

maisījuma temperatūru pirms rullēšanas izvēlas tā, lai rullējot sasniegtu vajadzīgo porainību. Lai izpildītu specifikācijas, kas noteiktas 1.1.–1.4. punktā attiecībā uz blīvumu, pievērš uzmanību tam, lai tiktu izvēlēta ne vien piemērota maisījuma temperatūra, bet arī piemērots skaits pārbraucienu ar veltni un atbilstošs veltnēšanas transportlīdzeklis.

Ap4.2. attēls

Asfalta maisījuma kopējā gradācijas līkne ar pielaidēm

Image

Ap4.1. tabula

Projektēšanas pamatnostādnes

| | Mērķa vērtības | Pielaides |
| --- | --- | --- |
| | No maisījuma kopējās masas | No pildvielu masas |
| Šķembu masa, siets ar kvadrātveida acīm (SM) > 2 mm | 47,6 % | 50,5 % | ± 5 |
| Smilts masa 0,063 < SM < 2 mm | 38,0 % | 40,2 % | ± 5 |
| Pildvielas masa SM < 0,063 mm | 8,8 % | 9,3 % | ± 2 |
| Saistvielas (bituma) masa | 5,8 % | nepiemēro | ± 0,5 |
| Maksimālais šķembu lielums | 8 mm | 6,3-10 |
| Saistvielas cietība | (sk. turpmāk) | |
| Pulējamības vērtība (PSV) | > 50 | |
| Blīvums, pēc Maršala metodes | 98 % | |

Mērķa vērtības

Pielaides

No maisījuma kopējās masas

No pildvielu masas

Šķembu masa, siets ar kvadrātveida acīm (SM) > 2 mm

47,6 %

50,5 %

± 5

Smilts masa 0,063 < SM < 2 mm

38,0 %

40,2 %

± 5

Pildvielas masa SM < 0,063 mm

8,8 %

9,3 %

± 2

Saistvielas (bituma) masa

5,8 %

nepiemēro

± 0,5

Maksimālais šķembu lielums

8 mm

6,3-10

Saistvielas cietība

(sk. turpmāk)

Pulējamības vērtība (PSV)

> 50

Blīvums, pēc Maršala metodes

98 %

3.   Testa metodes

3.1   Paliekošās porainības mērījumi

Lai izdarītu šo mērījumu, no trases paņem paraugus vismaz četrās atšķirīgās vietās, kas ir vienādi sadalītas testa zonā starp līniju AA un līniju BB (sk. Ap4.1. attēlu). Lai novērstu neviendabīguma un negludumu radīšanu riteņu pēdās, paraugus neņem pašās riteņu pēdās, bet to tuvumā. Vismaz divus paraugus ņem riteņu pēdu tuvumā, un vismaz vienu paraugu — aptuveni pusceļā starp riteņu pēdām un katra mikrofona atrašanās vietu.

Ja ir aizdomas, ka nav izpildīta prasība attiecībā uz viendabīgumu (sk. 1.4. punktu), ņem paraugus no lielāka skaita testa zonas vietām.

Paliekošā porainība jānosaka katram paraugam. Tad pēc visiem paraugiem aprēķina vidējo vērtību un salīdzina ar 1.1. punktā noteikto prasību. Turklāt nevienam paraugam porainība nedrīkst pārsniegt 10 %.

Testa virsmas būvinženieris ir aicināts neaizmirst par problēmām, kas var rasties, kad testa virsmu sakarsē caurules vai elektroinstalācijas. Paraugi jāņem no šīs zonas, un šādas instalācijas rūpīgi jāplāno, ņemot vērā turpmākās paraugu ņemšanas vietas. Ieteicams atstāt dažas vietas, kuru aptuvenais izmērs ir 200 mm × 300 mm, kur nav vadu vai cauruļu vai kur tās ir pietiekami dziļi, lai, paraugus ņemot no virsmas slāņa, tās netiktu sabojātas.

3.2.   Trokšņa absorbcijas koeficients

Trokšņa absorbcijas koeficientu (parastos apstākļos) mēra pēc metodes, kurā izmanto pretestības cauruli, saskaņā ar procedūru, kas precizēta ISO 10534-1:1996: “Skaņas absorbcijas koeficienta un pilnās pretestības noteikšana pilnās pretestības caurulēs - 1. daļa: Statiskā viļņa proporcijas metode”.

Attiecībā uz testa paraugiem piemēro tās pašas prasības, ka attiecas uz paliekošo porainību (sk. 3.1. punktu).

Trokšņa absorbciju mēra diapazonā no 400 Hz līdz 800 Hz un no 800 Hz līdz 1 600 Hz (vismaz trešdaļoktāvas vidus frekvenču joslā) un abiem šiem frekvenču diapazoniem nosaka maksimālās vērtības. Tad no šīm vērtībām aprēķina visiem testa paraugiem vidējo vērtību, lai iegūtu galīgo rezultātu.

3.3.   Makrotekstūras dziļuma volumetriskā mērīšana

Tekstūras dziļuma mērījumus veic vismaz 10 vietās, kas vienmērīgi sadalītas pa riteņu pēdām testa joslā, un to vidējo vērtību salīdzina ar norādīto minimālo tekstūras dziļumu. Šīs procedūras aprakstu sk. ISO 10844:2011 F pielikumā.

4.   Noturība laikā un apkope

4.1.   Novecošanas ietekme

Paredzams, ka uz testa virsmas izmērītais riepu/ceļa trokšņa līmenis var nedaudz paaugstināties pirmajos 6–12 mēnešos pēc trases uzbūvēšanas.

Virsma iegūst vajadzīgos raksturlielumus vismaz četras nedēļas pēc uzbūvēšanas.

Noturību laikā galvenokārt nosaka pa virsmu braucošo transportlīdzekļu radītā pulējošā un blīvējošā ietekme. Periodiski to pārbauda tā, kā noteikts 1.5. punktā.

4.2.   Virsmas apkope

Virsmu attīra no gružiem vai putekļiem, kas var ievērojami samazināt faktisko tekstūras dziļumu. Sāls var uz laiku vai pat neatgriezeniski mainīt virsmu tā, ka paaugstinās trokšņa līmenis, tāpēc nav ieteicams to izmantot atledošanai.

4.3.   Testa zonas atkārtota pārklāšana

No jauna jāpārklāj vienīgi testa josla (3 m platumā, sk. Ap4.1. attēlu), pa kuru brauc transportlīdzekļi, ja testa zona ārpus šīs joslas mērījumu laikā ir atbildusi prasībām par paliekošo porainību vai trokšņa absorbciju.

5.   Dokumenti attiecībā uz virsmu un testiem, kas veikti uz tās

5.1.   Dokumenti attiecībā uz testa virsmu

Dokumentā, kas raksturo testa virsmu, iekļauj šādus datus:

| a) | testa trases atrašanās vieta; |
| --- | --- |

a)

testa trases atrašanās vieta;

| b) | saistvielas veids, tās cietība, pildvielas veids, betona (“DR”) maksimālais teorētiskais blīvums, nodilstošā slāņa biezums un pildvielu gradācijas līkne, ko nosaka pēc paraugiem no testa trases seguma; |
| --- | --- |

b)

saistvielas veids, tās cietība, pildvielas veids, betona (“DR”) maksimālais teorētiskais blīvums, nodilstošā slāņa biezums un pildvielu gradācijas līkne, ko nosaka pēc paraugiem no testa trases seguma;

| c) | blīvēšanas veids (piem., veltņa veids, tā masa, blīvēšanas reižu skaits); |
| --- | --- |

c)

blīvēšanas veids (piem., veltņa veids, tā masa, blīvēšanas reižu skaits);

| d) | maisījuma temperatūra, apkārtējā gaisa temperatūra un vēja ātrums trases seguma klāšanas laikā; |
| --- | --- |

d)

maisījuma temperatūra, apkārtējā gaisa temperatūra un vēja ātrums trases seguma klāšanas laikā;

| e) | seguma uzklāšanas datums un būvuzņēmēja identitāte; |
| --- | --- |

e)

seguma uzklāšanas datums un būvuzņēmēja identitāte;

| f) | visu vai vismaz nesenāko testu rezultāti, ieskaitot šādus datus:






  i) | paliekošā porainība katrā paraugā; |
| --- | --- | --- |

f)

visu vai vismaz nesenāko testu rezultāti, ieskaitot šādus datus:

i)

paliekošā porainība katrā paraugā;

| ii) | testa zonas vietas, kurās ņemti paraugi porainības mērījumiem; |
| --- | --- |

ii)

testa zonas vietas, kurās ņemti paraugi porainības mērījumiem;

| iii) | katra parauga trokšņa absorbcijas koeficients (ja to mēra); norādot rezultātus attiecībā uz katru paraugu un katru frekvenču diapazonu, kā arī vidējo lielumu; |
| --- | --- |

iii)

katra parauga trokšņa absorbcijas koeficients (ja to mēra); norādot rezultātus attiecībā uz katru paraugu un katru frekvenču diapazonu, kā arī vidējo lielumu;

| iv) | testa zonas vietas, kurās ņemti paraugi absorbcijas mērījumiem; |
| --- | --- |

iv)

testa zonas vietas, kurās ņemti paraugi absorbcijas mērījumiem;

| v) | tekstūras dziļums, ieskaitot veikto testu skaitu un standarta novirzi; |
| --- | --- |

v)

tekstūras dziļums, ieskaitot veikto testu skaitu un standarta novirzi;

| vi) | iestāde, kas atbildīga par i) un iii) punktā minēto testu veikšanu, un izmantoto iekārtu veids; |
| --- | --- |

vi)

iestāde, kas atbildīga par i) un iii) punktā minēto testu veikšanu, un izmantoto iekārtu veids;

| vii) | testa(-u) datums un datums, kad no testa trases ņemti paraugi. |
| --- | --- |

vii)

testa(-u) datums un datums, kad no testa trases ņemti paraugi.

5.2.   Dokumenti attiecībā uz transportlīdzekļa trokšņa testiem

Dokumentā, kurā aprakstīts(-i) transportlīdzekļa trokšņa tests(-i), norāda, vai ir izpildītas visas prasības. Sniedz norādi uz dokumentu saskaņā ar 5.1. punktu.

X PIELIKUMS

Testēšanas procedūras un tehniskās prasības attiecībā uz spēkiekārtas veiktspēju

| Papildinājuma Nr. | Papildinājuma nosaukums | Lpp. Nr. |
| --- | --- | --- |
| 1. | Prasības attiecībā uz transportlīdzekļa maksimālā projektētā ātruma mērīšanas metodi | 289 |
| 1.1. | Korekcijas koeficienta noteikšanas procedūra gredzenveida transportlīdzekļa ātruma testa trasei | 293 |
| 2. | Prasības attiecībā uz maksimālā griezes momenta un maksimālās lietderīgās jaudas mērīšanu spēkiekārtai, kas ietver iekšdedzes motoru, vai hibrīdam spēkiekārtas tipam | 294 |
| 2.1. | Maksimālā griezes momenta un maksimālās lietderīgās jaudas noteikšana L1e, L2e un L6e kategorijas transportlīdzekļu dzirksteļaizdedzes motoriem | 295 |
| 2.2. | Maksimālā griezes momenta un maksimālās lietderīgās jaudas noteikšana L3e, L4e, L5e un L7e kategorijas transportlīdzekļu dzirksteļaizdedzes motoriem | 301 |
| 2.2.1. | Maksimālā griezes momenta un motora maksimālās lietderīgās jaudas mērīšana saskaņā ar motora temperatūras mērīšanas metodi | 307 |
| 2.3. | Maksimālā griezes momenta un maksimālās lietderīgās jaudas noteikšana L kategorijas transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar kompresijaizdedzes motoru | 308 |
| 2.4. | Maksimālā griezes momenta un maksimālās jaudas noteikšana L kategorijas transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar hibrīdu spēkiekārtu | 315 |
| 3. | Prasības attiecībā uz metodēm maksimālā griezes momenta un maksimālās nepārtrauktās nominālās jaudas mērīšanai pilnībā elektriskam spēkiekārtas tipam | 316 |
| 4. | Prasības attiecībā uz metodi maksimālās nepārtrauktās nominālās jaudas, izslēgšanās attāluma un maksimālā atbalsta koeficienta mērīšanai L1e kategorijas transportlīdzeklim, ko paredzēts darbināt ar pedāļiem un kas minēts Regulas (ES) Nr. 168/2013 3. panta 94. punkta b) apakšpunktā | 317 |

Papildinājuma Nr.

Papildinājuma nosaukums

Lpp. Nr.

1.

Prasības attiecībā uz transportlīdzekļa maksimālā projektētā ātruma mērīšanas metodi

289

1.1.

Korekcijas koeficienta noteikšanas procedūra gredzenveida transportlīdzekļa ātruma testa trasei

293

2.

Prasības attiecībā uz maksimālā griezes momenta un maksimālās lietderīgās jaudas mērīšanu spēkiekārtai, kas ietver iekšdedzes motoru, vai hibrīdam spēkiekārtas tipam

294

2.1.

Maksimālā griezes momenta un maksimālās lietderīgās jaudas noteikšana L1e, L2e un L6e kategorijas transportlīdzekļu dzirksteļaizdedzes motoriem

295

2.2.

Maksimālā griezes momenta un maksimālās lietderīgās jaudas noteikšana L3e, L4e, L5e un L7e kategorijas transportlīdzekļu dzirksteļaizdedzes motoriem

301

2.2.1.

Maksimālā griezes momenta un motora maksimālās lietderīgās jaudas mērīšana saskaņā ar motora temperatūras mērīšanas metodi

307

2.3.

Maksimālā griezes momenta un maksimālās lietderīgās jaudas noteikšana L kategorijas transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar kompresijaizdedzes motoru

308

2.4.

Maksimālā griezes momenta un maksimālās jaudas noteikšana L kategorijas transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar hibrīdu spēkiekārtu

315

3.

Prasības attiecībā uz metodēm maksimālā griezes momenta un maksimālās nepārtrauktās nominālās jaudas mērīšanai pilnībā elektriskam spēkiekārtas tipam

316

4.

Prasības attiecībā uz metodi maksimālās nepārtrauktās nominālās jaudas, izslēgšanās attāluma un maksimālā atbalsta koeficienta mērīšanai L1e kategorijas transportlīdzeklim, ko paredzēts darbināt ar pedāļiem un kas minēts Regulas (ES) Nr. 168/2013 3. panta 94. punkta b) apakšpunktā

317

1.   Ievads

| 1.1. | Šajā pielikumā ir noteiktas prasības attiecībā uz L kategorijas transportlīdzekļu spēkiekārtu jaudu, jo īpaši attiecībā uz transportlīdzekļa maksimālā projektētā ātruma, maksimālās griezes momenta, maksimālās lietderīgās jaudas vai maksimālās nepārtrauktās lietderīgās jaudas mērījumiem. Turklāt ir noteiktas īpašas prasības attiecībā uz L1e kategorijas transportlīdzekļiem, ko paredzēts darbināt ar pedāļiem, lai noteiktu spēkiekārtas izslēgšanās attālumu un maksimālo atbalsta koeficientu. |
| --- | --- |

1.1.

Šajā pielikumā ir noteiktas prasības attiecībā uz L kategorijas transportlīdzekļu spēkiekārtu jaudu, jo īpaši attiecībā uz transportlīdzekļa maksimālā projektētā ātruma, maksimālās griezes momenta, maksimālās lietderīgās jaudas vai maksimālās nepārtrauktās lietderīgās jaudas mērījumiem. Turklāt ir noteiktas īpašas prasības attiecībā uz L1e kategorijas transportlīdzekļiem, ko paredzēts darbināt ar pedāļiem, lai noteiktu spēkiekārtas izslēgšanās attālumu un maksimālo atbalsta koeficientu.

| 1.2. | Prasības ir pielāgotas L kategorijas transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar Regulas (ES) Nr. 168/2013 4. panta 3. punktā minētajām spēkiekārtām. |
| --- | --- |

1.2.

Prasības ir pielāgotas L kategorijas transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar Regulas (ES) Nr. 168/2013 4. panta 3. punktā minētajām spēkiekārtām.

2.   Testa procedūras

L kategorijas transportlīdzekļa tipa apstiprināšanai izmanto 1.–4. papildinājumā noteiktās testa procedūras.

1. papildinājums

Prasības attiecībā uz transportlīdzekļa maksimālā projektētā ātruma mērīšanas metodi

1.   Darbības joma

Transportlīdzekļa maksimālā projektētā ātruma mērīšana ir obligāta L kategorijas transportlīdzekļiem, kuru maksimālais projektētais ātrums ir ierobežots saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 168/2013 I pielikumu, un tas attiecas uz L1e, L2e, L6e, L7e-B1 un L7e-C (apakš-)kategoriju.

2.   Testa transportlīdzeklis

2.1.   Testa transportlīdzekļi, ko izmanto spēkiekārtas veiktspējas testiem, ir reprezentatīvi attiecībā uz tādu transportlīdzekļu tipu spēkiekārtas veiktspēju, kurus izgatavo sērijveidā un laiž tirgū.

2.2.   Testa transportlīdzekļa sagatavošana

| 2.2.1. | Testa transportlīdzeklis ir tīrs, un darbina tikai tos piederumus, kas vajadzīgi, lai transportlīdzeklim veiktu šo testu. |
| --- | --- |

2.2.1.

Testa transportlīdzeklis ir tīrs, un darbina tikai tos piederumus, kas vajadzīgi, lai transportlīdzeklim veiktu šo testu.

| 2.2.2. | Degvielas padeves un aizdedzes ierīces, kustīgo mehānisko daļu eļļošanas līdzekļu viskozitāte un spiediens riepās atbilst izgatavotāja prasībām. |
| --- | --- |

2.2.2.

Degvielas padeves un aizdedzes ierīces, kustīgo mehānisko daļu eļļošanas līdzekļu viskozitāte un spiediens riepās atbilst izgatavotāja prasībām.

| 2.2.3. | Testa transportlīdzekļa motors, piedziņas mehānisms un riepas ir pareizi iepriekš iebraukti saskaņā ar izgatavotāja prasībām. |
| --- | --- |

2.2.3.

Testa transportlīdzekļa motors, piedziņas mehānisms un riepas ir pareizi iepriekš iebraukti saskaņā ar izgatavotāja prasībām.

| 2.2.4. | Pirms testa visas testa transportlīdzekļa daļas ir termiski stabilā stāvoklī to normālā darba temperatūrā. |
| --- | --- |

2.2.4.

Pirms testa visas testa transportlīdzekļa daļas ir termiski stabilā stāvoklī to normālā darba temperatūrā.

| 2.2.5. | Testa transportlīdzeklis ir ar masu braukšanas kārtībā. |
| --- | --- |

2.2.5.

Testa transportlīdzeklis ir ar masu braukšanas kārtībā.

| 2.2.6. | Slodzes sadalījums pa testa transportlīdzekļa riteņiem atbilst izgatavotāja norādījumiem. |
| --- | --- |

2.2.6.

Slodzes sadalījums pa testa transportlīdzekļa riteņiem atbilst izgatavotāja norādījumiem.

3.   Vadītājs

3.1.   Transportlīdzeklis bez kabīnes

| 3.1.1. | Vadītāja svars ir 75 kg ± 5 kg un augums ir 1,75 m ± 0,05 m. Attiecībā uz mopēdiem šīs pielaides samazina attiecīgi līdz ± 2 kg un ± 0,02 m. |
| --- | --- |

3.1.1.

Vadītāja svars ir 75 kg ± 5 kg un augums ir 1,75 m ± 0,05 m. Attiecībā uz mopēdiem šīs pielaides samazina attiecīgi līdz ± 2 kg un ± 0,02 m.

| 3.1.2. | Vadītājs ir ģērbts atbilstoša izmēra kombinezonā vai līdzīgā apģērbā. |
| --- | --- |

3.1.2.

Vadītājs ir ģērbts atbilstoša izmēra kombinezonā vai līdzīgā apģērbā.

| 3.1.3. | Viņš apsēžas vadītāja sēdvietā, kājas uzliekot uz pedāļiem vai kāju atbalsta un rokas normāli izstiepjot. Ja transportlīdzekļi attīsta maksimālo ātrumu, kas pārsniedz 120 km/h, kad to vadītājs ir sēdus stāvoklī, vadītāja rīcībā ir aprīkojums un viņš atrodas tādā stāvoklī, kā ieteicis izgatavotājs, un testa veikšanas laikā vadītājs var nepārtraukti kontrolēt transportlīdzekli. Vadītāja ieņemtais stāvoklis ir nemainīgs visu testa veikšanas laiku, un to apraksta vai attēlo ar fotogrāfijām testa ziņojumā. |
| --- | --- |

3.1.3.

Viņš apsēžas vadītāja sēdvietā, kājas uzliekot uz pedāļiem vai kāju atbalsta un rokas normāli izstiepjot. Ja transportlīdzekļi attīsta maksimālo ātrumu, kas pārsniedz 120 km/h, kad to vadītājs ir sēdus stāvoklī, vadītāja rīcībā ir aprīkojums un viņš atrodas tādā stāvoklī, kā ieteicis izgatavotājs, un testa veikšanas laikā vadītājs var nepārtraukti kontrolēt transportlīdzekli. Vadītāja ieņemtais stāvoklis ir nemainīgs visu testa veikšanas laiku, un to apraksta vai attēlo ar fotogrāfijām testa ziņojumā.

3.2.   Transportlīdzeklis ar kabīni

| 3.2.1. | Vadītāja svars ir 75 kg ± 5 kg. Attiecībā uz mopēdiem šo pielaidi samazina līdz ± 2 kg. |
| --- | --- |

3.2.1.

Vadītāja svars ir 75 kg ± 5 kg. Attiecībā uz mopēdiem šo pielaidi samazina līdz ± 2 kg.

4.   Testa trases raksturlielumi

| 4.1. | Testus veic uz ceļa:






  4.1.1. | kas ļauj saglabāt maksimālo transportlīdzekļa ātrumu visā mērījumu bāzē, kas definēta 4.2. punktā. Ātruma uzņemšanas posms pirms mērījumu bāzes ir ar tāda paša veida virsmu un garenvirziena profilu, un tas ir pietiekami garš, lai transportlīdzeklis varētu sasniegt maksimālo ātrumu; |
| --- | --- | --- |

4.1.

Testus veic uz ceļa:

4.1.1.

kas ļauj saglabāt maksimālo transportlīdzekļa ātrumu visā mērījumu bāzē, kas definēta 4.2. punktā. Ātruma uzņemšanas posms pirms mērījumu bāzes ir ar tāda paša veida virsmu un garenvirziena profilu, un tas ir pietiekami garš, lai transportlīdzeklis varētu sasniegt maksimālo ātrumu;

| 4.1.2. | kas ir tīrs, gluds, sauss un asfaltēts vai līdzīgi noklāts; |
| --- | --- |

4.1.2.

kas ir tīrs, gluds, sauss un asfaltēts vai līdzīgi noklāts;

| 4.1.3. | kura gareniskais slīpums nepārsniedz 1 % un šķērsslīpums nepārsniedz 3 %. Augstuma atšķirība starp jebkuriem diviem punktiem uz testa bāzes nav lielāka par 1 m. |
| --- | --- |

4.1.3.

kura gareniskais slīpums nepārsniedz 1 % un šķērsslīpums nepārsniedz 3 %. Augstuma atšķirība starp jebkuriem diviem punktiem uz testa bāzes nav lielāka par 1 m.

| 4.2. | Mērījumu bāzes iespējamās konfigurācijas ir attēlotas 4.2.1., 4.2.2. un 4.2.3. punktā.






  4.2.1. | Ap1.1. attēls


  1. veids |
| --- | --- | --- |

4.2.

Mērījumu bāzes iespējamās konfigurācijas ir attēlotas 4.2.1., 4.2.2. un 4.2.3. punktā.

4.2.1.

Ap1.1. attēls

1. veids

Image

| 4.2.2. | Ap1.2. attēls


  2. veids |
| --- | --- |

4.2.2.

Ap1.2. attēls

2. veids

Image

| 4.2.3. | Ap1.3. attēls


  3. veids










  4.2.3.1. | Abas mērījumu bāzes L ir ar vienādu garumu un praktiski paralēlas. |
| --- | --- | --- |

4.2.3.

Ap1.3. attēls

3. veids

Image

4.2.3.1.

Abas mērījumu bāzes L ir ar vienādu garumu un praktiski paralēlas.

| 4.2.3.2. | Ja abām mērījumu bāzēm ir liekta forma, neraugoties uz 4.1.3. punkta prasībām, centrbēdzes spēka iedarbība jākompensē ar līkumu šķērsgriezumu. |
| --- | --- |

4.2.3.2.

Ja abām mērījumu bāzēm ir liekta forma, neraugoties uz 4.1.3. punkta prasībām, centrbēdzes spēka iedarbība jākompensē ar līkumu šķērsgriezumu.

| 4.2.3.3. | Divu bāžu L vietā (sk. 4.2.3.1. punktu) mērījumu bāze drīkst sakrist ar kopējo gredzenveida testa trases garumu. Šādā gadījumā līkumu mazākais rādiuss ir 200 m, un centrbēdzes spēka iedarbību kompensē ar līkumu šķērsgriezumu. |
| --- | --- |

4.2.3.3.

Divu bāžu L vietā (sk. 4.2.3.1. punktu) mērījumu bāze drīkst sakrist ar kopējo gredzenveida testa trases garumu. Šādā gadījumā līkumu mazākais rādiuss ir 200 m, un centrbēdzes spēka iedarbību kompensē ar līkumu šķērsgriezumu.

| 4.3. | Mērījumu bāzes garumu L izraugās atkarībā no aparatūras precizitātes un metodēm, ko izmanto, lai izmērītu testēšanas laiku t, tā lai transportlīdzekļa faktiskā ātruma vērtību varētu noteikt ar ± 1 % precizitāti. Ja mēraparatūra ir manuāla, mērījumu bāzes garums L nedrīkst būt mazāks par 500 m. Ja ir izraudzīta 2. veida mērījumu bāze, laika t noteikšanai izmanto elektronisku mēraparatūru. |
| --- | --- |

4.3.

Mērījumu bāzes garumu L izraugās atkarībā no aparatūras precizitātes un metodēm, ko izmanto, lai izmērītu testēšanas laiku t, tā lai transportlīdzekļa faktiskā ātruma vērtību varētu noteikt ar ± 1 % precizitāti. Ja mēraparatūra ir manuāla, mērījumu bāzes garums L nedrīkst būt mazāks par 500 m. Ja ir izraudzīta 2. veida mērījumu bāze, laika t noteikšanai izmanto elektronisku mēraparatūru.

5.   Atmosfēras apstākļi

| | Atmosfēras spiediens: 97 ± 10 kPa. |
| --- | --- |

Atmosfēras spiediens: 97 ± 10 kPa.

| | Apkārtējā temperatūra: no 278,2 K līdz 318,2 K. |
| --- | --- |

Apkārtējā temperatūra: no 278,2 K līdz 318,2 K.

| | Relatīvais mitrums: no 30 līdz 90 %. |
| --- | --- |

Relatīvais mitrums: no 30 līdz 90 %.

| | Vidējais vēja ātrums, ko mēra 1 m virs zemes: < 3 m/s, pieļaujot brāzmas < 5 m/s. |
| --- | --- |

Vidējais vēja ātrums, ko mēra 1 m virs zemes: < 3 m/s, pieļaujot brāzmas < 5 m/s.

6.   Testa procedūras

6.1.   L1e kategorijas transportlīdzekļus, kas aprīkoti ar elektriski vadāmiem pedāļiem, testē saskaņā ar testa procedūru, kas noteikta EN 15194:2009 4.2.6. punktā, ar transportlīdzekļa maksimālo ātrumu, izmantojot elektromotora palīdzību. Ja L1e kategorijas transportlīdzekli testē saskaņā ar minēto testa procedūru, 6.2.–6.9. punktu var izlaist.

6.2.   Testa veikšanas laikā izmanto tādu pārnesuma skaitli, kas ļauj transportlīdzeklim sasniegt tā maksimālo ātrumu pa līdzenu distanci. Droseļvārsta vadības sviru tur pilnībā atvērtu un aktivizē visus lietotāja atlasāmus spēkiekārtas darbības režīmus, lai izmantotu maksimālo spēkiekārtas veiktspēju.

6.3.   Transportlīdzekļu bez kabīnes vadītāji saglabā to vadītāja stāvokli, kā noteikts 3.1.3. punktā.

6.4.   Transportlīdzeklis uz mērījumu bāzes uzbrauc ar vienmērīgu ātrumu. Pa 1. un 2. veida bāzēm nobrauc abos virzienos pēc kārtas.

6.4.1.   Testu tikai vienā virzienā var pieļaut pa 2. veida mērījumu bāzi, ja testa trases raksturlielumu dēļ abos virzienos nav iespējams attīstīt transportlīdzekļa maksimālo ātrumu. Tādā gadījumā:

| 6.4.1.1. | testa braucienu atkārto piecas reizes bez pārtraukuma; |
| --- | --- |

6.4.1.1.

testa braucienu atkārto piecas reizes bez pārtraukuma;

| 6.4.1.2. | ass vēja komponentes ātrums nepārsniedz 1 m/s. |
| --- | --- |

6.4.1.2.

ass vēja komponentes ātrums nepārsniedz 1 m/s.

6.5.   Attiecībā uz 3. veida mērījumu bāzi pa abām bāzēm L bez pārtraukuma nobrauc vienā virzienā secīgi pa vienu pēc otras.

6.5.1.   Ja mērījumu bāze sakrīt ar testa trases kopējo garumu, pa to vismaz divas reizes nobrauc vienā virzienā. Atšķirība starp galējiem laika mērījumiem nepārsniedz 3 %.

6.6.   Degviela un eļļošanas līdzeklis ir tāds, kādu iesaka izgatavotājs.

6.7.   Kopējo laiku t, kas vajadzīgs, lai nobrauktu pa mērījumu bāzi abos virzienos, nosaka ar 0,7 % precizitāti.

6.8.   Vidējā ātruma noteikšana

Vidējo ātrumu V (km/h) testā nosaka šādi.

6.8.1.   Attiecībā uz 1. un 2. veida mērījumu bāzi

Ap1.1. vienādojums

Formula

kur:

| L | = | mērījumu bāzes garums (m); |
| --- | --- | --- |
| t | = | laiks (s), kas vajadzīgs, lai nobrauktu pa mērījumu bāzi L (m). |

L

=

mērījumu bāzes garums (m);

t

=

laiks (s), kas vajadzīgs, lai nobrauktu pa mērījumu bāzi L (m).

6.8.2.   Attiecībā uz 2. veida mērījumu bāzi, pa kuru nobrauc vienā virzienā

| | Ap1.2. vienādojums

  v = va,
  kur: |
| --- | --- |

Ap1.2. vienādojums

v = va,

kur:

| | Ap1.3. vienādojums




  kur:







  L | = | mērījumu bāzes garums (m); |
| --- | --- | --- | --- |
| t | = | laiks (s), kas vajadzīgs, lai nobrauktu pa mērījumu bāzi L (m). |

Ap1.3. vienādojums

Formula

kur:

L

=

mērījumu bāzes garums (m);

t

=

laiks (s), kas vajadzīgs, lai nobrauktu pa mērījumu bāzi L (m).

6.8.3.   Attiecībā uz 3. veida mērījumu bāzi

6.8.3.1.   Mērījumu bāze, kas sastāv no divām daļām L (sk. 4.2.3.1. punktu)

Ap1.4. vienādojums

Formula

kur:

| L | = | mērījumu bāzes garums (m); |
| --- | --- | --- |
| t | = | kopējais laiks (s), kas vajadzīgs, lai nobrauktu pa abām mērījumu bāzēm L (m). |

L

=

mērījumu bāzes garums (m);

t

=

kopējais laiks (s), kas vajadzīgs, lai nobrauktu pa abām mērījumu bāzēm L (m).

6.8.3.2.   Mērījumu bāze, kas sakrīt ar gredzenveida testa trases kopējo garumu (sk. 3.1.4.2.3.3. punktu)

| | Ap1.5. vienādojums




  kur: |
| --- | --- |

Ap1.5. vienādojums

Formula

kur:

| | Ap1.6. vienādojums




  kur:







  L | = | trajektorijas garums (m), kuru faktiski nobrauc pa gredzenveida ātruma testa trasi; |
| --- | --- | --- | --- |
| t | = | laiks (s), kas vajadzīgs, lai nobrauktu pilnu apli. |

Ap1.6. vienādojums

Formula

kur:

L

=

trajektorijas garums (m), kuru faktiski nobrauc pa gredzenveida ātruma testa trasi;

t

=

laiks (s), kas vajadzīgs, lai nobrauktu pilnu apli.

| | Ap1.7. vienādojums




  kur:







  n | = | apļu skaits; |
| --- | --- | --- | --- |
| ti | = | laiks (s), kas vajadzīgs, lai nobrauktu katru apli; |
| k | = | korekcijas koeficients (1,00 ≤ 1,05); šis koeficients attiecas tikai uz konkrēto gredzenveida testa trasi, un to nosaka eksperimentāli saskaņā ar 1.1. papildinājumu. |

Ap1.7. vienādojums

Formula

kur:

n

=

apļu skaits;

ti

=

laiks (s), kas vajadzīgs, lai nobrauktu katru apli;

k

=

korekcijas koeficients (1,00 ≤ 1,05); šis koeficients attiecas tikai uz konkrēto gredzenveida testa trasi, un to nosaka eksperimentāli saskaņā ar 1.1. papildinājumu.

6.9.   Vidējo ātrumu mēra vismaz divreiz pēc kārtas.

7.   Transportlīdzekļa maksimālais ātrums

Testa transportlīdzekļa maksimālo ātrumu izsaka kilometros stundā, izmantojot skaitli, kurš atbilst veselam skaitlim, kas ir tuvākais abos secīgajos testos izmērīto transportlīdzekļa ātrumu, kā novirze nav lielāka par 3 %, vidējam aritmētiskajam. Ja šis vidējais aritmētiskais atrodas tieši starp diviem veseliem skaitļiem, to noapaļo uz augšu.

8.   Transportlīdzekļa maksimālā ātruma mērījumu pielaides

| 8.1. | Transportlīdzekļa maksimālais ātrums, ko noteicis tehniskais dienests apstiprinātājiestādei apmierinošā veidā, drīkst atšķirties no 7. punktā norādītās vērtības par ± 5 % |
| --- | --- |

8.1.

Transportlīdzekļa maksimālais ātrums, ko noteicis tehniskais dienests apstiprinātājiestādei apmierinošā veidā, drīkst atšķirties no 7. punktā norādītās vērtības par ± 5 %

1.1. papildinājums

Korekcijas koeficienta noteikšanas procedūra gredzenveida transportlīdzekļa ātruma testa trasei

| 1. | Koeficientu k attiecībā uz gredzenveida testa trasi nosaka līdz maksimālajam atļautajam transportlīdzekļa ātrumam. |
| --- | --- |

1.

Koeficientu k attiecībā uz gredzenveida testa trasi nosaka līdz maksimālajam atļautajam transportlīdzekļa ātrumam.

| 2. | Koeficientu k nosaka vairākiem transportlīdzekļa ātrumiem tā, lai atšķirība starp diviem secīgiem transportlīdzekļa ātrumiem nepārsniegtu 30 km/h. |
| --- | --- |

2.

Koeficientu k nosaka vairākiem transportlīdzekļa ātrumiem tā, lai atšķirība starp diviem secīgiem transportlīdzekļa ātrumiem nepārsniegtu 30 km/h.

| 3. | Katram izraudzītajam transportlīdzekļa ātrumam testu veic atbilstoši šīs regulas prasībām divos veidos:






  3.1. | transportlīdzekļa ātruma mērījums taisnā posmā vd; |
| --- | --- | --- |

3.

Katram izraudzītajam transportlīdzekļa ātrumam testu veic atbilstoši šīs regulas prasībām divos veidos:

3.1.

transportlīdzekļa ātruma mērījums taisnā posmā vd;

| 3.2. | transportlīdzekļa ātruma mērījums gredzenveida testa trasē va. |
| --- | --- |

3.2.

transportlīdzekļa ātruma mērījums gredzenveida testa trasē va.

| 4. | Katram izmērītajam transportlīdzekļa ātrumam vērtības va un vd atzīmē diagrammā, kas līdzīga Ap1.1.1. attēlā norādītajai, un secīgos punktus savieno ar raustītu līniju.

  Ap1.1.1. attēls |
| --- | --- |

4.

Katram izmērītajam transportlīdzekļa ātrumam vērtības va un vd atzīmē diagrammā, kas līdzīga Ap1.1.1. attēlā norādītajai, un secīgos punktus savieno ar raustītu līniju.

Ap1.1.1. attēls

Image

| 5. | Koeficientu k katram izmērītajam transportlīdzekļa ātrumam iegūst pēc šādas formulas:

  Ap1.1.1. vienādojums: |
| --- | --- |

5.

Koeficientu k katram izmērītajam transportlīdzekļa ātrumam iegūst pēc šādas formulas:

Ap1.1.1. vienādojums:

Formula

2. papildinājums

Prasības attiecībā uz maksimālā griezes momenta un maksimālās lietderīgās jaudas mērīšanu spēkiekārtai, kas ietver iekšdedzes motoru, vai hibrīdam spēkiekārtas tipam

1.   Vispārīgas prasības

| 1.1. | Šā pielikuma 2.1. papildinājums ir piemērojams attiecībā uz maksimālā griezes momenta un maksimālās lietderīgās jaudas noteikšanu L1e, L2e un L6e kategorijas transportlīdzekļu (dzirksteļaizdedzes) motoriem. |
| --- | --- |

1.1.

Šā pielikuma 2.1. papildinājums ir piemērojams attiecībā uz maksimālā griezes momenta un maksimālās lietderīgās jaudas noteikšanu L1e, L2e un L6e kategorijas transportlīdzekļu (dzirksteļaizdedzes) motoriem.

| 1.2. | Šā pielikuma 2.2. papildinājums ir piemērojams attiecībā uz maksimālā griezes momenta un maksimālās lietderīgās jaudas noteikšanu L3e, L4e, L5e un L7e kategorijas transportlīdzekļu (dzirksteļaizdedzes) motoriem. |
| --- | --- |

1.2.

Šā pielikuma 2.2. papildinājums ir piemērojams attiecībā uz maksimālā griezes momenta un maksimālās lietderīgās jaudas noteikšanu L3e, L4e, L5e un L7e kategorijas transportlīdzekļu (dzirksteļaizdedzes) motoriem.

| 1.3. | Šā pielikuma 2.3. papildinājums ir piemērojams attiecībā uz maksimālā griezes momenta un maksimālās lietderīgās jaudas noteikšanu L kategorijas transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar kompresijaizdedzes motoru. |
| --- | --- |

1.3.

Šā pielikuma 2.3. papildinājums ir piemērojams attiecībā uz maksimālā griezes momenta un maksimālās lietderīgās jaudas noteikšanu L kategorijas transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar kompresijaizdedzes motoru.

| 1.4. | Šā pielikuma 2.4. papildinājums ir piemērojams attiecībā uz maksimālā kopējā griezes momenta un maksimālās kopējās jaudas noteikšanu L kategorijas transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar hibrīdu spēkiekārtu. |
| --- | --- |

1.4.

Šā pielikuma 2.4. papildinājums ir piemērojams attiecībā uz maksimālā kopējā griezes momenta un maksimālās kopējās jaudas noteikšanu L kategorijas transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar hibrīdu spēkiekārtu.

| 1.5. | Griezes momenta mērīšanas sistēma ir kalibrēta, lai ņemtu vērā berzes zudumus. Precizitāte dinamometra stenda mērīšanas diapazona lejasdaļā drīkst būt ± 2 % no izmērītā griezes momenta. |
| --- | --- |

1.5.

Griezes momenta mērīšanas sistēma ir kalibrēta, lai ņemtu vērā berzes zudumus. Precizitāte dinamometra stenda mērīšanas diapazona lejasdaļā drīkst būt ± 2 % no izmērītā griezes momenta.

| 1.6. | Testus drīkst veikt testēšanas kamerās ar kondicionētu gaisu, kur var kontrolēt atmosfēras apstākļus. |
| --- | --- |

1.6.

Testus drīkst veikt testēšanas kamerās ar kondicionētu gaisu, kur var kontrolēt atmosfēras apstākļus.

| 1.7. | Par nestandarta spēkiekārtu tipiem un sistēmām un hibrīda pielietojumiem izgatavotājs sniedz sīkāku informāciju, kas līdzvērtīga šajā regulā norādītajai. |
| --- | --- |

1.7.

Par nestandarta spēkiekārtu tipiem un sistēmām un hibrīda pielietojumiem izgatavotājs sniedz sīkāku informāciju, kas līdzvērtīga šajā regulā norādītajai.

2.   Griezes momenta pārbaudes prasība attiecībā uz L7e-B kategorijas smagajiem kvadricikliem visurgājējiem

Lai pierādītu, ka L7e-B kategorijas smagais kvadricikls visurgājējs ir projektēts un spēj braukt bezceļa apstākļos un tāpēc var attīstīt pietiekamu griezes momentu, reprezentatīvajam testa transportlīdzeklim jāspēj uzbraukt ≥ 25 % slīpumā, ko aprēķina transportlīdzeklim bez piekabes. Pirms pārbaudes testa sākšanas transportlīdzekli novieto stāvēšanai uz slīpuma (transportlīdzekļa ātrums = 0 km/h).

2.1. papildinājums

Maksimālā griezes momenta un maksimālās lietderīgās jaudas noteikšana L1e, L2e un L6e kategorijas transportlīdzekļu dzirksteļaizdedzes motoriem

1.   Maksimālā griezes momenta un maksimālās lietderīgās jaudas mērījumu precizitāte pie pilnas slodzes

| 1.1. | Griezes moments: ± 2 % no izmērītā griezes momenta. |
| --- | --- |

1.1.

Griezes moments: ± 2 % no izmērītā griezes momenta.

| 1.2. | Griešanās ātrums: mērījuma precizitāte ir ± 1 % no pilnas skalas vērtības. |
| --- | --- |

1.2.

Griešanās ātrums: mērījuma precizitāte ir ± 1 % no pilnas skalas vērtības.

| 1.3. | Degvielas patēriņš: ± 2 % visām izmantotajām ierīcēm. |
| --- | --- |

1.3.

Degvielas patēriņš: ± 2 % visām izmantotajām ierīcēm.

| 1.4. | Motora ieplūdes gaisa temperatūra: ± 2 K. |
| --- | --- |

1.4.

Motora ieplūdes gaisa temperatūra: ± 2 K.

| 1.5. | Barometriskais spiediens: ± 70 Pa. |
| --- | --- |

1.5.

Barometriskais spiediens: ± 70 Pa.

| 1.6. | Spiediens izplūdes caurulē un ieplūdes gaisa nepietiekamais spiediens: ± 25 Pa. |
| --- | --- |

1.6.

Spiediens izplūdes caurulē un ieplūdes gaisa nepietiekamais spiediens: ± 25 Pa.

2.   Maksimālā griezes momenta un maksimālās motora lietderīgās jaudas mērījumu tests

2.1.   Piederumi

2.1.1.   Uzstādāmie piederumi

Testa laikā piederumi, kas vajadzīgi motora darbināšanai paredzētajam izmantošanas nolūkam (kā norādīts Ap2.1.1. tabulā), atrodas testa stendā tādā stāvoklī, kas pēc iespējas vairāk atbilst tam, kādā tie atrastos, ja tos izmantotu paredzētajam nolūkam.

Ap2.1.1   tabula

Piederumi, kas uzstādāmi spēkiekārtas veiktspējas testa laikā, lai noteiktu griezes momentu un motora lietderīgo jaudu

| Nr. | Piederumi | Uzstādāmi griezes momenta un lietderīgās jaudas testēšanai |
| --- | --- | --- |
| 1 | Gaisa ieplūdes sistēma






  — | Ieplūdes kolektors |

Nr.

Piederumi

Uzstādāmi griezes momenta un lietderīgās jaudas testēšanai

1

Gaisa ieplūdes sistēma

—

Ieplūdes kolektors

| — | Gaisa filtrs |
| --- | --- |

—

Gaisa filtrs

| — | Ieplūdes trokšņa slāpētājs |
| --- | --- |

—

Ieplūdes trokšņa slāpētājs

| — | Kartera emisiju kontroles sistēma |
| --- | --- |

—

Kartera emisiju kontroles sistēma

| — | Elektriskā vadības ierīce, ja uzstādīta |
| --- | --- |

—

Elektriskā vadības ierīce, ja uzstādīta

Ja uzstādīti sērijveidā: jā

2

Izplūdes sistēma

| — | Kolektors |
| --- | --- |

—

Kolektors

| — | Cauruļu sistēma (1) |
| --- | --- |

—

Cauruļu sistēma (1)

| — | Trokšņa slāpētājs |
| --- | --- |

—

Trokšņa slāpētājs

| — | Izplūdes caurule |
| --- | --- |

—

Izplūdes caurule

| — | Elektriskā vadības ierīce, ja uzstādīta |
| --- | --- |

—

Elektriskā vadības ierīce, ja uzstādīta

Ja uzstādīti sērijveidā: jā

3

Karburators

Ja uzstādīts sērijveidā: jā

4

Degvielas iesmidzināšanas sistēma

| — | Priekšfiltrs |
| --- | --- |

—

Priekšfiltrs

| — | Filtrs |
| --- | --- |

—

Filtrs

| — | Degvielas padeves sūknis un augstspiediena sūknis, ja piemērojams |
| --- | --- |

—

Degvielas padeves sūknis un augstspiediena sūknis, ja piemērojams

| — | Saspiesta gaisa sūknis DI gaisa asistēšanas gadījumā |
| --- | --- |

—

Saspiesta gaisa sūknis DI gaisa asistēšanas gadījumā

| — | Cauruļu sistēma |
| --- | --- |

—

Cauruļu sistēma

| — | Smidzinātājs |
| --- | --- |

—

Smidzinātājs

| — | Gaida padeves vārsts (2), ja uzstādīts |
| --- | --- |

—

Gaida padeves vārsts (2), ja uzstādīts

| — | Degvielas spiediena/plūsmas regulētājierīce, ja uzstādīta |
| --- | --- |

—

Degvielas spiediena/plūsmas regulētājierīce, ja uzstādīta

Ja uzstādīti sērijveidā: jā

5

Maksimālā griešanās ātruma vai jaudas regulatori

Ja uzstādīti sērijveidā: jā

6

Šķidruma dzesēšanas iekārta

| — | Radiators |
| --- | --- |

—

Radiators

| — | Ventilators (3) |
| --- | --- |

—

Ventilators (3)

| — | Ūdens sūknis |
| --- | --- |

—

Ūdens sūknis

| — | Termostats (4) |
| --- | --- |

—

Termostats (4)

Ja uzstādīti sērijveidā: jā (5)

7

Gaisa dzesēšana

| — | Dzesētājapvalks |
| --- | --- |

—

Dzesētājapvalks

| — | Pūtējs |
| --- | --- |

—

Pūtējs

| — | Dzesēšanas temperatūras regulētājierīce(-es) |
| --- | --- |

—

Dzesēšanas temperatūras regulētājierīce(-es)

| — | Stenda papildu pūtējs |
| --- | --- |

—

Stenda papildu pūtējs

Ja uzstādīti sērijveidā: jā

8

Elektroiekārtas

Ja uzstādītas sērijveidā: jā (6)

9

Piesārņojuma kontroles iekārtas (7)

Ja uzstādītas sērijveidā: jā

9

Eļļošanas sistēma

| — | Eļļas padevējs |
| --- | --- |

—

Eļļas padevējs

Ja uzstādīti sērijveidā: jā

2.1.3.   Neuzstādāmie piederumi

Konkrētus transportlīdzekļa piederumus, kas ir vajadzīgi tikai paša transportlīdzekļa ekspluatācijai, bet kas var būt piemontēti motoram, uz testu veikšanas laiku demontē.

Stacionāram aprīkojumam drīkst noteikt bezslodzes režīmā patērēto jaudu un pievienot to izmērītajai jaudai.

2.1.4.   Radiators, ventilators, ventilatora sprausla, ūdens sūknis un termostats testa stendā atrodas cik vien iespējams tādā pašā relatīvajā stāvoklī cits pret citu kā tad, ja tie būtu transportlīdzeklī. Ja radiators, ventilators, ventilatora sprausla, ūdens sūknis vai termostats testa stendā atrodas stāvoklī, kas atšķiras no tā, ko tie ieņem transportlīdzeklī, to stāvokli testa stendā apraksta un atzīmē testa ziņojumā.

2.2.   Iestatīšanas nosacījumi

Nosacījumi, kas attiecas uz iestatījumiem testu laikā, lai noteiktu maksimālo griezes momentu un maksimālo lietderīgo jaudu, norādīti Ap2.1.2. tabulā.

Ap2.1.2   tabula

Iestatīšanas nosacījumi

| 1 | Karburatora(-u) iestatījumi | Iestatīšanu veic saskaņā ar izgatavotāja specifikācijām attiecībā uz sērijveida ražojumu, ko izmanto paredzētajam nolūkam, neizdarot nekādas izmaiņas |
| --- | --- | --- |
| 2 | Degvielas iesmidzināšanas sūkņa plūsmas ātruma iestatījumi |
| 3 | Aizdedzes vai iesmidzināšanas iestatījumi (apsteidzes līkne) |
| 4 | (Elektroniska) droseļvārsta vadība |
| 5 | Jebkura cita griešanās ātruma regulatora iestatījumi |
| 6 | (Trokšņa un izpūtēja) emisiju mazināšanas sistēmas iestatījumi un ierīces |

1

Karburatora(-u) iestatījumi

Iestatīšanu veic saskaņā ar izgatavotāja specifikācijām attiecībā uz sērijveida ražojumu, ko izmanto paredzētajam nolūkam, neizdarot nekādas izmaiņas

2

Degvielas iesmidzināšanas sūkņa plūsmas ātruma iestatījumi

3

Aizdedzes vai iesmidzināšanas iestatījumi (apsteidzes līkne)

4

(Elektroniska) droseļvārsta vadība

5

Jebkura cita griešanās ātruma regulatora iestatījumi

6

(Trokšņa un izpūtēja) emisiju mazināšanas sistēmas iestatījumi un ierīces

2.3.   Testa apstākļi

2.3.1.   Testus, kas paredzēti maksimālā griezes momenta un maksimālās lietderīgās jaudas noteikšanai, veic ar pilnīgi atvērtu droseļvārstu, un motors ir aprīkots, kā norādīts Ap2.1.1. tabulā.

2.3.2.   Mērījumus veic normālos, nemainīgos darbības apstākļos un nodrošina pietekamu gaisa padevi motoram. Motoram ir veikta iebraukšana izgatavotāja noteiktajos apstākļos. Degkamerās drīkst būt nogulsnes, taču ierobežotos daudzumos.

2.3.3.   Izvēlētie testa apstākļi, piemēram, ieplūdes gaisa temperatūra, ir iespējami līdzīgi standartapstākļiem (sk. 3.2. punktu), lai samazinātu korekcijas koeficienta vērtību.

2.3.4.   Motora ieplūdes gaisa (apkārtējā gaisa) temperatūru mēra ne vairāk kā 0,15 m pirms gaisa ieplūdes filtrā vai, ja filtra nav, 0,15 m pirms ieplūstošā gaisa piltuves. Termometrs vai termopāris ir aizsargāts pret siltuma starojumu un ir novietots tieši gaisa plūsmā. Tas ir aizsargāts arī pret iztvaicētu degvielu. Lai iegūtu reprezentatīvu vidējo ieplūdes temperatūru, izmanto pietiekamu skaitu pozīciju.

2.3.5.   Mērījumus neveic, līdz griezes moments, apgriezienu skaits un temperatūras ir stingri nemainīgas vismaz 30 sekundes.

2.3.6.   Kad ir izraudzīts apgriezienu skaits mērījumiem, to vērtība neatšķiras vairāk kā par ± 2 %.

2.3.7.   Novēroto bremzēšanas slodzi un ieplūstošā gaisa temperatūru nosaka vienlaikus, un iegūtajai vērtībai jābūt divu secīgi veiktu stabilu ierakstu vidējam rādītājam. Bremzēšanas slodzes gadījumā šīs vērtības neatšķiras vairāk kā par 2 %.

2.3.8.   Ja apgriezienu skaita un patēriņa mērīšanai izmanto automātiski palaižamu ierīci, šis mērījums ilgst vismaz 10 sekundes; ja mērierīce ir manuāli kontrolējama, attiecīgais periods ir vismaz 20 sekundes.

2.3.9.   Dzesēšanas šķidruma temperatūru, kas noteikta pie izplūdes atveres no motora, uztur maksimālās izgatavotāja norādītās termostata iestatījuma temperatūras ± 5 K robežās. Ja izgatavotājs nekādas vērtības nav norādījis, šī temperatūra ir 353,2 K ± 5 K.

Attiecībā uz gaisdzeses motoriem temperatūru izgatavotāja norādītajā vietā saglabā izgatavotāja standartapstākļos paredzētās maksimālās temperatūras + 0/– 20 K robežās.

2.3.10.   Degvielas temperatūru mēra pie karburatora vai iesmidzināšanas sistēmas ieplūdes un to saglabā izgatavotāja noteiktajās robežās.

2.3.11.   Smēreļļas temperatūra, ko mēra eļļas savācējtvertnē vai pie eļļas dzesētāja izplūdes atveres, ja tāds ir uzstādīts, ir izgatavotāja noteiktajās robežās.

2.3.12.   Izplūdes gāzu temperatūru mēra taisnā leņķī pret izplūdes atloku(-iem) vai kolektoru(-iem), vai sprauslu(-ām).

2.3.13.   Testa degviela

Izmantojamā testa degviela ir standartdegviela, kas minēta II pielikuma 2. papildinājumā.

2.4.   Testa procedūra

Mērījumus veic pie pietiekama skaita motora apgriezienu skaitu, lai precīzi noteiktu pilnu jaudas līkni starp izgatavotāja ieteikto mazāko un lielāko motora apgriezienu skaitu. Minētajā apgriezienu skaita diapazonā iekļauj apgriezienu skaitu, pie kāda motors sasniedz tā maksimālo griezes momentu un maksimālo jaudu. Katram apgriezienu skaitam nosaka vismaz divu stabilu mērījumu vidējo rādītāju.

2.5.   Reģistrējamie dati ir noteikti testa ziņojuma veidnē, kas minēta Regulas (ES) Nr. 168/2013 32. panta 1. punktā.

3.   Jaudas un griezes momenta korekcijas koeficienti

3.1.   Koeficientu α1 un α2 definīcija

3.1.1.   Koeficienti α1 un α2 ir koeficienti, ar kuriem jāreizina izmērītais griezes moments un jauda, lai noteiktu motora griezes momentu un jaudu, ņemot vērā testos izmantoto transmisijas lietderības koeficientu (koeficientu α2), un lai minēto griezes momentu un jaudu iekļautu 3.2.1. punktā norādīto atmosfēras standartapstākļu robežās (koeficients α1). Jaudas korekcijas formula ir šāda:

Ap2.1.1. vienādojums

Formula

kur:

| P0 | = | koriģētā jauda (t. i., jauda standartapstākļos kloķvārpstas galā); |
| --- | --- | --- |
| α1 | = | korekcijas koeficients atmosfēras standartapstākļiem; |
| α2 | = | korekcijas koeficients transmisijas lietderībai; |
| P | = | izmērītā jauda (novērotā jauda). |

P0

=

koriģētā jauda (t. i., jauda standartapstākļos kloķvārpstas galā);

α1

=

korekcijas koeficients atmosfēras standartapstākļiem;

α2

=

korekcijas koeficients transmisijas lietderībai;

P

=

izmērītā jauda (novērotā jauda).

3.2.   Atmosfēras standartapstākļi

3.2.1.   Temperatūra: 298,2 K (25 °C)

3.2.2.   Sausais standarta spiediens (pso): 99 kPa (990 mbar)

Piezīme. Sausais standarta spiediens ir balstīts uz kopējo spiedienu 100 kPa un ūdens tvaiku spiedienu 1 kPa.

3.2.3.   Atmosfēras apstākļi testa laikā

3.2.3.1.   Testa laikā atmosfēras apstākļi ir šāda diapazona robežās:

283,2 K < T < 318,2 K

kur T ir testa temperatūra (K).

3.3.   Korekcijas koeficienta α1 noteikšana (8)

Ap2.1.2. vienādojums

Formula

kur:

| T | = | pievadītā gaisa absolūtā temperatūra; |
| --- | --- | --- |
| ps | = | sausais atmosfēras spiediens kilopaskālos (kPa), t. i., kopējais barometriskais spiediens mīnus ūdens tvaika spiediens. |

T

=

pievadītā gaisa absolūtā temperatūra;

ps

=

sausais atmosfēras spiediens kilopaskālos (kPa), t. i., kopējais barometriskais spiediens mīnus ūdens tvaika spiediens.

3.3.1.   Ap2.1.2. vienādojums ir piemērojams tikai tad, ja:

0,93 ≤ α1 ≤ 1,07

Ja šīs robežvērtības tiek pārsniegtas, testa ziņojumā precīzi norāda iegūto korekcijas vērtību un testa apstākļus (temperatūru un spiedienu).

3.4.   Transmisijas mehāniskās lietderības korekcijas koeficienta α2 noteikšana

Ja:

| — | ja mērījuma punkts atrodas pie kloķvārpstas izejas, šis koeficients ir 1; |
| --- | --- |

—

ja mērījuma punkts atrodas pie kloķvārpstas izejas, šis koeficients ir 1;

| — | ja mērījuma punkts neatrodas pie kloķvārpstas izejas, šo koeficientu aprēķina, izmantojot šādu formulu: |
| --- | --- |

—

ja mērījuma punkts neatrodas pie kloķvārpstas izejas, šo koeficientu aprēķina, izmantojot šādu formulu:

Ap2.1.2. vienādojums

Formula

kur nt ir lietderības koeficients transmisijai, kas atrodas starp kloķvārpstu un mērījuma punktu.

Šo transmisijas lietderības koeficientu nt nosaka pēc visu transmisijas komponentu lietderības koeficientu nj reizinājuma:

Ap2.1.3. vienādojums

Formula

Ap2.1.3   tabula

Katra transmisijas komponenta lietderības koeficients nj

| Veids | Lietderība |
| --- | --- |
| Vedzobrats | Cilindriskais zobrata pārnesums | 0,98 |
| Spirālveida zobu zobrats | 0,97 |
| Koniskais zobrats | 0,96 |
| Ķēde | Rullīšu ķēde | 0,95 |
| Klusā ķēde | 0,98 |
| Siksna | Zobsiksna | 0,95 |
| V veida siksna | 0,94 |
| Hidrauliskais sajūgs vai konvertors | Hidrauliskais sajūgs (9)
   (10) | 0,92 |
| Hidrauliskais konvertors (9)
   (10) | 0,92 |

Veids

Lietderība

Vedzobrats

Cilindriskais zobrata pārnesums

0,98

Spirālveida zobu zobrats

0,97

Koniskais zobrats

0,96

Ķēde

Rullīšu ķēde

0,95

Klusā ķēde

0,98

Siksna

Zobsiksna

0,95

V veida siksna

0,94

Hidrauliskais sajūgs vai konvertors

Hidrauliskais sajūgs (9)
   (10)

0,92

Hidrauliskais konvertors (9)
   (10)

0,92

4.   Maksimālā griezes momenta un maksimālās lietderīgās jaudas mērījumu pielaides

Motora maksimālajam griezes momentam un maksimālajai lietderīgajai jaudai, ko nosaka tehniskais dienests apstiprinātājiestādei apmierinošā veidā, maksimālās pieļaujamās pielaides ir šādas.

Ap2.1.4   tabula

Pieņemamās mērījumu pielaides

| Izmērītā jauda | Pieņemamā pielaide maksimālajam griezes momentam un maksimālajai jaudai |
| --- | --- |
| < 1 kW | ≤ 10 % |
| 1 kW ≤ izmērītā jauda ≤ 6 kW | ≤ 5 % |

Izmērītā jauda

Pieņemamā pielaide maksimālajam griezes momentam un maksimālajai jaudai

< 1 kW

≤ 10 %

1 kW ≤ izmērītā jauda ≤ 6 kW

≤ 5 %

Motora apgriezienu skaita pielaide, veicot maksimālā griezes momenta un lietderīgās jaudas mērījumus: ≤ 3 %.

---

(1)  Ja ir grūtības izmantot standarta izplūdes sistēmu, uz testa veikšanas laiku, saskaņojot ar izgatavotāju, var iemontēt izplūdes sistēmu, kas izraisa līdzvērtīgu spiediena krišanos. Testa laboratorijā, kad motors tiek darbināts, izplūdes gāzu nosūces sistēma vietā, kur novadīšanas dūmvads ir savienots ar transportlīdzekļa izplūdes gāzu novadīšanas sistēmu, nedrīkst izraisīt spiedienu, kas atšķiras no atmosfēras spiediena par ± 740 Pa (7,40 mbar), ja vien izgatavotājs pirms testa neakceptē lielāku izplūdes gāzu pretspiedienu.

(2)  Gaisa padeves vārsts ir tas, kas kontrolē pneimatiskā iesmidzināšanas sūkņa regulētājierīci.

(3)  Ja ventilatoru vai pūtēju var atvienot, motora lietderīgo jaudu vispirms nosaka ar atvienotu ventilatoru (vai pūtēju), pēc tam — ar pievienotu ventilatoru (vai pūtēju). Ja elektriski vai mehāniski vadāmu stacionāru ventilatoru nevar iemontēt testa stendā, minētā ventilatora patērēto jaudu nosaka pie tādiem pašiem griešanās ātrumiem, kādus izmanto, kad mēra motora jaudu Lai iegūtu lietderīgo jaudu, minēto jaudu atņem no koriģētās jaudas.

(4)  Termostatu var nobloķēt pilnīgi atvērtā pozīcijā.

(5)  Radiators, ventilators, ventilatora sprausla, ūdens sūknis un termostats testa stendā atrodas cik vien iespējams tādā pašā relatīvajā stāvoklī cits pret citu kā tad, ja tie būtu transportlīdzeklī. Ja radiators, ventilators, ventilatora sprausla, ūdens sūknis vai termostats testa stendā atrodas stāvoklī, kas atšķiras no tā, ko tie ieņem transportlīdzeklī, to apraksta un atzīmē testa ziņojumā. Dzesēšanas šķidruma cirkulāciju rada tikai ar motora ūdens sūkni. Šķidruma dzesēšanu nodrošina vai nu motora radiators, vai ārējais kontūrs, ar nosacījumu, ka šā kontūra spiediena kritumi būtiski saglabājas tādi paši kā motora dzeses sistēmai. Ja uzstādītas motora restītes, tām jābūt atvērtām.

(6)  Ģeneratora minimālā jauda: ģenerators nodrošina strāvu, kas ir obligāti nepieciešama, lai apgādātu piederumus, kuri ir būtiski motora darbam. Akumulatoru testa laikā nelādē.

(7)  Piesārņojuma novēršanai var ierīkot, piemēram, izplūdes gāzu recirkulācijas (EGR) sistēmu, katalītisko neitralizatoru, termoreaktoru, sekundārā gaisa padeves sistēmu un degvielas iztvaikošanas aizsardzības sistēmu.

(8)  Testus drīkst veikt termostatējamās testēšanas kamerās, kurās atmosfēras stāvokli var kontrolēt.

(9)  Testus drīkst veikt termostatējamās testēšanas kamerās, kurās atmosfēras stāvokli var kontrolēt.

(10)  Ja nav bloķēts.

2.2. papildinājums

Maksimālā griezes momenta un maksimālās lietderīgās jaudas noteikšana L3e, L4e, L5e un L7e kategorijas transportlīdzekļu dzirksteļaizdedzes motoriem

1.   Maksimālās lietderīgās jaudas un maksimālā griezes momenta mērījumu precizitāte pie pilnas slodzes

| 1.1. | Griezes moments: ± 1 % no izmērītā griezes momenta (1). |
| --- | --- |

1.1.

Griezes moments: ± 1 % no izmērītā griezes momenta (1).

| 1.2. | Griešanās ātrums: mērījuma precizitāte ir ± 1 % no pilnas skalas vērtības. |
| --- | --- |

1.2.

Griešanās ātrums: mērījuma precizitāte ir ± 1 % no pilnas skalas vērtības.

| 1.3. | Degvielas patēriņš: ± 1 % izmantotajai aparatūrai kopumā. |
| --- | --- |

1.3.

Degvielas patēriņš: ± 1 % izmantotajai aparatūrai kopumā.

| 1.4. | Motorā ieplūstošā gaisa temperatūra: ± 1 K. |
| --- | --- |

1.4.

Motorā ieplūstošā gaisa temperatūra: ± 1 K.

| 1.5. | Barometriskais spiediens: ± 70 Pa. |
| --- | --- |

1.5.

Barometriskais spiediens: ± 70 Pa.

| 1.6. | Izplūdes gāzu spiediens un ieplūdes gaisa spiediena kritums: ± 25 Pa |
| --- | --- |

1.6.

Izplūdes gāzu spiediens un ieplūdes gaisa spiediena kritums: ± 25 Pa

2.   Maksimālā griezes momenta un maksimālās motora lietderīgās jaudas mērījumu testi

2.1.   Piederumi

2.1.1.   Uzstādāmie piederumi

Testa laikā piederumus, kas vajadzīgi motora darbināšanai paredzētajam izmantošanas nolūkam (kā norādīts Ap2.2.1. tabulā), ir iespējams izvietot testa stendā tādā stāvoklī, kas pēc iespējas vairāk atbilst tam, kādā tie atrastos, ja tos izmantotu paredzētajam nolūkam.

Ap2.2.1. tabula

Piederumi, kas uzstādāmi spēkiekārtas veiktspējas testa laikā, lai noteiktu griezes momentu un motora lietderīgo jaudu

| Nr. | Piederumi | Uzstādāmi griezes momenta un lietderīgās jaudas testēšanai |
| --- | --- | --- |
| 1 | Gaisa ieplūdes sistēma






  — | Ieplūdes kolektors |

Nr.

Piederumi

Uzstādāmi griezes momenta un lietderīgās jaudas testēšanai

1

Gaisa ieplūdes sistēma

—

Ieplūdes kolektors

| — | Gaisa filtrs |
| --- | --- |

—

Gaisa filtrs

| — | Ieplūdes trokšņa slāpētājs |
| --- | --- |

—

Ieplūdes trokšņa slāpētājs

| — | Kartera emisiju kontroles sistēma |
| --- | --- |

—

Kartera emisiju kontroles sistēma

| — | Elektriskā vadības ierīce, ja uzstādīta |
| --- | --- |

—

Elektriskā vadības ierīce, ja uzstādīta

Ja uzstādīti sērijveidā: jā

2

Ieplūdes kolektora sildītājs

Ja uzstādīts sērijveidā: jā (ja iespējams, iestata vislabvēlīgākajā stāvoklī)

3

Izplūdes sistēma

| — | Izplūdes kolektors |
| --- | --- |

—

Izplūdes kolektors

| — | Izplūdes gāzu attīrīšanas sistēma (sekundārā gaisa sistēma) (ja uzstādīta) |
| --- | --- |

—

Izplūdes gāzu attīrīšanas sistēma (sekundārā gaisa sistēma) (ja uzstādīta)

| — | Cauruļu sistēma1 |
| --- | --- |

—

Cauruļu sistēma1

| — | Trokšņa slāpētājs1 |
| --- | --- |

—

Trokšņa slāpētājs1

| — | Izplūdes caurule1 |
| --- | --- |

—

Izplūdes caurule1

| — | Elektriskā vadības ierīce, ja uzstādīta |
| --- | --- |

—

Elektriskā vadības ierīce, ja uzstādīta

Ja uzstādīti sērijveidā: jā

4

Karburators

Ja uzstādīts sērijveidā: jā

5

Degvielas iesmidzināšanas sistēma

| — | Priekšfiltrs |
| --- | --- |

—

Priekšfiltrs

| — | Filtrs |
| --- | --- |

—

Filtrs

| — | Degvielas padeves sūknis un augstspiediena sūknis, ja piemērojams |
| --- | --- |

—

Degvielas padeves sūknis un augstspiediena sūknis, ja piemērojams

| — | Augstspiediena līnijas |
| --- | --- |

—

Augstspiediena līnijas

| — | Smidzinātājs |
| --- | --- |

—

Smidzinātājs

| — | Gaisa padeves vārsts2, ja uzstādīts |
| --- | --- |

—

Gaisa padeves vārsts2, ja uzstādīts

| — | Degvielas spiediena/plūsmas regulētājierīce, ja uzstādīta |
| --- | --- |

—

Degvielas spiediena/plūsmas regulētājierīce, ja uzstādīta

Ja uzstādīti sērijveidā: jā

6

Maksimālā griešanās ātruma vai jaudas regulatori

Ja uzstādīti sērijveidā: jā

7

Šķidruma dzesēšanas iekārta

| — | Motora pārsegs |
| --- | --- |

—

Motora pārsegs

| — | Radiators |
| --- | --- |

—

Radiators

| — | Ventilators3 |
| --- | --- |

—

Ventilators3

| — | Ventilatora slēgs |
| --- | --- |

—

Ventilatora slēgs

| — | Ūdens sūknis |
| --- | --- |

—

Ūdens sūknis

| — | Termostats4 |
| --- | --- |

—

Termostats4

Ja uzstādīti sērijveidā: jā5

8

Gaisa dzesēšana

| — | Dzesētājapvalks |
| --- | --- |

—

Dzesētājapvalks

| — | Pūtējs6 |
| --- | --- |

—

Pūtējs6

| — | Dzesēšanas temperatūras regulētājierīce(-es) |
| --- | --- |

—

Dzesēšanas temperatūras regulētājierīce(-es)

| — | Stenda papildu pūtējs |
| --- | --- |

—

Stenda papildu pūtējs

Ja uzstādīti sērijveidā: jā

9

Elektroiekārtas

Ja uzstādītas sērijveidā: jā6

10

Kompresors vai turbokompresors, ja uzstādīts

| — | Kompresors, kuru darbina motors tiešā veidā vai izplūdes gāzes |
| --- | --- |

—

Kompresors, kuru darbina motors tiešā veidā vai izplūdes gāzes

| — | Uzpūtes gaisa dzesētājs (2) |
| --- | --- |

—

Uzpūtes gaisa dzesētājs (2)

| — | Dzesēšanas sūknis vai ventilators (motora darbināts) |
| --- | --- |

—

Dzesēšanas sūknis vai ventilators (motora darbināts)

| — | Dzesēšanas plūsmas kontrolierīce (ja uzstādīta) |
| --- | --- |

—

Dzesēšanas plūsmas kontrolierīce (ja uzstādīta)

Ja uzstādīti sērijveidā: jā

11

Piesārņojuma kontroles iekārtas7

Ja uzstādītas sērijveidā: jā

12

Eļļošanas sistēma

| — | Eļļas padevējs |
| --- | --- |

—

Eļļas padevējs

| — | Eļļas dzesētājs, ja uzstādīts |
| --- | --- |

—

Eļļas dzesētājs, ja uzstādīts

Ja uzstādīti sērijveidā: jā

2.1.3.   Demontējamie piederumi

Konkrētus piederumus, kas ir vajadzīgi tikai paša transportlīdzekļa ekspluatācijai un kas var būt piemontēti motoram, uz testa veikšanas laiku demontē.

Ja piederumus nevar demontēt, drīkst noteikt to bezslodzes režīmā patērēto jaudu un pievienot to izmērītajai motora lietderīgajai jaudai.

2.2.   Iestatīšanas nosacījumi

Nosacījumi, kas attiecas uz iestatījumiem testu laikā, lai noteiktu maksimālo griezes momentu un maksimālo lietderīgo jaudu, norādīti Ap2.1.2. tabulā.

Ap2.2.2. tabula

Iestatīšanas nosacījumi

| 1 | Karburatora(-u) iestatījumi | Iestatīšanu veic saskaņā ar izgatavotāja specifikācijām attiecībā uz sērijveida ražojumu, ko izmanto attiecīgajam nolūkam, neizdarot nekādas izmaiņas |
| --- | --- | --- |
| 2 | Iesmidzināšanas sūkņa plūsmas ātruma iestatījumi |
| 3 | Aizdedzes vai iesmidzināšanas iestatījumi (apsteidzes līkne) |
| 4 | (Elektroniska) droseļvārsta vadība |
| 5 | Jebkura cita griešanās ātruma regulatora iestatījumi |
| 6 | (Trokšņa un izpūtēja) emisiju mazināšanas sistēmas iestatījumi un ierīces |

1

Karburatora(-u) iestatījumi

Iestatīšanu veic saskaņā ar izgatavotāja specifikācijām attiecībā uz sērijveida ražojumu, ko izmanto attiecīgajam nolūkam, neizdarot nekādas izmaiņas

2

Iesmidzināšanas sūkņa plūsmas ātruma iestatījumi

3

Aizdedzes vai iesmidzināšanas iestatījumi (apsteidzes līkne)

4

(Elektroniska) droseļvārsta vadība

5

Jebkura cita griešanās ātruma regulatora iestatījumi

6

(Trokšņa un izpūtēja) emisiju mazināšanas sistēmas iestatījumi un ierīces

2.3.   Testa apstākļi

2.3.1.   Maksimālā griezes momenta un lietderīgās jaudas testus veic ar pilnīgi atvērtu droseļvārstu, motoram esot aprīkotam, kā norādīts Ap2.2.1. tabulā.

2.3.2.   Mērījums veic normālos, nemainīgos darbības apstākļos un nodrošina pietekamu gaisa padevi motoram. Motors ir iepriekš iebraukts saskaņā ar izgatavotāja ieteikumiem. Degkamerās drīkst būt nogulsnes, taču ierobežotos daudzumos.

2.3.3.   Izvēlētie testa apstākļi, piemēram, ieplūdes gaisa temperatūra, ir iespējami līdzīgi standartapstākļiem (sk. 3.2. punktu), lai samazinātu korekcijas koeficienta vērtību.

2.3.4.   Ja dzeses sistēma testa stendā atbilst minimālajiem atbilstīgas uzstādīšanas nosacījumiem, taču vienalga neļauj radīt atbilstošus dzesēšanas apstākļus, un līdz ar to nevar veikt mērījumus normālos, nemainīgos darbības apstākļos, drīkst izmantot 1. papildinājumā aprakstīto metodi.

2.3.5.   Minimālie nosacījumi testa iekārtai un darbības joma testu veikšanai saskaņā ar 1. papildinājumu ir šādi:

| 2.3.5.1. | v1 ir maksimālais transportlīdzekļa ātrums;
  v2 ir dzesējošā gaisa plūsmas maksimālais ātrums pie ventilatora izejas;
  Ø ir dzesējošā gaisa plūsmas šķērsgriezums. |
| --- | --- |

2.3.5.1.

v1 ir maksimālais transportlīdzekļa ātrums;

v2 ir dzesējošā gaisa plūsmas maksimālais ātrums pie ventilatora izejas;

Ø ir dzesējošā gaisa plūsmas šķērsgriezums.

| 2.3.5.2. | Ja v2 ≥ v1 un Ø ≥ 0,25 m2, minimālie nosacījumi ir izpildīti. Ja darbības apstākļus stabilizēt nav iespējams, piemēro 1. papildinājumā aprakstīto metodi. |
| --- | --- |

2.3.5.2.

Ja v2 ≥ v1 un Ø ≥ 0,25 m2, minimālie nosacījumi ir izpildīti. Ja darbības apstākļus stabilizēt nav iespējams, piemēro 1. papildinājumā aprakstīto metodi.

| 2.3.5.3. | Ja v2 < v1 vai Ø < 0,25 m2:






  2.3.5.3.1. | ja darbības apstākļus stabilizēt ir iespējams, piemēro 3.3. punktā aprakstīto metodi; |
| --- | --- | --- |

2.3.5.3.

Ja v2 < v1 vai Ø < 0,25 m2:

2.3.5.3.1.

ja darbības apstākļus stabilizēt ir iespējams, piemēro 3.3. punktā aprakstīto metodi;

| 2.3.5.3.2. | ja darbības apstākļus stabilizēt nav iespējams:






  2.3.5.3.2.1. | ja v2 ≥ 120 km/h un Ø ≥ 0,25 m2, iekārta atbilst minimālajiem nosacījumiem un drīkst piemērot 1. papildinājumā aprakstīto metodi; |
| --- | --- | --- |

2.3.5.3.2.

ja darbības apstākļus stabilizēt nav iespējams:

2.3.5.3.2.1.

ja v2 ≥ 120 km/h un Ø ≥ 0,25 m2, iekārta atbilst minimālajiem nosacījumiem un drīkst piemērot 1. papildinājumā aprakstīto metodi;

| 2.3.5.3.2.2. | ja v2 ≥ 120 km/h vai Ø < 0,25 m2, iekārta neatbilst minimālajiem nosacījumiem un testa iekārtas dzeses sistēmu uzlabo. |
| --- | --- |

2.3.5.3.2.2.

ja v2 ≥ 120 km/h vai Ø < 0,25 m2, iekārta neatbilst minimālajiem nosacījumiem un testa iekārtas dzeses sistēmu uzlabo.

| 2.3.5.3.2.3. | Tomēr tādā gadījumā testu drīkst veikt, izmantojot 1. papildinājumā aprakstīto metodi, saņemot izgatavotāja un apstiprinātājiestādes apstiprinājumu. |
| --- | --- |

2.3.5.3.2.3.

Tomēr tādā gadījumā testu drīkst veikt, izmantojot 1. papildinājumā aprakstīto metodi, saņemot izgatavotāja un apstiprinātājiestādes apstiprinājumu.

2.3.6.   Motora ieplūdes (apkārtējā) gaisa temperatūru mēra ne vairāk kā 0,15 m pirms vietas, kur gaiss ieplūst gaisa filtrā, vai, ja gaisa filtrs netiek izmantots, 0,15 m pirms ieplūstošā gaisa piltuves. Termometrs vai termopāris ir aizsargāts pret starojuma siltumu un ir novietots tieši gaisa plūsmā. Tam nodrošina aizsardzību arī no saskares ar degvielu.

Mērījumus veic pietiekami daudz vietās, lai iegūtu raksturīgu vidējo ieplūdes temperatūru.

2.3.7.   Datus nereģistrē, līdz griezes moments, ātrums un temperatūra vismaz 30 sekundes nav bijuši stingri nemainīgi.

2.3.8.   Darbības vai datu nolasījumu laikā motora apgriezienu skaits nedrīkst atšķirties no izvēlētā apgriezienu skaita par vairāk nekā ± 1 %vai ± 10 min– 1, atkarībā no tā, kurš ir lielāks.

2.3.9.   Novēroto bremzēšanas slodzi un ieplūstošā gaisa temperatūru nosaka vienlaikus, un iegūtajai vērtībai jābūt divu secīgi veiktu stabilu ierakstu vidējam rādītājam. Bremzēšanas slodzes gadījumā šīs vērtības neatšķiras vairāk kā par 2 %.

2.3.10.   Dzesēšanas šķidruma temperatūru motora izplūdē uztur ± 5 K robežās no augšējās termostata kontrolētās temperatūras, ko nosaka izgatavotājs. Ja izgatavotājs nav noteicis temperatūru, tā ir 353,2 K ± 5 K.

Attiecībā uz gaisdzeses motoru temperatūru izgatavotāja norādītajā vietā saglabā izgatavotāja standartapstākļos paredzētās maksimālās temperatūras + 0/– 20 K robežās.

2.3.11.   Degvielas temperatūru mēra pie ieplūdes karburatorā vai iesmidzināšanas sistēmā, un to saglabā izgatavotāja noteiktajās robežās.

2.3.12.   Smēreļļas temperatūra, ko mēra eļļas savācējtvertnē vai pie eļļas dzesētāja izplūdes atveres, ja tāds ir uzstādīts, ir izgatavotāja noteiktajās robežās.

2.3.13.   Izplūdes gāzu temperatūru mēra taisnā leņķī pret izplūdes atloku(-iem), kolektoru(-iem) vai sprauslu(-ām).

2.3.14.   Ja motora apgriezienu skaita un patēriņa mērīšanai izmanto automātiski palaižamu ierīci, mērījums ilgst vismaz 10 sekundes; ja mērierīce ir manuāli kontrolējama, mērījumu veic vismaz 20 sekundes.

2.3.15.   Testa degviela

Izmantojamā testa degviela ir standartdegviela, kas minēta II pielikuma 2. papildinājumā.

2.3.16.   Ja nav iespējams izmantot standarta izplūdes trokšņa slāpētāju, šim testam izmanto ierīci, kas ir saderīga ar normāliem motora darbības apstākļiem un ko norādījis izgatavotājs.

Laboratorijas testos, jo īpaši laikā, kad motors darbojas, izplūdes gāzu atsūkšanas ietaisē vietā, kur izplūdes sistēma ir savienota ar testa stendu, spiediens izplūdes gāzu atsūkšanas kanālā nedrīkst paaugstināties līdz vērtībai, kas no atmosfēras spiediena atšķiras vairāk par ± 740 Pa (7,4 mbar), ja vien izgatavotājs ar nodomu nav norādījis pretspiedienu, kas pastāv pirms testa; tādā gadījumā izmanto zemāko no abiem šiem spiedieniem.

2.4.   Testa procedūra

Mērījumus veic pie pietiekama skaita motora apgriezienu skaitu, lai precīzi noteiktu pilnu jaudas līkni starp izgatavotāja ieteikto mazāko un lielāko motora apgriezienu skaitu. Minētajā apgriezienu skaita diapazonā iekļauj apgriezienu skaitu, pie kāda motors sasniedz tā maksimālo griezes momentu un maksimālo jaudu. Katram apgriezienu skaitam nosaka vismaz divu stabilu mērījumu vidējo rādītāju.

2.5.   Reģistrējamie dati

Reģistrējamie dati ir noteikti testa ziņojuma veidnē, kas minēta Regulas (ES) Nr. 168/2013 32. panta 1. punktā.

3.   Jaudas un griezes momenta korekcijas koeficienti

3.1.   Koeficientu α1 un α2 definīcija

3.1.1.   Koeficienti α1 un α2 ir koeficienti, ar kuriem jāreizina izmērītais griezes moments un jauda, lai noteiktu motora griezes momentu un jaudu, ņemot vērā testos izmantoto transmisijas lietderības koeficientu (koeficientu α2), un lai minēto griezes momentu un jaudu iekļautu 3.2.1. punktā norādīto atmosfēras standartapstākļu robežās (koeficients α1). Jaudas korekcijas formula ir šāda:

Ap2.2.1. vienādojums:

Formula,

kur:

| P0 | = | koriģētā jauda (t. i., jauda standartapstākļos kloķvārpstas galā); |
| --- | --- | --- |
| α1 | = | korekcijas koeficients atmosfēras standartapstākļiem; |
| α2 | = | korekcijas koeficients transmisijas lietderībai; |
| P | = | izmērītā jauda (novērotā jauda). |

P0

=

koriģētā jauda (t. i., jauda standartapstākļos kloķvārpstas galā);

α1

=

korekcijas koeficients atmosfēras standartapstākļiem;

α2

=

korekcijas koeficients transmisijas lietderībai;

P

=

izmērītā jauda (novērotā jauda).

3.2.   Atmosfēras standartapstākļi

3.2.1.   Temperatūra: 298,2 K (25 °C)

3.2.2.   Sausais standarta spiediens (Pso): 99 kPa (990 mbar).

Piezīme. Sausais standarta spiediens ir balstīts uz kopējo spiedienu 100 kPa un ūdens tvaiku spiedienu 1 kPa.

3.2.3.   Atmosfēras apstākļi testa laikā

| 3.2.3.1. | Testa laikā atmosfēras apstākļi ir šāda diapazona robežās:
  283,2 K < T < 318,2 K,
  kur T ir testa temperatūra (K). |
| --- | --- |

3.2.3.1.

Testa laikā atmosfēras apstākļi ir šāda diapazona robežās:

283,2 K < T < 318,2 K,

kur T ir testa temperatūra (K).

3.3.   Korekcijas koeficienta α1 noteikšana8

Ap2.2.2. vienādojums:

Formula

kur:

| T | = | pievadītā gaisa absolūtā temperatūra; |
| --- | --- | --- |
| Ps | = | sausais atmosfēras spiediens kilopaskālos (kPa), t. i., kopējais barometriskais spiediens mīnus ūdens tvaika spiediens. |

T

=

pievadītā gaisa absolūtā temperatūra;

Ps

=

sausais atmosfēras spiediens kilopaskālos (kPa), t. i., kopējais barometriskais spiediens mīnus ūdens tvaika spiediens.

3.3.1.   Ap2.2.2. vienādojums ir piemērojams tikai tad, ja:

Formula

Ja šīs robežvērtības tiek pārsniegtas, testa ziņojumā min iegūto korekcijas vērtību un skaidri norāda testa apstākļus (temperatūru un spiedienu).

3.4.   Transmisijas mehāniskās lietderības korekcijas koeficienta α2 noteikšana

Ja:

| — | ja mērījuma punkts atrodas pie kloķvārpstas izejas, šis koeficients ir 1; |
| --- | --- |

—

ja mērījuma punkts atrodas pie kloķvārpstas izejas, šis koeficients ir 1;

| — | ja mērījuma punkts neatrodas pie kloķvārpstas izejas, šo koeficientu aprēķina, izmantojot šādu formulu: |
| --- | --- |

—

ja mērījuma punkts neatrodas pie kloķvārpstas izejas, šo koeficientu aprēķina, izmantojot šādu formulu:

Ap2.2.2. vienādojums:

Formula

kur nt ir lietderības koeficients transmisijai, kas atrodas starp kloķvārpstu un mērījuma punktu.

Šo transmisijas lietderības koeficientu nt nosaka pēc visu transmisijas komponentu lietderības koeficientu nj reizinājuma:

Ap2.2.3. vienādojums:

Formula

Ap2.1.3. tabula

Katra transmisijas komponenta lietderības koeficients nj

| Veids | Lietderība |
| --- | --- |
| Vedzobrats | Cilindriskais zobrata pārnesums | 0,98 |
| Spirālveida zobu zobrats | 0,97 |
| Koniskais zobrats | 0,96 |
| Ķēde | Rullīšu ķēde | 0,95 |
| Klusā ķēde | 0,98 |
| Siksna | Zobsiksna | 0,95 |
| V veida siksna | 0,94 |
| Hidrauliskais sajūgs vai konvertors | Hidrauliskais sajūgs9 | 0,92 |
| Hidrauliskais konvertors9 | 0,92 |

Veids

Lietderība

Vedzobrats

Cilindriskais zobrata pārnesums

0,98

Spirālveida zobu zobrats

0,97

Koniskais zobrats

0,96

Ķēde

Rullīšu ķēde

0,95

Klusā ķēde

0,98

Siksna

Zobsiksna

0,95

V veida siksna

0,94

Hidrauliskais sajūgs vai konvertors

Hidrauliskais sajūgs9

0,92

Hidrauliskais konvertors9

0,92

4.   Maksimālā griezes momenta un maksimālās lietderīgās jaudas mērījumu pielaides

Motora maksimālajam griezes momentam un maksimālajai lietderīgajai jaudai, ko nosaka tehniskais dienests apstiprinātājiestādei apmierinošā veidā, maksimālās pieļaujamās pielaides ir šādas.

Ap2.2.4. tabula

Pieņemamās mērījumu pielaides

| Izmērītā jauda | Pieņemamā pielaide maksimālajam griezes momentam un maksimālajai jaudai |
| --- | --- |
| ≤ 11 kW | ≤ 5 % |
| > 11 kW | ≤ 2 % |

Izmērītā jauda

Pieņemamā pielaide maksimālajam griezes momentam un maksimālajai jaudai

≤ 11 kW

≤ 5 %

> 11 kW

≤ 2 %

Motora apgriezienu skaita pielaide, veicot maksimālā griezes momenta un lietderīgās jaudas mērījumus: ≤ 1,5 %

---

(1)  Griezes momenta mērierīce ir kalibrēta, lai ņemtu vērā berzes zudumus. Šī precizitāte drīkst būt ± 2 % mērījumiem, ko veic pie jaudas līmeņa, kurš nepārsniedz 50 % no maksimālās vērtības. Katrā ziņā maksimālā griezes momenta mērījumam tā būs ± 1 %.

(2)  Uzpūtes gaisa dzesētus motorus testē ar uzpūtes gaisa dzesēšanu, izmantojot dzesēšanas šķidrumu vai gaisu, bet, ja izgatavotājs tā vēlas, dzesēšanas gaisa dzesētājus var aizstāt ar testa stendu. Jebkurā gadījumā jaudu pie katra apgriezienu skaita mēra ar to pašu motora gaisa spiediena kritumu pie uzpūtes gaisa dzesētāja testa stenda sistēmā, ko noteicis izgatavotājs visa transportlīdzekļa sistēmai.

2.2.1. papildinājums

Maksimālā griezes momenta un motora maksimālās lietderīgās jaudas mērīšana saskaņā ar motora temperatūras mērīšanas metodi

1.   Testa apstākļi

| 1.1. | Testus, kas paredzēti maksimālā griezes momenta un maksimālās lietderīgās jaudas noteikšanai, veic ar pilnīgi atvērtu droseļvārstu, un motors ir aprīkots, kā norādīts Ap2.2.1. tabulā. |
| --- | --- |

1.1.

Testus, kas paredzēti maksimālā griezes momenta un maksimālās lietderīgās jaudas noteikšanai, veic ar pilnīgi atvērtu droseļvārstu, un motors ir aprīkots, kā norādīts Ap2.2.1. tabulā.

| 1.2. | Mērījumus veic normālos darbības apstākļos, un tiek nodrošināta atbilstoša motora ieplūdes gaisa padeve. Motori ir iebraukti izgatavotāja paredzētajos apstākļos. Dzirksteļaizdedzes motoru degkamerās drīkst būt nogulsnes, taču ierobežotos daudzumos.
  Izvēlētie testa apstākļi, piemēram, ieplūdes gaisa temperatūra, ir iespējami līdzīgi standartapstākļiem (sk. 3.2. punktu), lai samazinātu korekcijas koeficienta vērtību. |
| --- | --- |

1.2.

Mērījumus veic normālos darbības apstākļos, un tiek nodrošināta atbilstoša motora ieplūdes gaisa padeve. Motori ir iebraukti izgatavotāja paredzētajos apstākļos. Dzirksteļaizdedzes motoru degkamerās drīkst būt nogulsnes, taču ierobežotos daudzumos.

Izvēlētie testa apstākļi, piemēram, ieplūdes gaisa temperatūra, ir iespējami līdzīgi standartapstākļiem (sk. 3.2. punktu), lai samazinātu korekcijas koeficienta vērtību.

| 1.3. | Motoram pievadītā gaisa temperatūru mēra ne vairāk kā 0,15 m attālumā pirms gaisa ieplūdes filtra vai, ja filtra nav, 0,15 m pirms ieplūstošā gaisa piltuves. Termometrs vai termopāris ir aizsargāts pret starojuma siltumu un ir novietots tieši gaisa plūsmā. Tam nodrošina aizsardzību arī no saskares ar degvielu. Mērījumus veic pietiekami daudz vietās, lai iegūtu raksturīgu vidējo ieplūdes temperatūru. |
| --- | --- |

1.3.

Motoram pievadītā gaisa temperatūru mēra ne vairāk kā 0,15 m attālumā pirms gaisa ieplūdes filtra vai, ja filtra nav, 0,15 m pirms ieplūstošā gaisa piltuves. Termometrs vai termopāris ir aizsargāts pret starojuma siltumu un ir novietots tieši gaisa plūsmā. Tam nodrošina aizsardzību arī no saskares ar degvielu. Mērījumus veic pietiekami daudz vietās, lai iegūtu raksturīgu vidējo ieplūdes temperatūru.

| 1.4. | Mērījuma laikā motora apgriezienu skaits neatšķiras no apgriezienu skaita, kas izvēlēts datu nolasīšanas brīdī, par vairāk nekā ± 1 %. |
| --- | --- |

1.4.

Mērījuma laikā motora apgriezienu skaits neatšķiras no apgriezienu skaita, kas izvēlēts datu nolasīšanas brīdī, par vairāk nekā ± 1 %.

| 1.5. | Testa motora bremzēšanas slodzes nolasījumus no dinamometra veic brīdī, kad motora temperatūra ir sasniegusi noregulēto temperatūru, motora apgriezienu skaitam esot faktiski nemainīgam. |
| --- | --- |

1.5.

Testa motora bremzēšanas slodzes nolasījumus no dinamometra veic brīdī, kad motora temperatūra ir sasniegusi noregulēto temperatūru, motora apgriezienu skaitam esot faktiski nemainīgam.

| 1.6. | Bremzēšanas slodzi, degvielas patēriņu un ieplūstošā gaisa temperatūru nosaka vienlaikus; mērījumu mērķiem pieņemtais rādījums ir divu stabilu vērtību vidējais rādītājs. Attiecībā uz bremzēšanas slodzi un degvielas patēriņu šīs vērtības atšķiras par ne vairāk kā 2 %. |
| --- | --- |

1.6.

Bremzēšanas slodzi, degvielas patēriņu un ieplūstošā gaisa temperatūru nosaka vienlaikus; mērījumu mērķiem pieņemtais rādījums ir divu stabilu vērtību vidējais rādītājs. Attiecībā uz bremzēšanas slodzi un degvielas patēriņu šīs vērtības atšķiras par ne vairāk kā 2 %.

| 1.7. | Degvielas patēriņa mērījumus sāk, kad ir skaidri zināms, ka motors ir sasniedzis noteiktu apgriezienu skaitu.
  Ja apgriezienu skaita un patēriņa mērīšanai izmanto automātiski palaižamu ierīci, mērījums ilgst vismaz 10 sekundes; ja mērierīce ir manuāli kontrolējama, mērījumu veic vismaz 20 sekundes. |
| --- | --- |

1.7.

Degvielas patēriņa mērījumus sāk, kad ir skaidri zināms, ka motors ir sasniedzis noteiktu apgriezienu skaitu.

Ja apgriezienu skaita un patēriņa mērīšanai izmanto automātiski palaižamu ierīci, mērījums ilgst vismaz 10 sekundes; ja mērierīce ir manuāli kontrolējama, mērījumu veic vismaz 20 sekundes.

| 1.8. | Ja motors tiek dzesēts ar šķidrumu, dzesēšanas šķidruma temperatūru pie motora atveres uztur izgatavotāja norādītās maksimālās termostatējamās temperatūras ± 5 K robežās. Ja izgatavotājs nav noteicis temperatūru, reģistrētā temperatūra ir 353,2 K ± 5 K.
  Ja motors tiek dzesēts ar gaisu, temperatūra, ko reģistrē pie aizdedzes sveču blīvēm, ir izgatavotāja noteiktā temperatūra ± 10 K. Ja izgatavotājs nekādu temperatūru nav norādījis, reģistrētā temperatūra ir 483 K ± 10 K. |
| --- | --- |

1.8.

Ja motors tiek dzesēts ar šķidrumu, dzesēšanas šķidruma temperatūru pie motora atveres uztur izgatavotāja norādītās maksimālās termostatējamās temperatūras ± 5 K robežās. Ja izgatavotājs nav noteicis temperatūru, reģistrētā temperatūra ir 353,2 K ± 5 K.

Ja motors tiek dzesēts ar gaisu, temperatūra, ko reģistrē pie aizdedzes sveču blīvēm, ir izgatavotāja noteiktā temperatūra ± 10 K. Ja izgatavotājs nekādu temperatūru nav norādījis, reģistrētā temperatūra ir 483 K ± 10 K.

| 1.9. | Gaisdzeses motoros aizdedzes sveces blīvju temperatūru mēra ar termometru, kas satur termopāri un gredzenblīvi. |
| --- | --- |

1.9.

Gaisdzeses motoros aizdedzes sveces blīvju temperatūru mēra ar termometru, kas satur termopāri un gredzenblīvi.

| 1.10. | Degvielas temperatūru pie ieplūdes degvielas sūknī vai karburatorā saglabā izgatavotāja norādītajās robežās. |
| --- | --- |

1.10.

Degvielas temperatūru pie ieplūdes degvielas sūknī vai karburatorā saglabā izgatavotāja norādītajās robežās.

| 1.11. | Smēreļļas temperatūra, ko mēra eļļas savācējtvertnē vai pie eļļas dzesētāja izplūdes atveres, ja tāds ir uzstādīts, ir izgatavotāja noteiktajās robežās. |
| --- | --- |

1.11.

Smēreļļas temperatūra, ko mēra eļļas savācējtvertnē vai pie eļļas dzesētāja izplūdes atveres, ja tāds ir uzstādīts, ir izgatavotāja noteiktajās robežās.

| 1.12. | Izplūdes gāzu temperatūru mēra taisnā leņķī pret izplūdes atloku(-iem) vai kolektoru(-iem). |
| --- | --- |

1.12.

Izplūdes gāzu temperatūru mēra taisnā leņķī pret izplūdes atloku(-iem) vai kolektoru(-iem).

| 1.13. | Izmanto degvielu, kas minēta II pielikuma 2. papildinājumā. |
| --- | --- |

1.13.

Izmanto degvielu, kas minēta II pielikuma 2. papildinājumā.

| 1.14. | Ja nav iespējams izmantot standarta izplūdes trokšņa slāpētāju, šajā testā izmanto ierīci, kas ir saderīga ar normālu motora apgriezienu skaitu, kādu norādījis motora izgatavotājs. Jo īpaši kad motors darbojas testu laboratorijā, izplūdes gāzu novadīšanas sistēmā nedrīkst rasties spiediens, kas no atmosfēras spiediena novadīšanas dūmvadā vietā, kur tas ir savienots ar transportlīdzekļa izplūdes sistēmu, atšķiras par ± 740 Pa (7,40 mbar), ja vien izgatavotājs nav ar nodomu norādījis pretspiedienu, kas pastāv pirms testa, un šādā gadījumā izmanto zemāko no šiem abiem spiedieniem. |
| --- | --- |

1.14.

Ja nav iespējams izmantot standarta izplūdes trokšņa slāpētāju, šajā testā izmanto ierīci, kas ir saderīga ar normālu motora apgriezienu skaitu, kādu norādījis motora izgatavotājs. Jo īpaši kad motors darbojas testu laboratorijā, izplūdes gāzu novadīšanas sistēmā nedrīkst rasties spiediens, kas no atmosfēras spiediena novadīšanas dūmvadā vietā, kur tas ir savienots ar transportlīdzekļa izplūdes sistēmu, atšķiras par ± 740 Pa (7,40 mbar), ja vien izgatavotājs nav ar nodomu norādījis pretspiedienu, kas pastāv pirms testa, un šādā gadījumā izmanto zemāko no šiem abiem spiedieniem.

2.3. papildinājums

Maksimālā griezes momenta un maksimālās lietderīgās jaudas noteikšana L kategorijas transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar kompresijaizdedzes motoru

1.   Griezes momenta un jaudas mērījumu precizitāte pie pilnas slodzes

1.1.   Griezes moments: ±1 % izmērītā griezes momenta

1.2.   Motora apgriezienu skaits

Mērījuma precizitāte ir ±1 % robežās no pilnas skalas vērtības. Motora apgriezienu skaitu vēlams mērīt ar automātiski sinhronizētu apgriezienu skaitītāju un hronometru (vai skaitītāju/taimeri).

1.3.   Degvielas patēriņš: ±1 % no izmērītā patēriņa.

1.4.   Degvielas temperatūra: ±2 K.

1.5.   Motorā ieplūstošā gaisa temperatūra: ±2 K.

1.6.   Barometriskais spiediens: ±100 Pa.

1.7.   Spiediens ieplūdes kolektorā (1): ±50 Pa.

1.8.   Spiediens transportlīdzekļa izplūdes caurulē: 200 Pa.

2.   Maksimālā griezes momenta un maksimālās motora lietderīgās jaudas mērījumu testi

2.1.   Piederumi

2.1.1.   Uzstādāmie piederumi

Testa laikā piederumus, kas vajadzīgi motora darbināšanai paredzētajam izmantošanas nolūkam (kā norādīts Ap2.3.1. tabulā), ir iespējams izvietot testa stendā tādā stāvoklī, kas pēc iespējas vairāk atbilst tam, kādā tie atrastos, ja tos izmantotu paredzētajam nolūkam.

Ap2.3.1.   tabula.

Piederumi, kas uzstādāmi spēkiekārtas veiktspējas testa laikā, lai noteiktu griezes momentu un motora lietderīgo jaudu

| Nr. | Piederumi | Uzstādāmi griezes momenta un lietderīgās jaudas testēšanai |
| --- | --- | --- |
| 1 | Gaisa ieplūdes sistēma






  — | Ieplūdes kolektors |

Nr.

Piederumi

Uzstādāmi griezes momenta un lietderīgās jaudas testēšanai

1

Gaisa ieplūdes sistēma

—

Ieplūdes kolektors

| — | Gaisa filtrs (2) |
| --- | --- |

—

Gaisa filtrs (2)

| — | Ieplūdes trokšņa slāpētājs |
| --- | --- |

—

Ieplūdes trokšņa slāpētājs

| — | Kartera emisiju kontroles sistēma |
| --- | --- |

—

Kartera emisiju kontroles sistēma

| — | Elektriskā vadības ierīce, ja uzstādīta |
| --- | --- |

—

Elektriskā vadības ierīce, ja uzstādīta

Ja uzstādīti sērijveidā: jā

2

Ieplūdes kolektora sildītājs

Ja uzstādīts sērijveidā: jā (ja iespējams, iestata vislabvēlīgākajā stāvoklī)

3

Izplūdes sistēma

| — | Izplūdes gāzu attīrītājs |
| --- | --- |

—

Izplūdes gāzu attīrītājs

| — | Izplūdes kolektors |
| --- | --- |

—

Izplūdes kolektors

| — | Cauruļu sistēma (3) |
| --- | --- |

—

Cauruļu sistēma (3)

| — | Trokšņa slāpētājs (3) |
| --- | --- |

—

Trokšņa slāpētājs (3)

| — | Izplūdes caurule (3) |
| --- | --- |

—

Izplūdes caurule (3)

| — | Izplūdes bremze (4) |
| --- | --- |

—

Izplūdes bremze (4)

| — | Elektriskā vadības ierīce, ja uzstādīta |
| --- | --- |

—

Elektriskā vadības ierīce, ja uzstādīta

Ja uzstādīti sērijveidā: jā

5

Degvielas iesmidzināšanas sistēma

| — | Priekšfiltrs |
| --- | --- |

—

Priekšfiltrs

| — | Filtrs |
| --- | --- |

—

Filtrs

| — | Degvielas padeves sūknis (5) un augstspiediena sūknis, ja piemērojams |
| --- | --- |

—

Degvielas padeves sūknis (5) un augstspiediena sūknis, ja piemērojams

| — | Augstspiediena līnijas |
| --- | --- |

—

Augstspiediena līnijas

| — | Smidzinātājs |
| --- | --- |

—

Smidzinātājs

| — | Gaida ieplūdes vārsts (6), ja uzstādīts |
| --- | --- |

—

Gaida ieplūdes vārsts (6), ja uzstādīts

| — | Degvielas spiediena/plūsmas regulētājierīce, ja uzstādīta |
| --- | --- |

—

Degvielas spiediena/plūsmas regulētājierīce, ja uzstādīta

Ja uzstādīti sērijveidā: jā

6

Maksimālā griešanās ātruma vai jaudas regulatori (2)

Ja uzstādīti sērijveidā: jā

7

Šķidruma dzesēšanas iekārta

| — | Motora pārsegs |
| --- | --- |

—

Motora pārsegs

| — | Pārsega ventilācijas atvere |
| --- | --- |

—

Pārsega ventilācijas atvere

| — | Radiators |
| --- | --- |

—

Radiators

| — | Ventilators (4) |
| --- | --- |

—

Ventilators (4)

| — | Ventilatora slēgs |
| --- | --- |

—

Ventilatora slēgs

| — | Ūdens sūknis |
| --- | --- |

—

Ūdens sūknis

| — | Termostats (5) |
| --- | --- |

—

Termostats (5)

Ja uzstādīti sērijveidā: jā (6)

8

Gaisa dzesēšana

| — | Dzesētājapvalks |
| --- | --- |

—

Dzesētājapvalks

| — | Pūtējs (7)
   (8) |
| --- | --- |

—

Pūtējs (7)
   (8)

| — | Dzesēšanas temperatūras regulētājierīce(-es) |
| --- | --- |

—

Dzesēšanas temperatūras regulētājierīce(-es)

| — | Stenda papildu pūtējs |
| --- | --- |

—

Stenda papildu pūtējs

Ja uzstādīti sērijveidā: jā

9

Elektroiekārtas

Ja uzstādītas sērijveidā: jā (9)

10

Kompresors vai turbokompresors, ja uzstādīts

| — | Kompresors, kuru darbina motors tiešā veidā vai izplūdes gāzes |
| --- | --- |

—

Kompresors, kuru darbina motors tiešā veidā vai izplūdes gāzes

| — | Uzpūtes gaisa dzesētājs (3) |
| --- | --- |

—

Uzpūtes gaisa dzesētājs (3)

| — | Dzesēšanas sūknis vai ventilators (motora darbināts) |
| --- | --- |

—

Dzesēšanas sūknis vai ventilators (motora darbināts)

| — | Dzesēšanas plūsmas kontrolierīce (ja uzstādīta) |
| --- | --- |

—

Dzesēšanas plūsmas kontrolierīce (ja uzstādīta)

Ja uzstādīti sērijveidā: jā

11

Piesārņojuma kontroles iekārtas (8)

Ja uzstādītas sērijveidā: jā

12

Eļļošanas sistēma

| — | Eļļas padevējs |
| --- | --- |

—

Eļļas padevējs

| — | Eļļas dzesētājs, ja uzstādīts |
| --- | --- |

—

Eļļas dzesētājs, ja uzstādīts

Ja uzstādīti sērijveidā: jā

2.1.3.   Demontējamie piederumi

Noteiktus transportlīdzekļa piederumus, kuri ir vajadzīgi tikai transportlīdzekļa darbībai un kurus var uzmontēt motoram, testa veikšanai noņem.

Kā piemērs ir dots šāds papildināms uzskaitījums:

| — | bremžu gaisa kompresors, |
| --- | --- |

—

bremžu gaisa kompresors,

| — | stūres pastiprinātāja kompresors, |
| --- | --- |

—

stūres pastiprinātāja kompresors,

| — | balstiekārtas kompresors, |
| --- | --- |

—

balstiekārtas kompresors,

| — | gaisa kondicionēšanas sistēma. |
| --- | --- |

—

gaisa kondicionēšanas sistēma.

Ja piederumus nav iespējams demontēt, drīkst noteikt to nenoslogotā režīmā patērēto jaudu un pievienot šo jaudu izmērītajai motora jaudai.

2.1.4.   Kompresijaizdedzes motoru iedarbināšanas piederumi

Attiecībā uz kompresijaizdedzes motoru iedarbināšanas piederumiem ņem vērā šādus divus gadījumus:

| a) | elektriskā iedarbināšana — uzstādīts ģenerators, kas vajadzības gadījumā apgādā piederumus, kuri obligāti nepieciešami motora darbībai; |
| --- | --- |

a)

elektriskā iedarbināšana — uzstādīts ģenerators, kas vajadzības gadījumā apgādā piederumus, kuri obligāti nepieciešami motora darbībai;

| b) | cits iedarbināšanas veids — ja ir citas elektriski vadāmas detaļas, kas obligāti nepieciešamas motora darbībai, uzstāda ģeneratoru šo detaļu piedziņai. Pretējā gadījumā to demontē. |
| --- | --- |

b)

cits iedarbināšanas veids — ja ir citas elektriski vadāmas detaļas, kas obligāti nepieciešamas motora darbībai, uzstāda ģeneratoru šo detaļu piedziņai. Pretējā gadījumā to demontē.

Jebkurā gadījumā sistēma, kas ražo un akumulē enerģiju, kura vajadzīga iedarbināšanai, tiek uzstādīta un darbināta nenoslogotā režīmā.

2.2.   Iestatīšanas nosacījumi

Nosacījumi, kas attiecas uz iestatījumiem testu laikā, lai noteiktu maksimālo griezes momentu un maksimālo lietderīgo jaudu, norādīti Ap2.3.2. tabulā.

Ap2.3.2.   tabula.

Iestatīšanas nosacījumi

| 1 | Iesmidzināšanas sūkņa padeves sistēmas iestatījumi | Iestatīšanu veic saskaņā ar izgatavotāja specifikācijām attiecībā uz sērijveida ražojumu, ko izmanto attiecīgajam nolūkam, neizdarot nekādas izmaiņas |
| --- | --- | --- |
| 2 | Aizdedzes vai iesmidzināšanas iestatījumi (laika līkne) |
| 3 | (Elektroniska) droseļvārsta vadība |
| 4 | Jebkura cita griešanās ātruma regulatora iestatījumi |
| 5 | (Trokšņa un izpūtēja) emisiju mazināšanas sistēmas iestatījumi un ierīces |

1

Iesmidzināšanas sūkņa padeves sistēmas iestatījumi

Iestatīšanu veic saskaņā ar izgatavotāja specifikācijām attiecībā uz sērijveida ražojumu, ko izmanto attiecīgajam nolūkam, neizdarot nekādas izmaiņas

2

Aizdedzes vai iesmidzināšanas iestatījumi (laika līkne)

3

(Elektroniska) droseļvārsta vadība

4

Jebkura cita griešanās ātruma regulatora iestatījumi

5

(Trokšņa un izpūtēja) emisiju mazināšanas sistēmas iestatījumi un ierīces

2.3.   Testa apstākļi

2.3.1.   Maksimālā griezes momenta un lietderīgās jaudas testus veic ar pilnībā noslogota degvielas iesmidzināšanas sūkņa iestatījumu, motoram esot aprīkotam, kā norādīts Ap2.3.1. tabulā.

2.3.2.   Mērījums veic normālos, nemainīgos darbības apstākļos, un jābūt atbilstošai motora gaisa padevei. Motors ir iepriekš iebraukts saskaņā ar izgatavotāja ieteikumiem. Degkamerās drīkst būt nogulsnes, taču ierobežotos daudzumos.

2.3.3.   Izvēlētie testa apstākļi, piemēram, ieplūdes gaisa temperatūra, ir iespējami līdzīgi standartapstākļiem (sk. 3.2. punktu), lai samazinātu korekcijas koeficienta vērtību.

2.3.4.   Motora ieplūdes (apkārtējā) gaisa temperatūru mēra ne vairāk kā 0,15 m pirms vietas, kur gaiss ieplūst gaisa filtrā, vai, ja gaisa filtrs netiek izmantots, 0,15 m pirms ieplūstošā gaisa piltuves. Termometrs vai termopāris ir aizsargāts pret starojuma siltumu un ir novietots tieši gaisa plūsmā. Tam nodrošina aizsardzību arī no saskares ar degvielu.

Mērījumus veic pietiekami daudz vietās, lai iegūtu raksturīgu vidējo ieplūdes temperatūru.

2.3.7.   Datus nereģistrē, līdz griezes moments, ātrums un temperatūra vismaz 30 sekundes nav bijuši stingri nemainīgi.

2.3.8.   Darbības vai datu nolasījumu laikā motora apgriezienu skaits nedrīkst atšķirties no izvēlētā apgriezienu skaita par vairāk nekā ±1 % vai ±10 min–1, atkarībā no tā, kurš ir lielāks.

2.3.9.   Novēroto bremzēšanas slodzi un ieplūstošā gaisa temperatūru nosaka vienlaikus, un iegūtā vērtība ir divu secīgu stabilu vērtību vidējais rādītājs. Bremzēšanas slodzes gadījumā šīs vērtības neatšķiras vairāk kā par 2 %.

2.3.10.   Dzesēšanas šķidruma temperatūru motora izplūdē uztur ±5 K robežās no augšējās termostata kontrolētās temperatūras, ko nosaka izgatavotājs. Ja izgatavotājs nav noteicis temperatūru, tā ir 353,2 K ± 5 K.

Attiecībā uz gaisdzeses motoru temperatūru izgatavotāja norādītajā vietā saglabā izgatavotāja standartapstākļos paredzētās maksimālās temperatūras +0/-20 K robežās.

2.3.11.   Degvielas temperatūru mēra pie ieplūdes iesmidzināšanas sistēmā un to saglabā izgatavotāja noteiktajās robežās.

2.3.12.   Smēreļļas temperatūra, ko mēra eļļas savācējtvertnē vai pie eļļas dzesētāja izplūdes atveres, ja tāds ir uzstādīts, ir izgatavotāja noteiktajās robežās.

2.3.13.   Izplūdes gāzu temperatūru mēra taisnā leņķī pret izplūdes atloku(-iem), kolektoru(-iem) vai sprauslu(-ām).

2.3.14.   Ja vajadzīgs, var izmantot regulēšanas palīgsistēmu, lai temperatūru saglabātu 2.3.10., 2.3.11. un 2.3.12. punktā norādītajās robežās.

2.3.15.   Ja motora apgriezienu skaita un patēriņa mērīšanai izmanto automātiski palaižamu ierīci, mērījums ilgst vismaz 10 sekundes; ja mērierīce ir manuāli kontrolējama, mērījumu veic vismaz 20 sekundes.

2.3.16.   Testa degviela

Izmantojamā testa degviela ir standartdegviela, kas minēta II pielikuma 2. papildinājumā.

2.3.17.   Ja nav iespējams izmantot standarta izplūdes trokšņa slāpētāju, šim testam izmanto ierīci, kas ir saderīga ar normāliem motora darbības apstākļiem un ko norādījis izgatavotājs.

Laboratorijas testos, jo īpaši laikā, kad motors darbojas, izplūdes gāzu atsūkšanas ietaisē vietā, kur izplūdes sistēma ir savienota ar testa stendu, spiediens izplūdes gāzu atsūkšanas kanālā nedrīkst paaugstināties līdz vērtībai, kas no atmosfēras spiediena atšķiras vairāk par ±740 Pa (7,4 mbar), ja vien izgatavotājs ar nodomu nav norādījis pretspiedienu, kas pastāv pirms testa; tādā gadījumā izmanto zemāko no abiem šiem spiedieniem.

2.4.   Testa procedūra

Mērījumus veic pie pietiekama skaita motora apgriezienu skaitu, lai precīzi noteiktu pilnu jaudas līkni starp izgatavotāja ieteikto mazāko un lielāko motora apgriezienu skaitu. Minētajā apgriezienu skaita diapazonā iekļauj apgriezienu skaitu, pie kāda motors sasniedz tā maksimālo griezes momentu un maksimālo jaudu. Katram apgriezienu skaitam nosaka vismaz divu stabilu mērījumu vidējo rādītāju.

2.5.   Dūmu rādītāja mērījums

Kompresijaizdedzes motoru gadījumā izplūdes gāzes pārbauda, kad veic testu attiecībā uz atbilstību II tipa testam noteiktajām prasībām.

2.6.   Reģistrējamie dati

Reģistrējamie dati ir noteikti testa ziņojuma veidnē, kas minēta Regulas (ES) Nr. 168/2013 32. panta 1. punktā.

3.   Jaudas un griezes momenta korekcijas koeficienti

3.1.   Koeficientu αd un α2 definīcija

3.1.1.   Koeficienti αd un α2 ir koeficienti, ar kuriem jāreizina izmērītais griezes moments un jauda, lai noteiktu motora griezes momentu un jaudu, ņemot vērā testos izmantoto transmisijas lietderības koeficientu (koeficientu α2), un lai minēto griezes momentu un jaudu iekļautu 3.2.1. punktā norādīto atmosfēras standartapstākļu robežās (koeficients αd). Jaudas korekcijas formula ir šāda:

Ap2.3.1. vienādojums

Formula

kur:

| P0 | = | koriģētā jauda (t. i., jauda standartapstākļos kloķvārpstas galā); |
| --- | --- | --- |
| αd | = | korekcijas koeficients atmosfēras standartapstākļiem; |
| α2 | = | korekcijas koeficients transmisijas lietderībai (sk. 2.2. papildinājuma 3.4. punktu); |
| P | = | izmērītā jauda (novērotā jauda). |

P0

=

koriģētā jauda (t. i., jauda standartapstākļos kloķvārpstas galā);

αd

=

korekcijas koeficients atmosfēras standartapstākļiem;

α2

=

korekcijas koeficients transmisijas lietderībai (sk. 2.2. papildinājuma 3.4. punktu);

P

=

izmērītā jauda (novērotā jauda).

3.2.   Atmosfēras standartapstākļi

3.2.1.   Temperatūra: 298,2 K (25 °C)

3.2.2.   Sausais standarta spiediens (Pso): 99 kPa (990 mbar).

Piezīme. Sausais standarta spiediens ir balstīts uz kopējo spiedienu 100 kPa un ūdens tvaiku spiedienu 1 kPa.

3.2.3.   Atmosfēras apstākļi testa laikā

3.2.3.1.   Testa laikā atmosfēras apstākļi ir šāda diapazona robežās:

| | 283,2 K < T < 318,2 K, |
| --- | --- |

283,2 K < T < 318,2 K,

| | 80 kPa ≤ ps ≤ 110 kPa, |
| --- | --- |

80 kPa ≤ ps ≤ 110 kPa,

kur:

| T | = | testa temperatūra (K); |
| --- | --- | --- |
| Ps | = | sausais atmosfēras spiediens kilopaskālos (kPa), t. i., kopējais barometriskais spiediens mīnus ūdens tvaika spiediens. |

T

=

testa temperatūra (K);

Ps

=

sausais atmosfēras spiediens kilopaskālos (kPa), t. i., kopējais barometriskais spiediens mīnus ūdens tvaika spiediens.

3.3.   Korekcijas koeficienta αd noteikšana (10)

Ap2.3.2. vienādojums

Kompresijaizdedzes motoru jaudas korekcijas koeficientu (αd) pie nemainīga degvielas plūsmas ātruma iegūst pēc šādas formulas:

Formula

kur:

| fa | = | atmosfēras koeficients; |
| --- | --- | --- |
| fm | = | katram motora tipam un regulēšanai raksturīgais parametrs. |

fa

=

atmosfēras koeficients;

fm

=

katram motora tipam un regulēšanai raksturīgais parametrs.

3.3.1.   Atmosfēras koeficients fa

Šis koeficients norāda vides apstākļu (spiediena, temperatūras un mitruma) ietekmi uz motora ievilkto gaisu. Atmosfēras koeficienta formula katram motora tipam ir atšķirīga.

3.3.1.1.   Dabiskas un mehāniskas vilkmes motoriem:

Ap2.3.3. vienādojums

Formula

kur:

| T | = | pievadītā gaisa absolūtā temperatūra (K); |
| --- | --- | --- |
| ps | = | sausais atmosfēras spiediens kilopaskālos (kPa), t. i., kopējais barometriskais spiediens mīnus ūdens tvaika spiediens. |

T

=

pievadītā gaisa absolūtā temperatūra (K);

ps

=

sausais atmosfēras spiediens kilopaskālos (kPa), t. i., kopējais barometriskais spiediens mīnus ūdens tvaika spiediens.

3.3.1.2.   Turbopūtes motori ar ieplūstošā gaisa dzesēšanu vai bez tās

Ap2.3.4. vienādojums

Formula

3.3.2.   Motora koeficients fm

fm ir šāda qc funkcija (koriģēta atbilstoši degvielas plūsmai):

Ap2.3.5. vienādojums

Formula

kur:

Ap2.3.6. vienādojums

Formula

kur:

| q | = | degvielas plūsma miligramos uz ciklu uz kopējā darba tilpuma litru (mg/(litrs · cikls)); |
| --- | --- | --- |
| r | = | kompresora izplūdes un ieplūdes spiedienu attiecība (motoriem bez turbopūtes r = 1). |

q

=

degvielas plūsma miligramos uz ciklu uz kopējā darba tilpuma litru (mg/(litrs · cikls));

r

=

kompresora izplūdes un ieplūdes spiedienu attiecība (motoriem bez turbopūtes r = 1).

3.3.2.1.   Šī formula ir spēkā qc vērtībām intervālā starp 40 mg/(litri · cikls) un 65 mg/(litri · cikls), ieskaitot.

Ja qc vērtības ir mazākas par 40 mg/(litrs · cikls), ņem nemainīgu fm vērtību, kas vienāda ar 0,3 (fm = 0,3).

Ja qc vērtības ir lielākas par 65 mg/(litrs · cikls), ņem nemainīgu fm vērtību, kas vienāda ar 1,2 = (fm = 1,2) (sk. attēlu).

Ap2.3.1.   attēls.

Raksturīgais parametrs fm katram motora veidam un korekcija kā koriģētās degvielas plūsmas funkcija

Image

3.3.3.   Laboratorijā izpildāmie nosacījumi

Lai tests būtu derīgs, korekcijas koeficients αd ir tāds, ka:

0,9 αd ≤ 1,1.

Ja šīs robežvērtības tiek pārsniegtas, norāda iegūto koriģēto vērtību un testa ziņojumā ieraksta precīzus testa apstākļus (temperatūru un spiedienu).

4.   Maksimālā griezes momenta un maksimālās lietderīgās jaudas mērījumu pielaides

Piemēro pielaides, kas noteiktas 2.2. papildinājuma 4. punktā.

---

(1)  Uzstāda visu gaisa ieplūdes sistēmu, kā nepieciešams paredzētajam izmantojumam,

| — | ja pastāv risks, ka tiks būtiski ietekmēta motora jauda; |
| --- | --- |

—

ja pastāv risks, ka tiks būtiski ietekmēta motora jauda;

| — | divtaktu motoru gadījumā; |
| --- | --- |

—

divtaktu motoru gadījumā;

| — | ja to pieprasa izgatavotājs. Citos gadījumos var izmantot līdzvērtīgu sistēmu, pārliecinoties, ka ieplūdes spiediens neatšķiras vairāk kā par 100 Pa no robežvērtības, ko izgatavotājs noteicis tīram gaisa filtram. |
| --- | --- |

—

ja to pieprasa izgatavotājs. Citos gadījumos var izmantot līdzvērtīgu sistēmu, pārliecinoties, ka ieplūdes spiediens neatšķiras vairāk kā par 100 Pa no robežvērtības, ko izgatavotājs noteicis tīram gaisa filtram.

(2)  Uzstāda visu gaisa ieplūdes sistēmu, kā nepieciešams paredzētajam izmantojumam,

| — | ja pastāv risks, ka tiks būtiski ietekmēta motora jauda; |
| --- | --- |

—

ja pastāv risks, ka tiks būtiski ietekmēta motora jauda;

| — | divtaktu motoru gadījumā; |
| --- | --- |

—

divtaktu motoru gadījumā;

| — | ja to pieprasa izgatavotājs. Citos gadījumos var izmantot līdzvērtīgu sistēmu, pārliecinoties, ka ieplūdes spiediens neatšķiras vairāk kā par 100 Pa no robežvērtības, ko izgatavotājs noteicis tīram gaisa filtram. |
| --- | --- |

—

ja to pieprasa izgatavotājs. Citos gadījumos var izmantot līdzvērtīgu sistēmu, pārliecinoties, ka ieplūdes spiediens neatšķiras vairāk kā par 100 Pa no robežvērtības, ko izgatavotājs noteicis tīram gaisa filtram.

(3)  Uzstāda visu izplūdes sistēmu, kā nepieciešams paredzētajam izmantojumam,

| — | ja pastāv risks, ka tiks būtiski ietekmēta motora jauda; |
| --- | --- |

—

ja pastāv risks, ka tiks būtiski ietekmēta motora jauda;

| — | divtaktu motoru gadījumā; |
| --- | --- |

—

divtaktu motoru gadījumā;

| — | ja to pieprasa izgatavotājs. Citos gadījumos var uzstādīt līdzvērtīgu sistēmu ar noteikumu, ka spiediens, kas mērīts motora izplūdes sistēmas izejas punktā, neatšķiras no izgatavotāja noteiktā par vairāk nekā 1 000 Pa. Motora izplūdes sistēmas izejas punkts ir 150 mm uz leju no motorā uzstādītās izplūdes sistēmas daļas gala. |
| --- | --- |

—

ja to pieprasa izgatavotājs. Citos gadījumos var uzstādīt līdzvērtīgu sistēmu ar noteikumu, ka spiediens, kas mērīts motora izplūdes sistēmas izejas punktā, neatšķiras no izgatavotāja noteiktā par vairāk nekā 1 000 Pa. Motora izplūdes sistēmas izejas punkts ir 150 mm uz leju no motorā uzstādītās izplūdes sistēmas daļas gala.

(4)  Ja izplūdes bremze ir iebūvēta motorā, droseļvārstu fiksē pilnīgi atvērtā stāvoklī.

(5)  Ja nepieciešams, degvielas padeves spiedienu var regulēt, lai reproducētu spiediena vērtības konkrētajā motora izmantojumā (jo īpaši, ja izmanto “degvielas atpakaļpadeves” sistēmu).

(6)  Gaisa ieplūdes vārsts ir regulēšanas vārsts iesmidzināšanas sūkņa pneimatiskajam regulatoram. Regulatoram vai degvielas iesmidzināšanas ierīcei var būt uzstādītas ierīces, kas ietekmē iesmidzinātās degvielas daudzumu.

(7)  Radiators, ventilators, ventilatora sprausla, ūdens sūknis un termostats testa stendā atrodas cik vien iespējams tādā pašā relatīvajā stāvoklī cits pret citu kā tad, ja tie būtu transportlīdzeklī. Ja kāds no tiem testa stendā atrodas stāvoklī, kas atšķiras no tā, ko tie ieņem transportlīdzeklī, to apraksta un atzīmē testa ziņojumā. Dzesēšanas šķidruma cirkulāciju rada tikai ar motora ūdens sūkni. Šķidruma dzesēšanu nodrošina vai nu motora radiators, vai ārējais kontūrs ar noteikumu, ka šā kontūra spiediena zudumi un spiediens sūkņa ieplūdē būtiski saglabājas tāds pats kā motora dzeses sistēmai. Ja ir iebūvētas radiatora žalūzijas, tās ir atvērtā pozīcijā. Ja ventilatoru, radiatoru un slēga sistēmu nevar ērti uzstādīt motoram, jaudu, ko absorbējis ventilators, kas uzstādīts pareizā pozīcijā attiecībā pret radiatoru un slēgu (ja to izmanto), nosaka pie apgriezienu skaita, kas atbilst motora jaudas mērījumiem izmantotajiem motora apgriezieniem, vai nu aprēķinot no standartparametriem, vai veicot praktiskus testus. Šo jaudu, kas koriģēta atbilstoši 4.2. punktā noteiktajiem atmosfēras standartapstākļiem, atņem no koriģētās jaudas.

(8)  Ja ir iebūvēts atvienojams vai pakāpenisks ventilators vai pūtējs, testu veic ar atvienotu atvienojamo ventilatoru (vai pūtēju) vai noregulējot pakāpenisko ventilatoru vai pūtēju uz maksimālo caurplūdi.

(9)  Minimālā ģeneratora jauda: ģeneratora jauda nav lielāka par to, kas nepieciešama to piederumu darbināšanai, kuri nepieciešami motora darbībai. Ja nepieciešams akumulatora savienojums, izmanto pilnīgi uzlādētu akumulatoru labā stāvoklī.

(10)  Minimālā ģeneratora jauda: ģeneratora jauda nav lielāka par to, kas nepieciešama to piederumu darbināšanai, kuri nepieciešami motora darbībai. Ja nepieciešams akumulatora savienojums, izmanto pilnīgi uzlādētu akumulatoru labā stāvoklī.

2.4. papildinājums

Maksimālā griezes momenta un maksimālās jaudas noteikšana L kategorijas transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar hibrīdu spēkiekārtu

1.   Prasības

1.1.   Hibrīda spēkiekārta, kas ietver dzirksteļaizdedzes motoru

Hibrīdas iekšdedzes motora un elektromotora spēkiekārtas agregāta maksimālo griezes momentu un maksimālo kopējo jaudu mēra saskaņā ar 2.2. papildinājuma prasībām.

1.2.   Hibrīda spēkiekārta, kas ietver kompresijaizdedzes motoru

Hibrīdas iekšdedzes motora un elektromotora spēkiekārtas agregāta maksimālo griezes momentu un maksimālo kopējo jaudu mēra saskaņā ar 2.3. papildinājuma prasībām.

1.3.   Hibrīda spēkiekārta, kas ietver elektromotoru

Piemēro 1.1. vai 1.2. punktu un turklāt elektromotora maksimālo griezes momentu un maksimālo nepārtraukto nominālo jaudu mēra saskaņā ar 3. papildinājuma prasībām.

1.4.   Ja transportlīdzeklim izmantotā hibrīda tehnoloģija pieļauj darbības apstākļus vairākos hibrīda režīmos, tās pašas procedūras atkārto par katru režīmu un vislielāko izmērīto spēkiekārtas veiktspēju uzskata par spēkiekārtas veiktspējas testa procedūras galīgo rezultātu.

2.   Izgatavotāja pienākums

Transportlīdzekļa izgatavotājs nodrošina, ka testa iekārtas testa transportlīdzeklim, kas aprīkots ar hibrīdu spēkiekārtu, ļauj izmērīt maksimālo sasniedzamo kopējo griezes momentu un jaudu. Ikvienu sērijveidā uzstādītu ierīci, kas palielina spēkiekārtas veiktspēju transportlīdzekļa maksimālā projektētā ātruma, maksimālā kopējā griezes momenta vai maksimālās kopējās jaudas izteiksmē, uzskata par manipulācijas ierīci.

3. papildinājums

Prasības attiecībā uz metodēm maksimālā griezes momenta un maksimālās nepārtrauktās nominālās jaudas mērīšanai pilnībā elektriskam spēkiekārtas tipam

1.   Prasības

| 1.1. | L kategorijas transportlīdzekļi, kas aprīkoti ar pilnībā elektrisku spēkiekārtu, atbilst ANO EEK Noteikumos Nr. 85 paredzētajām attiecīgajām prasībām attiecībā uz elektrisko piedziņas mehānismu maksimālā griezes momenta un maksimālās 30 minūšu jaudas mērījumiem. |
| --- | --- |

1.1.

L kategorijas transportlīdzekļi, kas aprīkoti ar pilnībā elektrisku spēkiekārtu, atbilst ANO EEK Noteikumos Nr. 85 paredzētajām attiecīgajām prasībām attiecībā uz elektrisko piedziņas mehānismu maksimālā griezes momenta un maksimālās 30 minūšu jaudas mērījumiem.

| 1.2. | Atkāpjoties no minētā, ja izgatavotājs var pierādīt tehniskajam dienestam un apstiprinātājiestādei, ka transportlīdzeklis fiziski nespēj sasniegt trīsdesmit minūšu ātrumu, tā vietā var izmantot maksimālo piecpadsmit minūšu ātrumu. |
| --- | --- |

1.2.

Atkāpjoties no minētā, ja izgatavotājs var pierādīt tehniskajam dienestam un apstiprinātājiestādei, ka transportlīdzeklis fiziski nespēj sasniegt trīsdesmit minūšu ātrumu, tā vietā var izmantot maksimālo piecpadsmit minūšu ātrumu.

4. papildinājums

Prasības attiecībā uz metodi maksimālās nepārtrauktās nominālās jaudas, izslēgšanās attāluma un maksimālā atbalsta koeficienta mērīšanai L1e kategorijas transportlīdzeklim, ko paredzēts darbināt ar pedāļiem un kas minēts Regulas (ES) Nr. 168/2013 3. panta 94. punkta b) apakšpunktā

1.   Darbības joma

| 1.1. | L1e-A apakškategorijas transportlīdzekļi; |
| --- | --- |

1.1.

L1e-A apakškategorijas transportlīdzekļi;

| 1.2. | L1e-B apakškategorijas transportlīdzekļi, kas aprīkoti ar pedāļiem un minēti Regulas (ES) Nr. 168/2013 3. panta 94. punkta b) apakšpunktā. |
| --- | --- |

1.2.

L1e-B apakškategorijas transportlīdzekļi, kas aprīkoti ar pedāļiem un minēti Regulas (ES) Nr. 168/2013 3. panta 94. punkta b) apakšpunktā.

2.   Atbrīvojums

L1e kategorijas transportlīdzekļiem, uz kuriem attiecas šā papildinājuma darbības joma, nepiemēro 1. papildinājuma prasības.

3   Testa procedūras un prasības

3.1.   Testa procedūra, lai izmērītu transportlīdzekļa maksimālo projektēto ātrumu, līdz kuram palīgmotors nodrošina pedāļu darbību

Testa procedūru un mērījumus veic saskaņā ar 1. papildinājumu vai — alternatīvi — EN 15194:2009 4.2.6.2. punktu.

3.2.   Testa procedūra maksimālās nepārtrauktās nominālās jaudas mērīšanai

Maksimālo nepārtraukto nominālo jaudu mēra saskaņā ar 3. papildinājumā izklāstīto procedūru.

3.3.   Testa procedūra maksimālās kulminācijas jaudas mērīšanai

3.3.1.   Maksimālās kulminācijas jaudas pieņemamais diapazons salīdzinājumā ar maksimālo nepārtraukto nominālo jaudu

Maksimālā kulminācijas jauda ir ≤ 1,6 × maksimālā nepārtrauktā nominālā jauda, to mērot kā mehānisko izejas jaudu pie motora bloka vārpstas.

3.3.2.   Pielaides

Maksimālās nepārtrauktās nominālās un kulminācijas jaudas vērtības drīkst atšķirties no 3. papildinājumā noteikto mērījumu rezultāta par ne vairāk kā +/– 5 %.

3.3.3.   Jaudas korekcijas koeficienti

3.3.3.1.   Koeficientu α1 un α2 definīcija

| 3.3.3.1.1. | Koeficienti α1 un α2 ir koeficienti, ar kuriem jāreizina izmērītais griezes moments un jauda, lai noteiktu motora griezes momentu un jaudu, ņemot vērā testos izmantoto transmisijas lietderības koeficientu (koeficientu α2), un lai minēto griezes momentu un jaudu iekļautu 3.2.1. punktā norādīto atmosfēras standartapstākļu robežās (koeficients α1). Jaudas korekcijas formula ir šāda:

  Ap4.1. vienādojums:




  kur:







  P0 | = | koriģētā jauda (t. i., jauda standartapstākļos kloķvārpstas galā); |
| --- | --- | --- | --- |
| α1 | = | korekcijas koeficients atmosfēras standartapstākļiem un mērījumu nenoteiktībai ir 1,10; |
| α2 | = | korekcijas koeficients transmisijas lietderībai, un tas ir 1,05, ja vien netiek noteiktas piedziņas mehānisma zudumu reālās vērtības; |
| P | = | izmērītā jauda (novērotā jauda) pie riepas. |

3.3.3.1.1.

Koeficienti α1 un α2 ir koeficienti, ar kuriem jāreizina izmērītais griezes moments un jauda, lai noteiktu motora griezes momentu un jaudu, ņemot vērā testos izmantoto transmisijas lietderības koeficientu (koeficientu α2), un lai minēto griezes momentu un jaudu iekļautu 3.2.1. punktā norādīto atmosfēras standartapstākļu robežās (koeficients α1). Jaudas korekcijas formula ir šāda:

Ap4.1. vienādojums:

Formula

kur:

P0

=

koriģētā jauda (t. i., jauda standartapstākļos kloķvārpstas galā);

α1

=

korekcijas koeficients atmosfēras standartapstākļiem un mērījumu nenoteiktībai ir 1,10;

α2

=

korekcijas koeficients transmisijas lietderībai, un tas ir 1,05, ja vien netiek noteiktas piedziņas mehānisma zudumu reālās vērtības;

P

=

izmērītā jauda (novērotā jauda) pie riepas.

3.3.4.   Atmosfēras apstākļi testa laikā

3.3.4.1.   Testa laikā atmosfēras apstākļi ir šāda diapazona robežās:

278,2 K < T < 318,2 K,

kur:

T= testa temperatūra (K).

3.3.5.   Sagatavošanās testam

3.3.5.1.   Testa transportlīdzekli uzmontē uz testa stenda.

3.3.5.2.   Testa transportlīdzekli darbina tā attiecīgais akumulators. Ja transportlīdzeklim ir vairāku veidu akumulatori, izmanto akumulatoru ar maksimālo jaudu.

3.3.5.3.   Spēkiekārtas akumulators(-i) ir pilnībā uzlādēts(-i).

3.3.5.4.   Vienu testa stenda motoru pievieno testa transportlīdzekļa kloķim vai kloķa asij (testa stenda kloķa motors). Šim motoram var mainīt apgriezienu skaitu un griezes momentu, lai imitētu vadītāja braukšanas darbības. Testa stenda kloķa motors sasniedz griešanās frekvenci 90 min–1 un maksimālo griezes momentu 50 N, lai aptveru tipiskos vadītāju veiktspējas diapazonus.

3.3.5.5.   Trumulim zem testa transportlīdzekļa aizmugurējā riteņa pievieno bremzi vai motoru, lai imitētu transportlīdzekļa zudumus un inerci.

3.3.5.6.   Transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar priekšējā riteņa piedziņas motoru, trumulim zem priekšējā riteņa pievieno papildu bremzi vai papildu motoru, tādējādi imitējot transportlīdzekļa zudumus un inerci.

3.3.5.7.   Ja transportlīdzekļa asistēšanas līmenis ir maināms, iestata maksimālo līmeni.

3.3.5.8.   Perifērās ierīces, ko darbina transportlīdzekļa enerģijas avots, demontē vai izslēdz. Ja šādas ierīces ir nepieciešamas motora asistēšanai, tās var palikt ieslēgtas, ja izgatavotājs to ir pietiekami pamatojis tehniskajam dienestam un apstiprinātājiestādei.

3.3.5.9.   Pirms mērījumu sākšanas testa stenda kloķa motora takta impulsu palielina no zema uz augstu, līdz ir sasniegta maksimālā mehāniskā izejas jauda. Šai iepriekšējai sagatavošanai izmanto vidēji augstu transportlīdzekļa pārnesumu pie testa stenda kloķa motora vidējā griezes momenta 25 Nm.

3.3.5.10.   Vēlāk testa stenda kloķa motora griezes momentu maina, lai sasniegtu motora maksimālo mehānisko izejas jaudu. Pēc testa stenda kloķa motora griezes momenta pielāgošanas transportlīdzekļa pārnesumu pielāgo maksimālajai izejas jaudai. Testa stenda kloķa motora stāvokļus ar transportlīdzekļa maksimālo izejas jaudu norāda ziņojumā un izmanto maksimālās jaudas mērīšanai. Tos uzrauga visa mērījuma laikā. Šim darbības posmam testa stenda bremzes/motorus priekšējam un aizmugurējam ritenim pielāgo tā, lai griešanās frekvence paliktu nemainīga.

3.4.   Testa procedūra maksimālās motora jaudas mērīšanai un aprēķināšanai

3.4.1.   Maksimālo jaudu mēra piecas minūtes (maksimālā piecu minūšu jauda). Ja jauda nav pastāvīga, par maksimālo piecu minūšu jaudu uzskata piecu minūšu mērījumā iegūto vidējo jaudu.

3.4.2.   Transportlīdzekļa maksimālo motora jaudu aprēķina no mehānisko bremžu motoru jaudas summas, atņemot testa stenda kloķa motora mehānisko ieejas jaudu.

3.4.3.   Reģistrējamie dati

Reģistrējamie dati ir noteikti testa ziņojuma veidnē, kas minēta Regulas (ES) Nr. 168/2013 32. panta 1. punktā.

3.5.   Testa procedūra izslēgšanās attāluma mērīšanai

Pēc apstādināšanas, izmantojot pedāļus, motora asistēšanas funkcija izslēdzas braukšanās attālumā ≤ 3 m. Testēšanas transportlīdzekļa ātrums ir 90 % no maksimālā asistēšanas ātruma. Mērījumus veic saskaņā ar standartu EN 15194:2009.

3.5.   Testa procedūra maksimālā asistēšanas koeficienta mērīšanai

3.5.1.   Apkārtējā temperatūra ir diapazonā no 278,2 K līdz 318,2 K.

3.5.2.   Testa transportlīdzekli darbina tā attiecīgais spēkiekārtas akumulators. Šai testa procedūrai izmanto spēkiekārtas akumulatoru ar maksimālo jaudu.

3.5.3.   Akumulatoru pilnībā uzlādē, izmantojot lādētāju, ko norādījis transportlīdzekļa izgatavotājs.

3.5.4.   Vienu testa stenda motoru pievieno testa transportlīdzekļa kloķim vai kloķa asij. Šis testa stenda kloķa motors imitē vadītāja braukšanas darbību un spēj attīstīt mainīgus apgriezienu skaitus un griezes momentus. Tas sasniedz griešanās frekvenci 90 apgr./min un maksimālo nepārtraukto nominālo griezes momentu 50 Nm.

3.5.5.   Trumulim zem testa transportlīdzekļa aizmugurējā riteņa pievieno bremzi vai motoru, kas imitē transportlīdzekļa zudumus un inerci.

3.5.6.   Transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar priekšējā riteņa piedziņas motoru, trumulim zem priekšējā riteņa pievieno papildu bremzi vai papildu motoru, tādējādi imitējot transportlīdzekļa zudumus un inerci.

3.5.7.   Ja transportlīdzekļa asistēšanas līmenis ir maināms, jābūt iestatītam maksimālajam asistēšanas līmenim.

3.5.8.   Testē šādus darbības punktus.

Ap4.1. tabula.

Darbības punkti maksimālā asistēšanas koeficienta testēšanai

| Darbības punkts | Imitētā vadītāja ieejas jauda (+/– 10 %), izteikta (W) | Transportlīdzekļa mērķa ātrums (1) (+/– 10 %), izteikts (km/h) | Vēlamais pedāļu darbības takta impulss (2), izteikts (rpm) |
| --- | --- | --- | --- |
| A | 80 | 20 | 60 |
| B | 120 | 35 | 70 |
| C | 160 | 40 | 80 |

Darbības punkts

Imitētā vadītāja ieejas jauda (+/– 10 %), izteikta (W)

Transportlīdzekļa mērķa ātrums (1) (+/– 10 %), izteikts (km/h)

Vēlamais pedāļu darbības takta impulss (2), izteikts (rpm)

A

80

20

60

B

120

35

70

C

160

40

80

3.5.9.   Maksimālo asistēšanas koeficientu aprēķina, izmantojot šādu formulu:

Ap4.1. vienādojums:

Formula

kur:

Testa transportlīdzekļa mehānisko motora jaudu aprēķina no mehānisko bremžu motoru jaudas summas, atņemot testa stenda kloķa motora mehānisko ieejas jaudu (W).

---

(1)  Ja transportlīdzekļa mērķa ātrumu nevar sasniegt, mērījumu veic pie sasniegtā transportlīdzekļa maksimālā ātruma.

(2)  Izvēlas pārnesumu, kas visvairāk atbilst vajadzīgajam apgriezienu skaitam minūtē attiecībā uz konkrēto darbības punktu.

XI PIELIKUMS

Transportlīdzekļa spēkiekārtas saime attiecībā uz ekoloģisko raksturlielumu demonstrējumu testiem

1.   Ievads

1.1.   Lai atvieglotu izgatavotāju testa slogu, demonstrējot transportlīdzekļu ekoloģiskos raksturlielumus, tos var sagrupēt kā transportlīdzekļa spēkiekārtas saimi. Izgatavotājs apstiprinātājiestādei apmierinošā veidā izvēlas no šīs transportlīdzekļu grupas vienu vai vairākus cilmes transportlīdzekļus, ko izmanto, lai demonstrētu ekoloģiskos raksturlielumus I–VIII tipa testā. Cilmes transportlīdzekļi, ko izmanto, lai demonstrētu IX tipa testu attiecībā uz trokšņa līmeni, atbilst IX pielikuma 2. punktā minētajos ANO EEK noteikumos izklāstītajām prasībām.

1.2.   L kategorijas transportlīdzekli var turpināt uzskatīt par tādu, kas pieder pie tās pašas transportlīdzekļa spēkiekārtas saimes, ar nosacījumu, ka transportlīdzekļa variants, versija, spēkiekārta, piesārņojuma kontroles sistēma un OBD parametri, kas norādīti 11.1. tabulā, ir identiski vai saglabājas noteikto un deklarēto pielaižu robežās.

1.3.   Transportlīdzekļa un spēkiekārtas saimes piedēvēšana attiecībā uz vides testiem

I–XIII tipa vides testiem izvēlas reprezentatīvu cilmes transportlīdzekli atbilstīgi robežām, kas noteiktas pēc 3. punktā paredzētajiem klasifikācijas kritērijiem.

2.   Definīcijas

| 2.1. | “maināmas gāzu sadales fāzes vai vārstu pacelšana” ir iespēja mainīt ieplūdes vai izplūdes vārstu pacelšanās, atvēršanās un aizvēršanās ilgumu vai laiku, kamēr motors darbojas; |
| --- | --- |

2.1.

“maināmas gāzu sadales fāzes vai vārstu pacelšana” ir iespēja mainīt ieplūdes vai izplūdes vārstu pacelšanās, atvēršanās un aizvēršanās ilgumu vai laiku, kamēr motors darbojas;

| 2.2. | “komunikācijas protokols” ir digitālu ziņojumu formātu un noteikumu sistēma ziņojumu apmaiņai skaitļošanas sistēmās vai blokos vai starp tiem; |
| --- | --- |

2.2.

“komunikācijas protokols” ir digitālu ziņojumu formātu un noteikumu sistēma ziņojumu apmaiņai skaitļošanas sistēmās vai blokos vai starp tiem;

| 2.3. | “kopējā maģistrāle” ir sistēma degvielas padevei uz motoru, kurā tiek uzturēts kopējs augsts spiediens; |
| --- | --- |

2.3.

“kopējā maģistrāle” ir sistēma degvielas padevei uz motoru, kurā tiek uzturēts kopējs augsts spiediens;

| 2.4. | “starpdzesētājs” ir siltummainis, kas novirza siltuma pārpalikumu no saspiesta gaisa ar uzpūti pirms tā ieplūdes motorā, tādējādi uzlabojot volumetrisko efektivitāti, jo palielinās uzpūtei izmantotā ieplūdes gaisa blīvums; |
| --- | --- |

2.4.

“starpdzesētājs” ir siltummainis, kas novirza siltuma pārpalikumu no saspiesta gaisa ar uzpūti pirms tā ieplūdes motorā, tādējādi uzlabojot volumetrisko efektivitāti, jo palielinās uzpūtei izmantotā ieplūdes gaisa blīvums;

| 2.5. | “elektroniska droseļvārsta vadība” (ECT) ir vadības sistēma, kas reaģē uz vadītāja darbībām ar akseleratora pedāli vai rokturi, datu apstrāde, ko veic vadības bloks(-i), izrietošā sviras darbināšana un atgriezeniskā saite no sviras stāvokļa uz vadības bloku(-iem), lai kontrolētu gaisa ieplūdi iekšdedzes motorā; |
| --- | --- |

2.5.

“elektroniska droseļvārsta vadība” (ECT) ir vadības sistēma, kas reaģē uz vadītāja darbībām ar akseleratora pedāli vai rokturi, datu apstrāde, ko veic vadības bloks(-i), izrietošā sviras darbināšana un atgriezeniskā saite no sviras stāvokļa uz vadības bloku(-iem), lai kontrolētu gaisa ieplūdi iekšdedzes motorā;

| 2.6. | “padeves vadība” ir ierīce, ar ko kontrolē turbopūtes motora vai kompresormotora indukcijas sistēmā radīto padeves līmeni; |
| --- | --- |

2.6.

“padeves vadība” ir ierīce, ar ko kontrolē turbopūtes motora vai kompresormotora indukcijas sistēmā radīto padeves līmeni;

| 2.7. | “SCR sistēma” ir sistēma, kas spēj pārveidot gāzveida piesārņotājus nekaitīgās vai inertās gāzēs, iesmidzinot izmantojamu reaģentu, kas ir reaktīva viela, lai mazinātu izpūtēja emisijas, un kas tiek adsorbēta katalītiskajā neitralizatorā; |
| --- | --- |

2.7.

“SCR sistēma” ir sistēma, kas spēj pārveidot gāzveida piesārņotājus nekaitīgās vai inertās gāzēs, iesmidzinot izmantojamu reaģentu, kas ir reaktīva viela, lai mazinātu izpūtēja emisijas, un kas tiek adsorbēta katalītiskajā neitralizatorā;

| 2.8. | “vienkāršs NOx adsorbētājs” ir NOx uztvērējs, kas iemontēts transportlīdzekļa izplūdes sistēmā un ko izpūš, izlaižot reaģētāju izplūdes plūsmā; |
| --- | --- |

2.8.

“vienkāršs NOx adsorbētājs” ir NOx uztvērējs, kas iemontēts transportlīdzekļa izplūdes sistēmā un ko izpūš, izlaižot reaģētāju izplūdes plūsmā;

| 2.9. | “aukstās iedarbināšanas ierīce” ir ierīce, kas uz laiku bagātina motora gaisa/degvielas maisījumu, tādējādi palīdzot iedarbināt motoru; |
| --- | --- |

2.9.

“aukstās iedarbināšanas ierīce” ir ierīce, kas uz laiku bagātina motora gaisa/degvielas maisījumu, tādējādi palīdzot iedarbināt motoru;

| 2.10. | “iedarbināšanas palīgierīce” ir ierīce, kas palīdz iedarbināt motoru, nebagātinot gaisa/degvielas maisījumu, piemēram, kvēlsveces, iesmidzināšanas laikiestate un dzirksteļpadeves pielāgojumi;
  “izplūdes gāzu recirkulācijas (EGR) sistēma” ir izplūdes gāzu plūsmas daļa, kas tiek novadīta atpakaļ vai paliek motora degkamerā, lai pazeminātu sadegšanas temperatūru. |
| --- | --- |

2.10.

“iedarbināšanas palīgierīce” ir ierīce, kas palīdz iedarbināt motoru, nebagātinot gaisa/degvielas maisījumu, piemēram, kvēlsveces, iesmidzināšanas laikiestate un dzirksteļpadeves pielāgojumi;

“izplūdes gāzu recirkulācijas (EGR) sistēma” ir izplūdes gāzu plūsmas daļa, kas tiek novadīta atpakaļ vai paliek motora degkamerā, lai pazeminātu sadegšanas temperatūru.

3.   Klasificēšanas kritēriji

3.1.   I, II, V, VII un VIII tipa tests (11.1. tabulā “X” nozīmē “piemērojams”).

11.1. tabula.

Spēkiekārtas saimes klasificēšanas kritēriji attiecībā uz I, II, V, VII un VIII tipa testu

| # | Klasificēšanas kritēriju apraksts | I tipa tests | II tipa tests | V tipa tests | VII tipa tests | VIII tipa tests |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | I posms | II posms |
| 1. | Transportlīdzeklis |
| 1.1. | kategorija; | X | X | X | X | X | X |
| 1.2. | apakš-kategorija; | X | X | X | X | X | X |
| 1.3. | transportlīdzekļa varianta(-u) vai versijas(-u) inerce divās inerces kategorijās virs vai zem nominālās inerces kategorijas; | X | | X | X | X | X |
| 1.4. | kopējie pārnesuma skaitļi (+/– 8 %); | X | | X | X | X | X |
| 2. | Spēkiekārtas saimes raksturlielumi |
| 2.1. | motoru vai elektromotoru skaits; | X | X | X | X | X | X |
| 2.2. | hibrīda darbības režīms(-i) (paralēls/secīgs/cits); | X | X | X | X | X | X |
| 2.3. | iekšdedzes motora cilindru skaits; | X | X | X | X | X | X |
| 2.4. | iekšdedzes motora darba tilpums (+/– 2 %) (1); | X | X | X | X | X | X |
| 2.5. | iekšdedzes motora vārstu skaits un vadība (maināmas gāzu sadales fāzes vai vārstu pacelšana) | X | X | X | X | X | X |
| 2.6. | viena degviela / divas degvielas / maināma degviela H2NG / vairākas degvielas; | X | X | X | X | X | X |
| 2.7. | degvielas sistēma (karburators / izpūšanas atvere / iesmidzināšana ieplūdes kanālos / tiešā degvielas iesmidzināšana / kopējā maģistrāle / iesmidzināšana ar sūkni / cits); | X | X | X | X | X | X |
| 2.8. | degvielas tvertne (2); | | | | | X | X |
| 2.9. | iekšdedzes motora dzeses sistēmas veids; | X | X | X | X | X | X |
| 2.10. | sadedzes cikls (PI/CI/divtaktu/četrtaktu/cits); | X | X | X | X | X | X |
| 2.11. | ieplūdes gaisa sistēma (turbopūte / uzpūte (turbokompresors/kompresors) / starpdzesētājs / padeves vadība) un gaisa ieplūdes vadība (mehāniska svira / elektroniska sviras vadība / bez sviras); | X | X | X | X | X | X |
| 3. | Piesārņojuma kontroles sistēmas raksturlielumi |
| 3.1. | spēkiekārtas izplūde (nav) aprīkota ar katalītisko(-ajiem) neitralizatoru(-iem); | X | X | X | X | | X |
| 3.1. | katalītiskā(-o) neitralizatora(-u) veids; | X | X | X | X | | X |
| 3.1.1. | katalītisko neitralizatoru skaits un elementi; | X | X | X | X | | X |
| 3.1.2. | katalītisko neitralizatoru izmērs (monolīta(-u) tilpums ± 15 %); | X | X | X | X | | X |
| 3.1.3. | katalītiskās darbības princips (oksidējošs, trīsceļu, apsildāms, SCR, cits); | X | X | X | X | | X |
| 3.1.4. | dārgmetālu apjoms (identisks vai lielāks); | X | X | X | X | | X |
| 3.1. | dārgmetālu procentuālā attiecība (+/– 15 %); | X | X | X | X | | X |
| 3.1.5. | substrāts (struktūra un materiāls); | X | X | X | X | | X |
| 3.1.6. | šūnu blīvums; | X | X | X | X | | X |
| 3.1.7. | katalītiskā(-o) neitralizatora(-u) korpusa veids; | X | X | X | X | | X |
| 3.2. | spēkiekārtas izplūde (nav) aprīkota ar daļiņu filtru (DF); | X | X | X | X | | X |
| 3.2.1. | DF veidi; | X | X | X | X | | X |
| 3.2.2. | DF skaits un elementi; | X | X | X | X | | X |
| 3.2.3. | DF izmērs (filtra elementa tilpums +/– 10 %); | X | X | X | X | | X |
| 3.2.4. | DF darbības princips (daļējs/slēgts/cits); | X | X | X | X | | X |
| 3.2.5. | DF aktīvā virsma; | X | X | X | X | | X |
| 3.3. | spēkiekārta (nav) aprīkota ar periodiski reģenerējošu sistēmu; | X | X | X | X | | X |
| 3.3.1. | periodiski reģenerējošās sistēmas veids; | X | X | X | X | | X |
| 3.3.2. | periodiski reģenerējošās sistēmas darbības princips; | X | X | X | X | | X |
| 3.4. | spēkiekārta (nav) aprīkota ar selektīvu katalītiskā neitralizatora mazināšanas (SCR) sistēmu; | X | X | X | X | | X |
| 3.4.1. | SCR sistēmas veids; | X | X | X | X | | X |
| 3.4.2. | periodiski reģenerējošās sistēmas darbības princips; | X | X | X | X | | X |
| 3.5. | spēkiekārta (nav) aprīkota ar vienkāršu NOx uztvērēju/absorbētāju; | X | X | X | X | | X |
| 3.5.1. | vienkārša NOx uztvērēja/absorbētāja veids; | X | X | X | X | | X |
| 3.5.2. | vienkārša NOx uztvērēja/absorbētāja darbības princips; | X | X | X | X | | X |
| 3.6. | spēkiekārta (nav) aprīkota ar aukstās iedarbināšanas ierīci vai iedarbināšanas palīgierīci(-ēm); | X | X | X | X | | X |
| 3.6.1. | aukstās iedarbināšanas ierīces vai iedarbināšanas palīgierīces veids; | X | X | X | X | | X |
| 3.6.2. | aukstās iedarbināšanas ierīces vai iedarbināšanas palīgierīces(-ču) darbības princips; | X | X | X | X | X | X |
| 3.6.3. | aukstās iedarbināšanas ierīces vai iedarbināšanas palīgierīces( ču) aktivizācijas laiks un/vai darba cikls (tikai ierobežotu laiku aktivizēts pēc aukstās iedarbināšanas / darbojas nepārtraukti); | X | X | X | X | X | X |
| 3.7. | spēkiekārta (nav) aprīkota ar O2 sensoru degvielas kontrolei; | X | X | X | X | X | X |
| 3.7.1. | O2 sensoru veidi | X | X | X | X | X | X |
| 3.7.2. | O2 sensora darbības princips (binārs / plaša diapazona / cits); | X | X | X | X | X | X |
| 3.7.3. | O2 sensora mijiedarbība ar aizvērtas cilpas degvielas sistēmu (stehiometrija / vienkāršā vai uzlabotā darbība); | X | X | X | X | X | X |
| 3.8. | spēkiekārta (nav) aprīkota ar izplūdes gāzu recirkulācijas (EGR) sistēmu; | X | X | X | X | | X |
| 3.8.1. | EGR sistēmu veidi; | X | X | X | X | | X |
| 3.8.2. | EGR sistēmas darbības princips (iekšēji/ārēji); | X | X | X | X | | X |
| 3.8.3. | maksimālais EGR ātrums (+/– 5 %). | X | X | X | X | | X |

#

Klasificēšanas kritēriju apraksts

I tipa tests

II tipa tests

V tipa tests

VII tipa tests

VIII tipa tests

I posms

II posms

1.

Transportlīdzeklis

1.1.

kategorija;

X

X

X

X

X

X

1.2.

apakš-kategorija;

X

X

X

X

X

X

1.3.

transportlīdzekļa varianta(-u) vai versijas(-u) inerce divās inerces kategorijās virs vai zem nominālās inerces kategorijas;

X

X

X

X

X

1.4.

kopējie pārnesuma skaitļi (+/– 8 %);

X

X

X

X

X

2.

Spēkiekārtas saimes raksturlielumi

2.1.

motoru vai elektromotoru skaits;

X

X

X

X

X

X

2.2.

hibrīda darbības režīms(-i) (paralēls/secīgs/cits);

X

X

X

X

X

X

2.3.

iekšdedzes motora cilindru skaits;

X

X

X

X

X

X

2.4.

iekšdedzes motora darba tilpums (+/– 2 %) (1);

X

X

X

X

X

X

2.5.

iekšdedzes motora vārstu skaits un vadība (maināmas gāzu sadales fāzes vai vārstu pacelšana)

X

X

X

X

X

X

2.6.

viena degviela / divas degvielas / maināma degviela H2NG / vairākas degvielas;

X

X

X

X

X

X

2.7.

degvielas sistēma (karburators / izpūšanas atvere / iesmidzināšana ieplūdes kanālos / tiešā degvielas iesmidzināšana / kopējā maģistrāle / iesmidzināšana ar sūkni / cits);

X

X

X

X

X

X

2.8.

degvielas tvertne (2);

X

X

2.9.

iekšdedzes motora dzeses sistēmas veids;

X

X

X

X

X

X

2.10.

sadedzes cikls (PI/CI/divtaktu/četrtaktu/cits);

X

X

X

X

X

X

2.11.

ieplūdes gaisa sistēma (turbopūte / uzpūte (turbokompresors/kompresors) / starpdzesētājs / padeves vadība) un gaisa ieplūdes vadība (mehāniska svira / elektroniska sviras vadība / bez sviras);

X

X

X

X

X

X

3.

Piesārņojuma kontroles sistēmas raksturlielumi

3.1.

spēkiekārtas izplūde (nav) aprīkota ar katalītisko(-ajiem) neitralizatoru(-iem);

X

X

X

X

X

3.1.

katalītiskā(-o) neitralizatora(-u) veids;

X

X

X

X

X

3.1.1.

katalītisko neitralizatoru skaits un elementi;

X

X

X

X

X

3.1.2.

katalītisko neitralizatoru izmērs (monolīta(-u) tilpums ± 15 %);

X

X

X

X

X

3.1.3.

katalītiskās darbības princips (oksidējošs, trīsceļu, apsildāms, SCR, cits);

X

X

X

X

X

3.1.4.

dārgmetālu apjoms (identisks vai lielāks);

X

X

X

X

X

3.1.

dārgmetālu procentuālā attiecība (+/– 15 %);

X

X

X

X

X

3.1.5.

substrāts (struktūra un materiāls);

X

X

X

X

X

3.1.6.

šūnu blīvums;

X

X

X

X

X

3.1.7.

katalītiskā(-o) neitralizatora(-u) korpusa veids;

X

X

X

X

X

3.2.

spēkiekārtas izplūde (nav) aprīkota ar daļiņu filtru (DF);

X

X

X

X

X

3.2.1.

DF veidi;

X

X

X

X

X

3.2.2.

DF skaits un elementi;

X

X

X

X

X

3.2.3.

DF izmērs (filtra elementa tilpums +/– 10 %);

X

X

X

X

X

3.2.4.

DF darbības princips (daļējs/slēgts/cits);

X

X

X

X

X

3.2.5.

DF aktīvā virsma;

X

X

X

X

X

3.3.

spēkiekārta (nav) aprīkota ar periodiski reģenerējošu sistēmu;

X

X

X

X

X

3.3.1.

periodiski reģenerējošās sistēmas veids;

X

X

X

X

X

3.3.2.

periodiski reģenerējošās sistēmas darbības princips;

X

X

X

X

X

3.4.

spēkiekārta (nav) aprīkota ar selektīvu katalītiskā neitralizatora mazināšanas (SCR) sistēmu;

X

X

X

X

X

3.4.1.

SCR sistēmas veids;

X

X

X

X

X

3.4.2.

periodiski reģenerējošās sistēmas darbības princips;

X

X

X

X

X

3.5.

spēkiekārta (nav) aprīkota ar vienkāršu NOx uztvērēju/absorbētāju;

X

X

X

X

X

3.5.1.

vienkārša NOx uztvērēja/absorbētāja veids;

X

X

X

X

X

3.5.2.

vienkārša NOx uztvērēja/absorbētāja darbības princips;

X

X

X

X

X

3.6.

spēkiekārta (nav) aprīkota ar aukstās iedarbināšanas ierīci vai iedarbināšanas palīgierīci(-ēm);

X

X

X

X

X

3.6.1.

aukstās iedarbināšanas ierīces vai iedarbināšanas palīgierīces veids;

X

X

X

X

X

3.6.2.

aukstās iedarbināšanas ierīces vai iedarbināšanas palīgierīces(-ču) darbības princips;

X

X

X

X

X

X

3.6.3.

aukstās iedarbināšanas ierīces vai iedarbināšanas palīgierīces( ču) aktivizācijas laiks un/vai darba cikls (tikai ierobežotu laiku aktivizēts pēc aukstās iedarbināšanas / darbojas nepārtraukti);

X

X

X

X

X

X

3.7.

spēkiekārta (nav) aprīkota ar O2 sensoru degvielas kontrolei;

X

X

X

X

X

X

3.7.1.

O2 sensoru veidi

X

X

X

X

X

X

3.7.2.

O2 sensora darbības princips (binārs / plaša diapazona / cits);

X

X

X

X

X

X

3.7.3.

O2 sensora mijiedarbība ar aizvērtas cilpas degvielas sistēmu (stehiometrija / vienkāršā vai uzlabotā darbība);

X

X

X

X

X

X

3.8.

spēkiekārta (nav) aprīkota ar izplūdes gāzu recirkulācijas (EGR) sistēmu;

X

X

X

X

X

3.8.1.

EGR sistēmu veidi;

X

X

X

X

X

3.8.2.

EGR sistēmas darbības princips (iekšēji/ārēji);

X

X

X

X

X

3.8.3.

maksimālais EGR ātrums (+/– 5 %).

X

X

X

X

X

3.2.   III un IV tipa tests (11.2. tabulā “X” nozīmē “piemērojams”).

11.2. tabula.

Spēkiekārtas saimes klasificēšanas kritēriji attiecībā uz III un IV tipa testu

| # | Klasificēšanas kritēriju apraksts | III tipa tests | IV tipa tests |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Transportlīdzeklis |
| 1.1. | Kategorija; | X | X |
| 1.2. | apakškategorija; | | X |
| 2. | Sistēma |
| 2.1. | spēkiekārta (nav) aprīkota ar kartera ventilācijas sistēmu; | X | |
| 2.1.1. | kartera ventilācijas sistēmas veids; | X | |
| 2.1.2. | kartera ventilācijas sistēmas darbības princips (spiediena izlīdzinātājs / vakuums / pārspiediens); | X | |
| 2.2. | spēkiekārta (nav) aprīkota ar iztvaikošanas emisiju kontroles sistēmu; | | X |
| 2.2.1. | iztvaikošanas emisiju kontroles sistēmas veids; | | X |
| 2.2.2. | iztvaikošanas emisiju kontroles sistēmas darbības princips (aktīva / pasīva / mehāniski vai elektroniski vadāma); | | X |
| 2.2.3. | degvielas/gaisa mērīšanas identiskais pamatprincips (piem., karburators / vienpunkta iesmidzināšana / daudzpunktu iesmidzināšana / motora apgriezienu skaita blīvums ar MAP / masas gaisa plūsmas starpniecību); | | X |
| 2.2.4. | degvielas tvertnes un šķidrās degvielas šļūteņu materiāls ir identisks; | | X |
| 2.2.5. | degvielas tvertnes tilpums ir +/– 50 % robežās; | | X |
| 2.2. | degvielas tvertnes drošības vārsta iestatījums ir identisks; | | X |
| 2.2.6. | degvielas tvaika uzglabāšanas metode ir identiska (t. i., uztvērēja forma un tilpums, uzglabāšanas līdzeklis, gaisa tīrītājs (ja izmanto iztvaikošanas emisiju kontrolei) utt.); | | X |
| 2.2.7. | uzglabāto tvaiku izpūtes metode ir identiska (piem., gaisa plūsma, izpūtes apjoms braukšanas ciklā); | | X |
| 2.2.8. | identiska degvielas mērīšanas sistēmas noblīvēšanas un ventilēšanas metode. | | X |

#

Klasificēšanas kritēriju apraksts

III tipa tests

IV tipa tests

1.

Transportlīdzeklis

1.1.

Kategorija;

X

X

1.2.

apakškategorija;

X

2.

Sistēma

2.1.

spēkiekārta (nav) aprīkota ar kartera ventilācijas sistēmu;

X

2.1.1.

kartera ventilācijas sistēmas veids;

X

2.1.2.

kartera ventilācijas sistēmas darbības princips (spiediena izlīdzinātājs / vakuums / pārspiediens);

X

2.2.

spēkiekārta (nav) aprīkota ar iztvaikošanas emisiju kontroles sistēmu;

X

2.2.1.

iztvaikošanas emisiju kontroles sistēmas veids;

X

2.2.2.

iztvaikošanas emisiju kontroles sistēmas darbības princips (aktīva / pasīva / mehāniski vai elektroniski vadāma);

X

2.2.3.

degvielas/gaisa mērīšanas identiskais pamatprincips (piem., karburators / vienpunkta iesmidzināšana / daudzpunktu iesmidzināšana / motora apgriezienu skaita blīvums ar MAP / masas gaisa plūsmas starpniecību);

X

2.2.4.

degvielas tvertnes un šķidrās degvielas šļūteņu materiāls ir identisks;

X

2.2.5.

degvielas tvertnes tilpums ir +/– 50 % robežās;

X

2.2.

degvielas tvertnes drošības vārsta iestatījums ir identisks;

X

2.2.6.

degvielas tvaika uzglabāšanas metode ir identiska (t. i., uztvērēja forma un tilpums, uzglabāšanas līdzeklis, gaisa tīrītājs (ja izmanto iztvaikošanas emisiju kontrolei) utt.);

X

2.2.7.

uzglabāto tvaiku izpūtes metode ir identiska (piem., gaisa plūsma, izpūtes apjoms braukšanas ciklā);

X

2.2.8.

identiska degvielas mērīšanas sistēmas noblīvēšanas un ventilēšanas metode.

X

5.   Tipa apstiprinājuma paplašināšana attiecībā uz IV tipa testu

5.1.   Tipa apstiprinājumu paplašina, attiecinot to uz transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar iztvaikošanas emisiju kontroles sistēmu, kura atbilst 5.3. punktā noteiktajiem iztvaikošanas emisiju kontroles ierīču saimes klasificēšanas kritērijiem. Kā cilmes transportlīdzekli testē sliktāko transportlīdzekli attiecībā uz šķērsgriezumu un cauruļu aptuveno garumu.

5.2.   Izgatavotājs var pieprasīt, lai tiek izmantota viena no turpmāk aprakstītajām pieejām, pamatojoties uz stratēģiju “sertifikācija pēc konstrukcijas”, lai paplašinātu apstiprinājumu attiecībā uz iztvaikošanas emisijām.

5.2.1   Pārņemšanas pieeja

| 5.2.1.1. | Ja transportlīdzekļa izgatavotājs ir sertificējis vispārējas formas degvielas tvertni (“cilmes degvielas tvertne”), šos testa datus var izmantot, lai sertificētu “pēc konstrukcijas” jebkuru citu degvielas tvertni, ar nosacījumu, ka tās konstrukcijai ir tādi paši raksturlielumi attiecībā uz materiālu (ieskaitot tā piedevas), izgatavošanas metodi un sienu vidējo biezumu. |
| --- | --- |

5.2.1.1.

Ja transportlīdzekļa izgatavotājs ir sertificējis vispārējas formas degvielas tvertni (“cilmes degvielas tvertne”), šos testa datus var izmantot, lai sertificētu “pēc konstrukcijas” jebkuru citu degvielas tvertni, ar nosacījumu, ka tās konstrukcijai ir tādi paši raksturlielumi attiecībā uz materiālu (ieskaitot tā piedevas), izgatavošanas metodi un sienu vidējo biezumu.

| 5.2.1.2. | Ja degvielas tvertnes izgatavotājs ir sertificējis cilmes degvielas tvertnes materiālu (ieskaitot tā piedevas), pamatojoties uz pilnīgu caurlaidības testu, transportlīdzekļa izgatavotājs var izmantot šos testa datus, lai sertificētu savu degvielas tvertni pēc konstrukcijas, ar nosacījumu, ka tvertnes konstrukcijai ir tādi paši raksturlielumi attiecībā uz materiālu (ieskaitot tā piedevas), izgatavošanas metodi un sienu vidējo biezumu. |
| --- | --- |

5.2.1.2.

Ja degvielas tvertnes izgatavotājs ir sertificējis cilmes degvielas tvertnes materiālu (ieskaitot tā piedevas), pamatojoties uz pilnīgu caurlaidības testu, transportlīdzekļa izgatavotājs var izmantot šos testa datus, lai sertificētu savu degvielas tvertni pēc konstrukcijas, ar nosacījumu, ka tvertnes konstrukcijai ir tādi paši raksturlielumi attiecībā uz materiālu (ieskaitot tā piedevas), izgatavošanas metodi un sienu vidējo biezumu.

5.2.2.   Sliktākā gadījuma konfigurācijas pieeja

Ja transportlīdzekļa izgatavotājs ir veiksmīgi veicis caurlaidības testu attiecībā uz sliktāko degvielas tvertnes konfigurāciju, šos testa datus var izmantot, lai sertificētu pēc konstrukcijas citas degvielas tvertnes, kas ir citādi līdzīgas to materiāla (ieskaitot tā piedevas), degvielas sūkņa plāksnes un tvertnes vāciņa/kakliņa ziņā. Sliktākā gadījuma konfigurācija ir degvielas tvertnes konstrukcija ar visplānākajām sienām vai vismazāko iekšējās virsmas platību.

---

(1)  Ne vairāk kā 30 % pieņemams VIII tipa testam.

(2)  Tikai transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar gāzveida degvielas tvertni

XII PIELIKUMS

Regulas (ES) Nr. 168/2013 V pielikuma A daļas grozījums

| 1. | Regulas (ES) Nr. 168/2013 V pielikuma A daļu aizstāj ar šādu.
  “(A)   Vides testi un prasības
  L kategorijas transportlīdzekļiem tipa apstiprinājumu var piešķirt vienīgi tad, ja tie atbilst šādām vides prasībām.









  Testa veids | Apraksts | Prasības: robežvērtības | Apakšklasifikācijas kritēriji papildus tiem, kas minēti 2. pantā un I pielikumā | Prasības: testa procedūras |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| I | Izpūtēja emisijas pēc aukstās iedarbināšanas | VI pielikuma A daļa | Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 134/2014 II Pielikuma 4.3. punkts | Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 134/2014 II Pielikums |
| II | — | PI vai hibrīds(5), kas aprīkots ar PI: emisijas brīvgaitā un pie palielināta brīvgaitas apgriezienu skaita |

1.

Regulas (ES) Nr. 168/2013 V pielikuma A daļu aizstāj ar šādu.

“(A)   Vides testi un prasības

L kategorijas transportlīdzekļiem tipa apstiprinājumu var piešķirt vienīgi tad, ja tie atbilst šādām vides prasībām.

Testa veids

Apraksts

Prasības: robežvērtības

Apakšklasifikācijas kritēriji papildus tiem, kas minēti 2. pantā un I pielikumā

Prasības: testa procedūras

I

Izpūtēja emisijas pēc aukstās iedarbināšanas

VI pielikuma A daļa

Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 134/2014 II Pielikuma 4.3. punkts

Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 134/2014 II Pielikums

II

—

PI vai hibrīds(5), kas aprīkots ar PI: emisijas brīvgaitā un pie palielināta brīvgaitas apgriezienu skaita

| — | CI vai hibrīds ar CI motoru: brīvā paātrinājuma tests |
| --- | --- |

—

CI vai hibrīds ar CI motoru: brīvā paātrinājuma tests

Direktīva 2009/40/EK(6)

Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 134/2014 II Pielikuma 4.3. punkts

Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 134/2014 III Pielikums

III

Kartera gāzu emisijas

Nulle emisiju, slēgts karteris. Kartera emisijas neizlaiž tieši atmosfērā no jebkura transportlīdzekļa visā tā lietderīgās kalpošanas laikā.

Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 134/2014 XI Pielikuma 3.2. punkts

Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 134/2014 IV Pielikums

IV

Iztvaikošanas emisijas

VI pielikuma C daļa

Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 134/2014 XI Pielikuma 3.2. punkts

Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 134/2014 V Pielikums

V

Piesārņojuma kontroles ierīču noturība

VI un VII pielikums

SRC-LeCV: Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 134/2014 VI Pielikuma 1. papildinājuma 2. punkts

ASV EPA AMA: Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 134/2014 VI Pielikuma 2. papildinājuma 2.1. punkts

Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 134/2014 VI Pielikums

VI

VI tipa tests nav attiecināts

Nepiemēro

Nepiemēro

Nepiemēro

VII

CO2 emisijas, degvielas un/vai elektroenerģijas patēriņš un elektriskais diapazons

Mērīšana un ziņošana, nav robežvērtības tipa apstiprinājuma nolūkiem

Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 134/2014 II Pielikuma 4.3. punkts

Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 134/2014 VII Pielikums

VIII

OBD vides testi

VI pielikuma B daļa

Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 134/2014 II Pielikuma 4.3. punkts

Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 134/2014 VIII Pielikums

IX

Trokšņa līmenis

VI pielikuma D daļa

Kad ar ANO EEK Noteikumiem Nr. 9, 41, 63 vai 92 tiks aizstātas ES īpašumtiesību prasības, kas noteiktas deleģētajā aktā par ekoloģisko raksturlielumu un spēkiekārtas veiktspējas prasībām, minētajos ANO EEK noteikumos (6. pielikumā) paredzētos (apakš-)klasifikācijas kritērijus izvēlēsies, atsaucoties uz IX tipa testiem, proti, trokšņa līmeņa testiem.

Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 134/2014 IX Pielikums”

---