# Euroopa Liidu L 65/2014

| | ISSN 1977-0650
  doi:10.3000/19770650.L_2014.065.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 65 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 57. köide5. märts 2014 |

ISSN 1977-0650

doi:10.3000/19770650.L_2014.065.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 65

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

57. köide5. märts 2014

---

| Sisukord | | I   Seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/27/EL, 26. veebruar 2014, millega muudetakse nõukogu direktiive 92/58/EMÜ, 92/85/EMÜ, 94/33/EÜ ja 98/24/EÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/37/EÜ, et kohandada neid määrusega (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist | 1 |

Sisukord

I   Seadusandlikud aktid

Lehekülg

DIREKTIIVID

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/27/EL, 26. veebruar 2014, millega muudetakse nõukogu direktiive 92/58/EMÜ, 92/85/EMÜ, 94/33/EÜ ja 98/24/EÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/37/EÜ, et kohandada neid määrusega (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist

1

| | | II   Muud kui seadusandlikud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 204/2014, 20. veebruar 2014, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Aceituna de Mallorca / Aceituna Mallorquina / Oliva de Mallorca / Oliva Mallorquina (KPN)] | 8 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 205/2014, 4. märts 2014, millega kehtestatakse ühtsed tingimused Euroopa rahvastikustatistikat käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1260/2013 rakendamiseks seoses andmete jaotuse, tähtaegade ja muudatustega (
  1
  ) | 10 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 206/2014, 4. märts 2014, millega muudetakse määrust (EL) nr 601/2012 seoses muude kasvuhoonegaaside kui CO2 globaalse soojendamise potentsiaaliga (
  1
  ) | 27 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 207/2014, 4. märts 2014, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 29 |
| | | SOOVITUSED |
| | | 2014/117/EL |
| | * | Komisjoni soovitus, 3. märts 2014, tootmis- ja turustamiskavade koostamise ja rakendamise kohta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 1379/2013 kalapüügi- ja vesiviljelustoodete turu ühise korralduse kohta | 31 |
| | | 2014/118/EL |
| | * | Komisjoni soovitus, 3. märts 2014, toidus esinevate broomitud leegiaeglustite jääkide seire kohta (
  1
  ) | 39 |
| | | KODU- JA TÖÖKORRAD |
| | * | Kodukord | 41 |

II   Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 204/2014, 20. veebruar 2014, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Aceituna de Mallorca / Aceituna Mallorquina / Oliva de Mallorca / Oliva Mallorquina (KPN)]

8

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 205/2014, 4. märts 2014, millega kehtestatakse ühtsed tingimused Euroopa rahvastikustatistikat käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1260/2013 rakendamiseks seoses andmete jaotuse, tähtaegade ja muudatustega (
  1
  )

1

10

*

Komisjoni määrus (EL) nr 206/2014, 4. märts 2014, millega muudetakse määrust (EL) nr 601/2012 seoses muude kasvuhoonegaaside kui CO2 globaalse soojendamise potentsiaaliga (
  1
  )

2

1

27

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 207/2014, 4. märts 2014, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

29

SOOVITUSED

2014/117/EL

*

Komisjoni soovitus, 3. märts 2014, tootmis- ja turustamiskavade koostamise ja rakendamise kohta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 1379/2013 kalapüügi- ja vesiviljelustoodete turu ühise korralduse kohta

31

2014/118/EL

*

Komisjoni soovitus, 3. märts 2014, toidus esinevate broomitud leegiaeglustite jääkide seire kohta (
  1
  )

1

39

KODU- JA TÖÖKORRAD

*

Kodukord

41

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Seadusandlikud aktid

DIREKTIIVID

| 5.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 65/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 65/1

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2014/27/EL,

26. veebruar 2014,

millega muudetakse nõukogu direktiive 92/58/EMÜ, 92/85/EMÜ, 94/33/EÜ ja 98/24/EÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/37/EÜ, et kohandada neid määrusega (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 153 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Aluslepingu artikli 153 kohaselt võivad Euroopa Parlament ja nõukogu direktiivide abil vastu võtta miinimumnõuded, et soodustada eelkõige töökeskkonna parandamist töötajate tervise ja turvalisuse paremaks kaitsmiseks. Sellistes direktiivides tuleks hoiduda väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete loomise ja arengu pidurdamisest ning nende töökohtade loomise potentsiaali vähendamisest. Häid tervishoiu ja ohutuse norme ei tohiks käsitada kui piiranguid, sest need tagavad põhiõigusi, ning neid tuleb kohaldada eranditult kõikides tööturu sektorites ja igat liiki ettevõtete suhtes nende suurusest olenemata. |
| --- | --- |

(1)

Aluslepingu artikli 153 kohaselt võivad Euroopa Parlament ja nõukogu direktiivide abil vastu võtta miinimumnõuded, et soodustada eelkõige töökeskkonna parandamist töötajate tervise ja turvalisuse paremaks kaitsmiseks. Sellistes direktiivides tuleks hoiduda väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete loomise ja arengu pidurdamisest ning nende töökohtade loomise potentsiaali vähendamisest. Häid tervishoiu ja ohutuse norme ei tohiks käsitada kui piiranguid, sest need tagavad põhiõigusi, ning neid tuleb kohaldada eranditult kõikides tööturu sektorites ja igat liiki ettevõtete suhtes nende suurusest olenemata.

| (2) | Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 31 lõikes 1 on sätestatud, et igal töötajal on õigus töötingimustele, mis on tema tervise, ohutuse ja väärikuse kohased. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 31 lõikes 1 on sätestatud, et igal töötajal on õigus töötingimustele, mis on tema tervise, ohutuse ja väärikuse kohased.

| (3) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1272/2008 (3) kehtestati ainete ja segude klassifitseerimiseks ja märgistamiseks uus liidusisene süsteem, mis põhineb rahvusvahelisel tasandil ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni raames vastu võetud globaalsel harmoneeritud kemikaalide klassifitseerimise ja märgistamise süsteemil. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1272/2008 (3) kehtestati ainete ja segude klassifitseerimiseks ja märgistamiseks uus liidusisene süsteem, mis põhineb rahvusvahelisel tasandil ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni raames vastu võetud globaalsel harmoneeritud kemikaalide klassifitseerimise ja märgistamise süsteemil.

| (4) | Nõukogu direktiivid 92/58/EMÜ, (4) 92/85/EMÜ, (5) 94/33/EÜ (6) ja 98/24/EÜ (7) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/37/EÜ (8) sisaldavad viiteid eelmisele klassifitseerimis- ja märgistamissüsteemile. Seetõttu tuleks kõnealuseid direktiive muuta, et viia need vastavusse uue süsteemiga, mis kehtestati määrusega (EÜ) nr 1272/2008. |
| --- | --- |

(4)

Nõukogu direktiivid 92/58/EMÜ, (4) 92/85/EMÜ, (5) 94/33/EÜ (6) ja 98/24/EÜ (7) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/37/EÜ (8) sisaldavad viiteid eelmisele klassifitseerimis- ja märgistamissüsteemile. Seetõttu tuleks kõnealuseid direktiive muuta, et viia need vastavusse uue süsteemiga, mis kehtestati määrusega (EÜ) nr 1272/2008.

| (5) | Need muudatused on vajalikud, et tagada kõnealuste direktiivide jätkuv tulemuslikkus. Käesoleva direktiivi eesmärk ei ole muuta kõnealuste direktiivide reguleerimisala. Käesoleva direktiiviga tahetakse säilitada ja mitte vähendada kõnealustes direktiivides sätestatud töötajate kaitse taset. Sellegipoolest tuleks tehnoloogia pidevat arengut silmas pidades kõnealused direktiivid nõukogu direktiivi 89/391/EMÜ (9) artikli 17a kohaselt korrapäraselt läbi vaadata, et tagada sidusad õigusaktid ning tervise ja ohutuse kaitse nõuetekohane tase, kui töökeskkonnas leidub ohtlikke keemilisi aineid ja segusid. Erilist tähelepanu tuleks pöörata töötajatele, kes tegutsevad kutsealadel, kus ohtlike ainete ja segudega puututakse kokku sageli. |
| --- | --- |

(5)

Need muudatused on vajalikud, et tagada kõnealuste direktiivide jätkuv tulemuslikkus. Käesoleva direktiivi eesmärk ei ole muuta kõnealuste direktiivide reguleerimisala. Käesoleva direktiiviga tahetakse säilitada ja mitte vähendada kõnealustes direktiivides sätestatud töötajate kaitse taset. Sellegipoolest tuleks tehnoloogia pidevat arengut silmas pidades kõnealused direktiivid nõukogu direktiivi 89/391/EMÜ (9) artikli 17a kohaselt korrapäraselt läbi vaadata, et tagada sidusad õigusaktid ning tervise ja ohutuse kaitse nõuetekohane tase, kui töökeskkonnas leidub ohtlikke keemilisi aineid ja segusid. Erilist tähelepanu tuleks pöörata töötajatele, kes tegutsevad kutsealadel, kus ohtlike ainete ja segudega puututakse kokku sageli.

| (6) | Direktiivi 92/85/EMÜ muudatused ei käsitle selliste ohtlike ainete ja segude küsimust, mis võivad kahjustada rasedate, hiljuti sünnitanud või rinnaga toitvate töötajate viljakust, sest käesoleva direktiivi eesmärk on üksnes ajakohastada viiteid ja kõnealuses direktiivis sätestatud mõisteid. Et aga selle küsimuse kohta on järjest rohkem teaduslikke tõendeid ning kõnealuseid mõjusid klassifitseeritakse järjest üksikasjalikumalt, peaks komisjon kaaluma, millised on kõige asjakohasemad vahendid selliste mõjude käsitlemiseks. |
| --- | --- |

(6)

Direktiivi 92/85/EMÜ muudatused ei käsitle selliste ohtlike ainete ja segude küsimust, mis võivad kahjustada rasedate, hiljuti sünnitanud või rinnaga toitvate töötajate viljakust, sest käesoleva direktiivi eesmärk on üksnes ajakohastada viiteid ja kõnealuses direktiivis sätestatud mõisteid. Et aga selle küsimuse kohta on järjest rohkem teaduslikke tõendeid ning kõnealuseid mõjusid klassifitseeritakse järjest üksikasjalikumalt, peaks komisjon kaaluma, millised on kõige asjakohasemad vahendid selliste mõjude käsitlemiseks.

| (7) | Direktiivide 92/85/EMÜ ja 94/33/EÜ muudatused peaksid viima nimetatud direktiivides kasutatud käsitlusviisi kooskõlla direktiivis 98/24/EÜ vastu võetud sõnastusega, niivõrd kui direktiivi 92/85/EMÜ I lisa A jao punkti 3 alapunktis a kasutatud mõiste „märgitud ained” ja direktiivi 94/33/EÜ lisa I jao punkti 3 alapunktis a kasutatud väljend „ained ja preparaadid, mis [...] liigitatakse” asendatakse väljendiga „ained ja segud, mis vastavad klassifitseerimiskriteeriumidele”. Käesolev direktiiv ei pane tööandjatele kohustusi seoses määrusega (EÜ) nr 1272/2008 hõlmatud ainete ja segude klassifitseerimise, märgistamise ja pakendamisega. Olenemata sellest, kas ained või segud on turule lastud või mitte, peab tööandja koostama kõigi ohtlike keemiliste mõjurite riskihinnangu kooskõlas direktiiviga 98/24/EÜ. |
| --- | --- |

(7)

Direktiivide 92/85/EMÜ ja 94/33/EÜ muudatused peaksid viima nimetatud direktiivides kasutatud käsitlusviisi kooskõlla direktiivis 98/24/EÜ vastu võetud sõnastusega, niivõrd kui direktiivi 92/85/EMÜ I lisa A jao punkti 3 alapunktis a kasutatud mõiste „märgitud ained” ja direktiivi 94/33/EÜ lisa I jao punkti 3 alapunktis a kasutatud väljend „ained ja preparaadid, mis [...] liigitatakse” asendatakse väljendiga „ained ja segud, mis vastavad klassifitseerimiskriteeriumidele”. Käesolev direktiiv ei pane tööandjatele kohustusi seoses määrusega (EÜ) nr 1272/2008 hõlmatud ainete ja segude klassifitseerimise, märgistamise ja pakendamisega. Olenemata sellest, kas ained või segud on turule lastud või mitte, peab tööandja koostama kõigi ohtlike keemiliste mõjurite riskihinnangu kooskõlas direktiiviga 98/24/EÜ.

| (8) | Direktiivi 94/33/EÜ lisa I jao punkt 2 ja II jao punkt 1 sisaldavad viiteid kehtetuks tunnistatud direktiividele 90/679/EMÜ (10) ja 90/394/EMÜ (11). Kõnealused viited tuleks seetõttu asendada viidetega asjaomastele sätetele Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2000/54/EÜ (12) ning direktiivis 2004/37/EÜ. |
| --- | --- |

(8)

Direktiivi 94/33/EÜ lisa I jao punkt 2 ja II jao punkt 1 sisaldavad viiteid kehtetuks tunnistatud direktiividele 90/679/EMÜ (10) ja 90/394/EMÜ (11). Kõnealused viited tuleks seetõttu asendada viidetega asjaomastele sätetele Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2000/54/EÜ (12) ning direktiivis 2004/37/EÜ.

| (9) | Komisjon konsulteeris kooskõlas aluslepingu artikliga 154 sotsiaalpartneritega, et selgitada välja liidu võimaliku tegevuse laad selles valdkonnas, ning sotsiaalpartnerid märkisid, et kasu oleks selgitavatest juhistest, eelkõige väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon konsulteeris kooskõlas aluslepingu artikliga 154 sotsiaalpartneritega, et selgitada välja liidu võimaliku tegevuse laad selles valdkonnas, ning sotsiaalpartnerid märkisid, et kasu oleks selgitavatest juhistest, eelkõige väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele.

| (10) | Pärast kõnealust konsultatsiooni pidas komisjon liidu meetmeid soovitavaks ja konsulteeris sotsiaalpartneritega kavandatava ettepaneku sisu üle vastavalt aluslepingu artiklile 154. |
| --- | --- |

(10)

Pärast kõnealust konsultatsiooni pidas komisjon liidu meetmeid soovitavaks ja konsulteeris sotsiaalpartneritega kavandatava ettepaneku sisu üle vastavalt aluslepingu artiklile 154.

| (11) | Pärast teistkordset konsulteerimist ei teatanud sotsiaalpartnerid soovist algatada protsess, mille tulemusel sõlmitaks aluslepingu artikliga 155 ettenähtud kokkulepe, |
| --- | --- |

(11)

Pärast teistkordset konsulteerimist ei teatanud sotsiaalpartnerid soovist algatada protsess, mille tulemusel sõlmitaks aluslepingu artikliga 155 ettenähtud kokkulepe,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 92/58/EMÜ muutmine

Direktiivi 92/58/EMÜ muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 1 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Käesolevat direktiivi ei kohaldata märkide suhtes, mida kasutatakse ohtlike ainete ja segude, toodete ja/või seadmete turule laskmiseks, v.a juhul, kui liidu õigusnormides on sellele otseselt viidatud.” |
| --- | --- |

1)

Artikli 1 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Käesolevat direktiivi ei kohaldata märkide suhtes, mida kasutatakse ohtlike ainete ja segude, toodete ja/või seadmete turule laskmiseks, v.a juhul, kui liidu õigusnormides on sellele otseselt viidatud.”

| 2) | I lisa punkt 12 asendatakse järgmisega:
  12.   Ohtlike ainete või segude märkimisväärsete koguste ladustamiseks kasutatavad alad, ruumid või aiaga ümbritsetud territooriumid tuleb tähistada II lisa punktis 3.2 osutatud sobiva hoiatusmärgiga või III lisa punktis 1 sätestatud tähisega, v.a juhul, kui üksikpakendite või mahutite sildid on selleks otstarbeks sobivad.
  Kui II lisa punktis 3.2 ei ole samaväärset hoiatusmärki, millega hoiatada isikuid ohtlike keemiliste ainete või segude eest, tuleb kasutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1272/2008 (13) V lisas sätestatud asjakohast ohupiktogrammi. |
| --- | --- |

2)

I lisa punkt 12 asendatakse järgmisega:

12.   Ohtlike ainete või segude märkimisväärsete koguste ladustamiseks kasutatavad alad, ruumid või aiaga ümbritsetud territooriumid tuleb tähistada II lisa punktis 3.2 osutatud sobiva hoiatusmärgiga või III lisa punktis 1 sätestatud tähisega, v.a juhul, kui üksikpakendite või mahutite sildid on selleks otstarbeks sobivad.

Kui II lisa punktis 3.2 ei ole samaväärset hoiatusmärki, millega hoiatada isikuid ohtlike keemiliste ainete või segude eest, tuleb kasutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1272/2008 (13) V lisas sätestatud asjakohast ohupiktogrammi.

| 3) | II lisa punkti 3.2 muudetakse järgmiselt:






  a) | hoiatusmärk „Kahjulik või ärritav aine” jäetakse välja; |
| --- | --- | --- |

3)

II lisa punkti 3.2 muudetakse järgmiselt:

a)

hoiatusmärk „Kahjulik või ärritav aine” jäetakse välja;

| b) | hoiatusmärgi „Ohuala” juurde lisatakse järgmine joonealune märkus:






  „*** | Seda hoiatusmärki ei kasutata ohtlike keemiliste ainete ega segude eest hoiatamiseks, v.a juhul, kui hoiatusmärki kasutatakse kooskõlas III lisa punkti 5 teise lõiguga selleks, et tähistada ohtlike ainete või segude ladusid.” |
| --- | --- | --- |

b)

hoiatusmärgi „Ohuala” juurde lisatakse järgmine joonealune märkus:

„***

Seda hoiatusmärki ei kasutata ohtlike keemiliste ainete ega segude eest hoiatamiseks, v.a juhul, kui hoiatusmärki kasutatakse kooskõlas III lisa punkti 5 teise lõiguga selleks, et tähistada ohtlike ainete või segude ladusid.”

| 4) | III lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt 1 asendatakse järgmisega:






  „1. | Mahutid, mida töökohtades kasutatakse ohtlike keemiliste ainete või segude jaoks, mis on määruses (EÜ) nr 1272/2008 sätestatud füüsikaliste või terviseohtude kriteeriumide kohaselt ohtlikud, ning mahutid, mida kasutatakse selliste ohtlike ainete või segude ladustamiseks, koos nähtavate torudega, mis sisaldavad või mille kaudu transporditakse selliseid ohtlikke aineid ja segusid, peavad olema tähistatud asjakohase ohupiktogrammiga vastavalt kõnealusele määrusele.
  Esimest lõiku ei kohaldata mahutite suhtes, mida töökohtades kasutatakse lühiajaliselt, ega mahutite suhtes, mille sisu muutub sageli, tingimusel et võetakse muid asjakohaseid meetmeid eelkõige seoses teavitamise ja/või koolitusega, mis tagavad samasuguse kaitsetaseme.
  Esimeses lõigus osutatud tähistust võib:






  — | asendada II lisas sätestatud hoiatusmärkidega, kasutades samu piktogramme või sümboleid. Kui II lisa punktis 3.2 ei ole samaväärset hoiatusmärki, tuleb kasutada määruse (EÜ) nr 1272/2008 V lisas sätestatud asjakohast ohupiktogrammi; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

4)

III lisa muudetakse järgmiselt:

a)

punkt 1 asendatakse järgmisega:

„1.

Mahutid, mida töökohtades kasutatakse ohtlike keemiliste ainete või segude jaoks, mis on määruses (EÜ) nr 1272/2008 sätestatud füüsikaliste või terviseohtude kriteeriumide kohaselt ohtlikud, ning mahutid, mida kasutatakse selliste ohtlike ainete või segude ladustamiseks, koos nähtavate torudega, mis sisaldavad või mille kaudu transporditakse selliseid ohtlikke aineid ja segusid, peavad olema tähistatud asjakohase ohupiktogrammiga vastavalt kõnealusele määrusele.

Esimest lõiku ei kohaldata mahutite suhtes, mida töökohtades kasutatakse lühiajaliselt, ega mahutite suhtes, mille sisu muutub sageli, tingimusel et võetakse muid asjakohaseid meetmeid eelkõige seoses teavitamise ja/või koolitusega, mis tagavad samasuguse kaitsetaseme.

Esimeses lõigus osutatud tähistust võib:

—

asendada II lisas sätestatud hoiatusmärkidega, kasutades samu piktogramme või sümboleid. Kui II lisa punktis 3.2 ei ole samaväärset hoiatusmärki, tuleb kasutada määruse (EÜ) nr 1272/2008 V lisas sätestatud asjakohast ohupiktogrammi;

| — | täiendada lisateabega, näiteks ohtliku aine või segu nimetuse ja/või valemiga ning ohtu puudutavate üksikasjadega; |
| --- | --- |

—

täiendada lisateabega, näiteks ohtliku aine või segu nimetuse ja/või valemiga ning ohtu puudutavate üksikasjadega;

| — | mahutite transportimise korral töökohas täiendada või asendada märkidega, mida kohaldatakse ohtlike ainete või segude transportimisel kogu liidus.”; |
| --- | --- |

—

mahutite transportimise korral töökohas täiendada või asendada märkidega, mida kohaldatakse ohtlike ainete või segude transportimisel kogu liidus.”;

| b) | punkti 5 esimeses ja teises lõigus asendatakse sõna „valmististe” sõnaga „segude”. |
| --- | --- |

b)

punkti 5 esimeses ja teises lõigus asendatakse sõna „valmististe” sõnaga „segude”.

Artikkel 2

Direktiivi 92/85/EMÜ muutmine

Direktiivi 92/85/EMÜ I lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | A jagu muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Bioloogilised ohutegurid
  Riskirühmade 2, 3, ja 4 bioloogilised ohutegurid Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/54/EÜ (14) artikli 2 lõike 2 punktide 2, 3 ja 4 tähenduses, niivõrd kui on teada, et need ohutegurid või nende ohutegurite puhul vajalikud ravimeetmed ohustavad rasedate naiste ja veel sündimata laste tervist ning niivõrd, kui neid ei ole veel loetletud II lisas. |
| --- | --- | --- |

1)

A jagu muudetakse järgmiselt:

a)

punkt 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Bioloogilised ohutegurid

Riskirühmade 2, 3, ja 4 bioloogilised ohutegurid Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/54/EÜ (14) artikli 2 lõike 2 punktide 2, 3 ja 4 tähenduses, niivõrd kui on teada, et need ohutegurid või nende ohutegurite puhul vajalikud ravimeetmed ohustavad rasedate naiste ja veel sündimata laste tervist ning niivõrd, kui neid ei ole veel loetletud II lisas.

| b) | punkti 3 muudetakse järgmiselt:






  i) | alapunkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | ained ja segud, mis vastavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1272/2008 (15) kohaselt ühe või mitme järgmise ohulausega ühe või mitme järgmise ohuklassi ja ohukategooria kriteeriumidele, niivõrd, kui neid aineid ega seguseid ei ole veel loetletud II lisas:






  — | mutageensus sugurakkudele, kategooria 1 A, 1B või 2 (H340, H341); |
| --- | --- | --- | --- | --- |

b)

punkti 3 muudetakse järgmiselt:

i)

alapunkt a asendatakse järgmisega:

„a)

ained ja segud, mis vastavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1272/2008 (15) kohaselt ühe või mitme järgmise ohulausega ühe või mitme järgmise ohuklassi ja ohukategooria kriteeriumidele, niivõrd, kui neid aineid ega seguseid ei ole veel loetletud II lisas:

—

mutageensus sugurakkudele, kategooria 1 A, 1B või 2 (H340, H341);

| — | kantserogeensus, kategooria 1 A, 1B või 2 (H350, H350i, H351); |
| --- | --- |

—

kantserogeensus, kategooria 1 A, 1B või 2 (H350, H350i, H351);

| — | reproduktiivtoksilisus, kategooria 1 A, 1B või 2 või lisakategooria imetamisele või imetamise kaudu avalduva toime jaoks (H360, H360D, H360FD, H360Fd, H360Df, H361, H361d, H361fd, H362); |
| --- | --- |

—

reproduktiivtoksilisus, kategooria 1 A, 1B või 2 või lisakategooria imetamisele või imetamise kaudu avalduva toime jaoks (H360, H360D, H360FD, H360Fd, H360Df, H361, H361d, H361fd, H362);

| — | mürgisus sihtelundi suhtes pärast ühekordset kokkupuudet, kategooria 1 või 2 (H370, H371). |
| --- | --- |

—

mürgisus sihtelundi suhtes pärast ühekordset kokkupuudet, kategooria 1 või 2 (H370, H371).

| ii) | alapunkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | keemilised ohutegurid Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/37/EÜ (16) I lisas; |
| --- | --- | --- |

ii)

alapunkt b asendatakse järgmisega:

„b)

keemilised ohutegurid Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/37/EÜ (16) I lisas;

| 2) | B jagu asendatakse järgmisega:
  „B.   Protsessid
  Direktiivi 2004/37/EÜ I lisas loetletud tööstuslikud protsessid.” |
| --- | --- |

2)

B jagu asendatakse järgmisega:

„B.   Protsessid

Direktiivi 2004/37/EÜ I lisas loetletud tööstuslikud protsessid.”

Artikkel 3

Direktiivi 94/33/EÜ muutmine

Direktiivi 94/33/EÜ lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | I jagu muudetakse järgmiselt:






  a) | punkti 2 alapunkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/54/EÜ (17) artikli 2 teise lõike punktide 3 ja 4 tähenduses riskirühmadesse 3 ja 4 kuuluvad bioloogilised ohutegurid. |
| --- | --- | --- | --- |

1)

I jagu muudetakse järgmiselt:

a)

punkti 2 alapunkt a asendatakse järgmisega:

„a)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/54/EÜ (17) artikli 2 teise lõike punktide 3 ja 4 tähenduses riskirühmadesse 3 ja 4 kuuluvad bioloogilised ohutegurid.

| b) | punkti 3 muudetakse järgmiselt:






  i) | alapunkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | ained ja segud, mis vastavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1272/2008 (18) kohaselt ühe või mitme järgmise ohulausega ühe või mitme järgmise ohuklassi ja ohukategooria kriteeriumidele:






  — | akuutne toksilisus, kategooria 1, 2 või 3 (H300, H310, H330, H301, H311, H331); |
| --- | --- | --- | --- | --- |

b)

punkti 3 muudetakse järgmiselt:

i)

alapunkt a asendatakse järgmisega:

„a)

ained ja segud, mis vastavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1272/2008 (18) kohaselt ühe või mitme järgmise ohulausega ühe või mitme järgmise ohuklassi ja ohukategooria kriteeriumidele:

—

akuutne toksilisus, kategooria 1, 2 või 3 (H300, H310, H330, H301, H311, H331);

| — | nahasöövitus, kategooria 1 A, 1B või 1C (H314); |
| --- | --- |

—

nahasöövitus, kategooria 1 A, 1B või 1C (H314);

| — | tuleohtlik gaas, kategooria 1 või 2 (H220, H221); |
| --- | --- |

—

tuleohtlik gaas, kategooria 1 või 2 (H220, H221);

| — | tuleohtlikud aerosoolid, kategooria 1 (H222); |
| --- | --- |

—

tuleohtlikud aerosoolid, kategooria 1 (H222);

| — | tuleohtlik vedelik, kategooria 1 või 2 (H224, H225); |
| --- | --- |

—

tuleohtlik vedelik, kategooria 1 või 2 (H224, H225);

| — | lõhkeained, kategooria „ebapüsiv lõhkeaine” või alamklasside 1.1, 1.2, 1.3, 1.4, 1.5 lõhkeained (H200, H201, H202, H203, H204, H205); |
| --- | --- |

—

lõhkeained, kategooria „ebapüsiv lõhkeaine” või alamklasside 1.1, 1.2, 1.3, 1.4, 1.5 lõhkeained (H200, H201, H202, H203, H204, H205);

| — | isereageerivad ained ja segud, tüüp A, B, C või D (H240, H241, H242); |
| --- | --- |

—

isereageerivad ained ja segud, tüüp A, B, C või D (H240, H241, H242);

| — | orgaanilised peroksiidid, tüüp A või B (H240, H241); |
| --- | --- |

—

orgaanilised peroksiidid, tüüp A või B (H240, H241);

| — | mürgisus sihtelundi suhtes pärast ühekordset kokkupuudet, kategooria 1 või 2 (H370, H371); |
| --- | --- |

—

mürgisus sihtelundi suhtes pärast ühekordset kokkupuudet, kategooria 1 või 2 (H370, H371);

| — | mürgisus sihtelundi suhtes pärast korduvat kokkupuudet, kategooria 1 või 2 (H372, H373); |
| --- | --- |

—

mürgisus sihtelundi suhtes pärast korduvat kokkupuudet, kategooria 1 või 2 (H372, H373);

| — | hingamiselundite sensibiliseerimine, kategooria 1, alamkategooria 1 A või 1B (H334); |
| --- | --- |

—

hingamiselundite sensibiliseerimine, kategooria 1, alamkategooria 1 A või 1B (H334);

| — | naha sensibiliseerimine, kategooria 1, alamkategooria 1 A või 1B (H317); |
| --- | --- |

—

naha sensibiliseerimine, kategooria 1, alamkategooria 1 A või 1B (H317);

| — | kantserogeensus, kategooria 1 A, 1B või 2 (H350, H350i, H351); |
| --- | --- |

—

kantserogeensus, kategooria 1 A, 1B või 2 (H350, H350i, H351);

| — | mutageensus sugurakkudele, kategooria 1 A, 1B või 2 (H340, H341); |
| --- | --- |

—

mutageensus sugurakkudele, kategooria 1 A, 1B või 2 (H340, H341);

| — | reproduktiivtoksilisus, kategooria 1 A või 1B (H360, H360F, H360FD, H360Fd, H360D, H360Df). |
| --- | --- |

—

reproduktiivtoksilisus, kategooria 1 A või 1B (H360, H360F, H360FD, H360Fd, H360D, H360Df).

| ii) | alapunkt b jäetakse välja; |
| --- | --- |

ii)

alapunkt b jäetakse välja;

| iii) | alapunkt c jäetakse välja; |
| --- | --- |

iii)

alapunkt c jäetakse välja;

| iv) | alapunkt d asendatakse järgmisega:






  „d) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/37/EÜ (19) artikli 2 punkti a alapunktis ii osutatud ained ja segud; |
| --- | --- | --- |

iv)

alapunkt d asendatakse järgmisega:

„d)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/37/EÜ (19) artikli 2 punkti a alapunktis ii osutatud ained ja segud;

| 2) | II jao punkt 1 asendatakse järgmisega:






  „1. | Direktiivi 2004/37/EÜ I lisas nimetatud protsessid ja tööd.” |
| --- | --- | --- |

2)

II jao punkt 1 asendatakse järgmisega:

„1.

Direktiivi 2004/37/EÜ I lisas nimetatud protsessid ja tööd.”

Artikkel 4

Direktiivi 98/24/EÜ muutmine

Direktiivi 98/24/EÜ muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 2 punkti b muudetakse järgmiselt:






  a) | alapunkt i asendatakse järgmisega:






  „i) | keemiline mõjur, mis on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1272/2008 (20) sätestatud mis tahes füüsikalise ja/või terviseohu klassi kriteeriumide kohaselt ohtlik, olenemata sellest, kas nimetatud keemiline mõjur on kõnealuse määruse alusel klassifitseeritud või mitte; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Artikli 2 punkti b muudetakse järgmiselt:

a)

alapunkt i asendatakse järgmisega:

„i)

keemiline mõjur, mis on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1272/2008 (20) sätestatud mis tahes füüsikalise ja/või terviseohu klassi kriteeriumide kohaselt ohtlik, olenemata sellest, kas nimetatud keemiline mõjur on kõnealuse määruse alusel klassifitseeritud või mitte;

| b) | alapunkt ii jäetakse välja; |
| --- | --- |

b)

alapunkt ii jäetakse välja;

| c) | alapunkt iii asendatakse järgmisega:






  „iii) | keemiline mõjur, mis ei ole ohtlik käesoleva artikli punkti b alapunkti i kohaste klassifitseerimiskriteeriumide järgi, kuid mis oma füüsikalis-keemiliste, keemiliste või toksikoloogiliste omaduste ja töökohas kasutamis- või esinemisviisi tõttu võib tekitada riski töötajate ohutusele ja tervisele, kaasa arvatud keemilised mõjurid, millele on artikli 3 alusel määratud ohtlike ainete piirnormid töökeskkonnas.” |
| --- | --- | --- |

c)

alapunkt iii asendatakse järgmisega:

„iii)

keemiline mõjur, mis ei ole ohtlik käesoleva artikli punkti b alapunkti i kohaste klassifitseerimiskriteeriumide järgi, kuid mis oma füüsikalis-keemiliste, keemiliste või toksikoloogiliste omaduste ja töökohas kasutamis- või esinemisviisi tõttu võib tekitada riski töötajate ohutusele ja tervisele, kaasa arvatud keemilised mõjurid, millele on artikli 3 alusel määratud ohtlike ainete piirnormid töökeskkonnas.”

| 2) | Artikli 4 lõike 1 teine taane asendatakse järgmisega:






  „— | tarnija esitatud teavet seoses ohutuse ja tervisega (näiteks asjakohased ohutuskaardid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1907/2006 (21)), |
| --- | --- | --- |

2)

Artikli 4 lõike 1 teine taane asendatakse järgmisega:

„—

tarnija esitatud teavet seoses ohutuse ja tervisega (näiteks asjakohased ohutuskaardid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1907/2006 (21)),

| 3) | Artiklit 8 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 neljas taane asendatakse järgmisega:






  „— | võimalus tutvuda kõigi ohutusandmetega, mis tarnija esitab kooskõlas määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikliga 31;” |
| --- | --- | --- | --- |

3)

Artiklit 8 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 neljas taane asendatakse järgmisega:

„—

võimalus tutvuda kõigi ohutusandmetega, mis tarnija esitab kooskõlas määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikliga 31;”

| b) | lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Liikmesriigid võivad võtta meetmeid, mis on vajalikud tagamaks, et tööandja võiks taotluse korral saada eelistatavalt tootjalt või tarnijalt kogu ohtlikke keemilisi mõjureid käsitleva teabe, mis on vajalik käesoleva direktiivi artikli 4 lõike 1 kohaldamiseks, niivõrd kui määrus (EÜ) nr 1907/2006 ega määrus (EÜ) nr 1272/2008 ei sisalda teabe andmise kohustust.” |
| --- | --- |

b)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Liikmesriigid võivad võtta meetmeid, mis on vajalikud tagamaks, et tööandja võiks taotluse korral saada eelistatavalt tootjalt või tarnijalt kogu ohtlikke keemilisi mõjureid käsitleva teabe, mis on vajalik käesoleva direktiivi artikli 4 lõike 1 kohaldamiseks, niivõrd kui määrus (EÜ) nr 1907/2006 ega määrus (EÜ) nr 1272/2008 ei sisalda teabe andmise kohustust.”

Artikkel 5

Direktiivi 2004/37/EÜ muutmine

Direktiivi 2004/37/EÜ muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 1 lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2009/148/EÜ (22) käsitletava asbestiga kohaldatakse käesoleva direktiivi sätteid siis, kui nad on tööohutuse ja -tervishoiu suhtes soodsamad. |
| --- | --- |

1)

Artikli 1 lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2009/148/EÜ (22) käsitletava asbestiga kohaldatakse käesoleva direktiivi sätteid siis, kui nad on tööohutuse ja -tervishoiu suhtes soodsamad.

| 2) | Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt a asendatakse järgmisega:
  „a)   „kantserogeen”–






  i) | aine või segu, mis vastab kategooria 1 A või 1B kantserogeeni klassifitseerimiskriteeriumidele, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1272/2008 (23) I lisas; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:

a)

punkt a asendatakse järgmisega:

„a)   „kantserogeen”–

i)

aine või segu, mis vastab kategooria 1 A või 1B kantserogeeni klassifitseerimiskriteeriumidele, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1272/2008 (23) I lisas;

| ii) | aine, segu või protsess, millele on osutatud käesoleva direktiivi I lisas, samuti selles lisas osutatud protsessis vabanenud aine või segu; |
| --- | --- |

ii)

aine, segu või protsess, millele on osutatud käesoleva direktiivi I lisas, samuti selles lisas osutatud protsessis vabanenud aine või segu;

| b) | punkt b asendatakse järgmisega:
  „b)   „mutageen”– aine või segu, mis vastab kategooria 1 A või 1B sugurakkude mutageeni klassifitseerimiskriteeriumidele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1272/2008 I lisas;”. |
| --- | --- |

b)

punkt b asendatakse järgmisega:

„b)   „mutageen”– aine või segu, mis vastab kategooria 1 A või 1B sugurakkude mutageeni klassifitseerimiskriteeriumidele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1272/2008 I lisas;”.

| 3) | Artikli 4 lõikes 1 asendatakse sõna „preparaadi” sõnaga „segu”. |
| --- | --- |

3)

Artikli 4 lõikes 1 asendatakse sõna „preparaadi” sõnaga „segu”.

| 4) | Artikli 5 lõikes 2 asendatakse sõna „preparaadi” sõnaga „segu”. |
| --- | --- |

4)

Artikli 5 lõikes 2 asendatakse sõna „preparaadi” sõnaga „segu”.

| 5) | Artikli 6 punktis b asendatakse sõna „preparaatide” sõnaga „segude”. |
| --- | --- |

5)

Artikli 6 punktis b asendatakse sõna „preparaatide” sõnaga „segude”.

| 6) | I lisa pealkirjas asendatakse sõna „preparaatide” sõnaga „segude”. |
| --- | --- |

6)

I lisa pealkirjas asendatakse sõna „preparaatide” sõnaga „segude”.

Artikkel 6

Ülevõtmine

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 1. juuniks 2015. Liikmesriigid teatavad nendest viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid need sätted vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 7

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 8

Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Strasbourg, 26. veebruar 2014

Euroopa Parlamendi nimel

president

M. SCHULZ

Nõukogu nimel

eesistuja

D. KOURKOULAS

---

(1)  ELT C 204, 9.8.2008, lk 47.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 4. veebruari 2014. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 20. veebruari 2014. aasta otsus.

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist ning millega muudetakse direktiive 67/548/EMÜ ja 1999/45/EÜ ja tunnistatakse need kehtetuks ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1907/2006 (ELT L 353, 31.12.2008, lk 1).

3

(4)  Nõukogu 24. juuni 1992. aasta direktiiv 92/58/EMÜ töökohas kasutatavate ohutus- ja/või tervisekaitsemärkide miinimumnõuete kohta (üheksas üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) (EÜT L 245, 26.8.1992, lk 23).

4

(5)  Nõukogu 19. oktoobri 1992. aasta direktiiv 92/85/EMÜ rasedate, hiljuti sünnitanud ja rinnaga toitvate töötajate tööohutuse ja töötervishoiu parandamise meetmete kehtestamise kohta (kümnes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) (EÜT L 348, 28.11.1992, lk 1).

5

(6)  Nõukogu 22. juuni 1994. aasta direktiiv 94/33/EÜ noorte kaitse kohta tööl (EÜT L 216, 20.8.1994, lk 12).

6

(7)  Nõukogu 7. aprilli 1998. aasta direktiiv 98/24/EÜ töötajate tervise ja ohutuse kaitse kohta keemiliste mõjuritega seotud ohtude eest tööl (neljateistkümnes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) (EÜT L 131, 5.5.1998, lk 11).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/37/EÜ töötajate kaitse kohta tööl kantserogeenide ja mutageenidega kokkupuutest tulenevate ohtude eest (kuues üksikdirektiiv nõukogu direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) (ELT L 158, 30.4.2004, lk 50).

8

(9)  Nõukogu 12. juuni 1989. aasta direktiiv 89/391/EMÜ töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate meetmete kehtestamise kohta (EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1).

9

(10)  Nõukogu 26. novembri 1990. aasta direktiiv 90/679/EMÜ töötajate kaitse kohta bioloogiliste mõjuritega kokkupuutest tulenevate ohtude eest tööl (seitsmes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) (EÜT L 374, 31.12.1990, lk 1).

10

(11)  Nõukogu 28. juuni 1990. aasta direktiiv 90/394/EMÜ töötajate kaitsmise kohta tööl kantserogeenidega kokkupuutest tulenevate ohtude eest (kuues üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) (EÜT L 196, 26.7.1990, lk 1).

11

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. septembri 2000. aasta direktiiv 2000/54/EÜ töötajate kaitse kohta bioloogiliste mõjuritega kokkupuutest tulenevate ohtude eest tööl (seitsmes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) (EÜT L 262, 17.10.2000, lk 21).

12

(13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist ning millega muudetakse direktiive 67/548/EMÜ ja 1999/45/EÜ ja tunnistatakse need kehtetuks ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1907/2006 (ELT L 353, 31.12.2008, lk 1).”

13

(14)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. septembri 2000. aasta direktiiv 2000/54/EÜ töötajate kaitse kohta bioloogiliste mõjuritega kokkupuutest tulenevate ohtude eest tööl (seitsmes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) (EÜT L 262, 17.10.2000, lk 21).”;

14

(15)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist ning millega muudetakse direktiive 67/548/EMÜ ja 1999/45/EÜ ja tunnistatakse need kehtetuks ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1907/2006 (ELT L 353, 31.12.2008, lk 1).”;

15

(16)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/37/EÜ töötajate kaitse kohta tööl kantserogeenide ja mutageenidega kokkupuutest tulenevate ohtude eest (kuues üksikdirektiiv nõukogu direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) (ELT L 158, 30.4.2004, lk 50).”

16

(17)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. septembri 2000. aasta direktiiv 2000/54/EÜ töötajate kaitse kohta bioloogiliste mõjuritega kokkupuutest tulenevate ohtude eest tööl (seitsmes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) (EÜT L 262, 17.10.2000, lk 21).”

17

(18)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist ning millega muudetakse direktiive 67/548/EMÜ ja 1999/45/EÜ ja tunnistatakse need kehtetuks ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1907/2006 (ELT L 353, 31.12.2008, lk 1).”;

18

(19)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/37/EÜ töötajate kaitse kohta tööl kantserogeenide ja mutageenidega kokkupuutest tulenevate ohtude eest (kuues üksikdirektiiv nõukogu direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) (ELT L 158, 30.4.2004, lk 50).”

19

(20)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist ning millega muudetakse direktiive 67/548/EMÜ ja 1999/45/EÜ ja tunnistatakse need kehtetuks ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1907/2006 (ELT L 353, 31.12.2008, lk 1).”;

20

(21)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ja millega asutatakse Euroopa Kemikaalide Agentuur, muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ (ELT L 396, 30.12.2006, lk 1).”

21

(22)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2009. aasta direktiiv 2009/148/EÜ töötajate kaitsmise kohta asbestiga kokkupuutest tulenevate ohtude eest tööl (ELT L 330, 16.12.2009, lk 28).”

22

(23)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist ning millega muudetakse direktiive 67/548/EMÜ ja 1999/45/EÜ ja tunnistatakse need kehtetuks ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1907/2006 (ELT L 353, 31.12.2008, lk 1).”;

23

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 5.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 65/8 |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 65/8

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 204/2014,

20. veebruar 2014,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Aceituna de Mallorca / Aceituna Mallorquina / Oliva de Mallorca / Oliva Mallorquina (KPN)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Hispaania taotlus registreerida nimetus „Aceituna de Mallorca” / „Aceituna Mallorquina” / „Oliva de Mallorca” / „Oliva Mallorquina” (2). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Hispaania taotlus registreerida nimetus „Aceituna de Mallorca” / „Aceituna Mallorquina” / „Oliva de Mallorca” / „Oliva Mallorquina” (2).

| (2) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Aceituna de Mallorca” / „Aceituna Mallorquina” / „Oliva de Mallorca” / „Oliva Mallorquina” registreerida, |
| --- | --- |

(2)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Aceituna de Mallorca” / „Aceituna Mallorquina” / „Oliva de Mallorca” / „Oliva Mallorquina” registreerida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas esitatud nimetus registreeritakse.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. veebruar 2014

Komisjoni nimel presidendi eest

komisjoni liige

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  ELT C 276, 25.9.2013, lk 17.

2

---

LISA

Aluslepingu I lisas loetletud inimtoiduks ettenähtud põllumajandustooted

Klass 1.6.   Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

HISPAANIA

Aceituna de Mallorca / Aceituna Mallorquina / Oliva de Mallorca / Oliva Mallorquina (KPN)

---

| 5.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 65/10 |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 65/10

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 205/2014,

4. märts 2014,

millega kehtestatakse ühtsed tingimused Euroopa rahvastikustatistikat käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1260/2013 rakendamiseks seoses andmete jaotuse, tähtaegade ja muudatustega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. novembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1260/2013 Euroopa rahvastikustatistika kohta, (1) eriti selle artikli 3 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EL) nr 1260/2013 kehtestatakse ühine õigusraamistik Euroopa rahvastikku ja rahvastikusündmusi kajastava statistika arendamiseks, tegemiseks ja levitamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EL) nr 1260/2013 kehtestatakse ühine õigusraamistik Euroopa rahvastikku ja rahvastikusündmusi kajastava statistika arendamiseks, tegemiseks ja levitamiseks.

| (2) | Selleks et tagada vastavalt määrusele (EL) nr 1260/2013 liikmesriikide esitatavate rahvastiku- ja rahvastikusündmuste andmete kvaliteet, võrreldavus ja terviklikkus ning et oleks võimalik koostada usaldusväärseid ülevaateid terve liidu kohta, tuleks andmed eritleda. |
| --- | --- |

(2)

Selleks et tagada vastavalt määrusele (EL) nr 1260/2013 liikmesriikide esitatavate rahvastiku- ja rahvastikusündmuste andmete kvaliteet, võrreldavus ja terviklikkus ning et oleks võimalik koostada usaldusväärseid ülevaateid terve liidu kohta, tuleks andmed eritleda.

| (3) | Andmed tuleks seetõttu edastada komisjonile territoriaalüksuste kaupa kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 1059/2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS) (2). |
| --- | --- |

(3)

Andmed tuleks seetõttu edastada komisjonile territoriaalüksuste kaupa kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 1059/2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS) (2).

| (4) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas Euroopa statistikasüsteemi komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas Euroopa statistikasüsteemi komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesoleva määrusega kehtestatakse ühtsed tingimused määrusega (EL) nr 1260/2013 nõutud andmete jaotuse, tähtaegade ja muudatuste suhtes.

Artikkel 2

Mõisted

Kasutatakse määruses (EL) nr 1260/2013 sätestatud mõisteid. Lisaks kasutatakse käesolevas määruses järgmisi mõisteid:

a)   „vanus” teataval kuupäeval (vaatlusajal või sündmuse kuupäeval)– aeg sünnikuupäeva ja teatava kuupäeva vahel väljendatuna täisaastates;

b)   „sünniriik”– isiku ema alaline elukoht (võimaluse korral praegustes piirides) sünnituse ajal või selle puudumisel riik (võimaluse korral praegustes piirides), kus laps sündis;

c)   „ema sünniriik”– ema „sünniriik”;

d)   „kodakondsus”– eriline õiguslik side üksikisiku ja tema riigi vahel, mis on omandatud sünnijärgselt või naturalisatsiooni korras kas avalduse või valiku alusel, abielludes või mõnel muul viisil riiklikele õigusaktidele vastavalt;

e)   „elussündide järjekord”– registreeritud elussünni järjekorranumber ema kõigi eelnevate elussündinud laste suhtes;

f)   „kuu”– kalendrikuu, mil sündmus toimus;

g)   „sünniaasta”– kalendriaasta, mil sünnitus toimus;

h)   „liikmesriik”– riik, mis on vaatlusaasta lõpus Euroopa Liidu liige.

Artikkel 3

Jaotused ja statistilised tabelid

Määruse (EL) nr 1260/2013 alusel komisjonile (Eurostatile) edastatavate andmete jaotused on esitatud I lisas.

Statistilised tabelid, mis on vaja komisjonile (Eurostatile) edastada, on esitatud II lisas.

Artikkel 4

Tähtajad

1.   Liikmesriigid esitavad komisjonile (Eurostatile) igal aastal kuue kuu jooksul alates vaatlusaasta lõpust esialgsed andmed kogurahvaarvu, kõigi elussündide ja kõigi surmade kohta riiklikul tasandil, nagu näidatud II lisa punktis 1.

2.   Liikmesriigid esitavad komisjonile (Eurostatile) igal aastal riikliku ja piirkondliku tasandi andmed vaatlusaasta kohta, nagu on näidatud II lisa punktis 2, ning seonduvad standardikohased metaandmed (vastavalt Euro SDMX metaandmete struktuurile) vaatlusaasta kohta 12 kuu jooksul alates vaatlusaasta lõpust.

3.   Liikmesriigid esitavad komisjonile (Eurostatile) igal aastal 30. novembriks esialgsed kuuandmed kõikide elussündide ja surmade kohta, nagu näidatud II lisa punktis 3; sealjuures peavad andmed kajastama vähemalt vaatlusaasta esimest kuut kuud.

Artikkel 5

Andmete muutmine

1.   Liikmesriigid teavitavad komisjoni (Eurostati) artikli 4 lõike 2 alusel esitatud andmete mis tahes kavandatud muudatustest hiljemalt üks nädal enne muudetud andmete avaldamist asjaomases liikmesriigis.

2.   Liikmesriigid esitavad kõik muudetud andmed komisjonile (Eurostatile) hiljemalt üks nädal pärast andmete avaldamist.

3.   Liikmesriigid tagavad, et kõik komisjonile (Eurostatile) edastatud muudetud andmed on kooskõlas artikli 4 lõike 2 alusel esitatud andmekogumiga.

Artikkel 6

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 4. märts 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 330, 10.12.2013, lk 39.

1

(2)  ELT L 154, 21.6.2003, lk 1.

2

---

I LISA

ANDMETE JAOTUS

Määrusega (EL) nr 1260/2013 nõutud statistiliste andmete rühmitamisel lähtutakse järgmistest jaotustest.

Ühe ja sama jaotuse piires tohivad kategoorias „Teadmata” kajastatud juhud moodustada kuni 5 % kategoorias „Kokku” kajastatud juhtudest.

1.   Vanus

| Vanus | Üldine jaotus | Üksikasjalik jaotus |
| --- | --- | --- |
| Tähis | AGE.L | AGE.H |
| (0) | Kokku | Kokku |
| (1) | Alla 5 aasta | |
| (1.1) | | Alla 1 aasta |
| (1.2) | | 1 aasta |
| (1.3) | | 2 aastat |
| (1.4) | | 3 aastat |
| (1.5) | | 4 aastat |
| (2) | 5–9 aastat | |
| (2.1) | | 5 aastat |
| (2.2) | | 6 aastat |
| (2.3) | | 7 aastat |
| (2.4) | | 8 aastat |
| (2.5) | | 9 aastat |
| (3) | 10–14 aastat | |
| (3.1) | | 10 aastat |
| (3.2) | | 11 aastat |
| (3.3) | | 12 aastat |
| (3.4) | | 13 aastat |
| (3.5) | | 14 aastat |
| (4) | 15–19 aastat | |
| (4.1) | | 15 aastat |
| (4.2) | | 16 aastat |
| (4.3) | | 17 aastat |
| (4.4) | | 18 aastat |
| (4.5) | | 19 aastat |
| (5) | 20–24 aastat | |
| (5.1) | | 20 aastat |
| (5.2) | | 21 aastat |
| (5.3) | | 22 aastat |
| (5.4) | | 23 aastat |
| (5.5) | | 24 aastat |
| (6) | 25–29 aastat | |
| (6.1) | | 25 aastat |
| (6.2) | | 26 aastat |
| (6.3) | | 27 aastat |
| (6.4) | | 28 aastat |
| (6.5) | | 29 aastat |
| (7) | 30–34 aastat | |
| (7.1) | | 30 aastat |
| (7.2) | | 31 aastat |
| (7.3) | | 32 aastat |
| (7.4) | | 33 aastat |
| (7.5) | | 34 aastat |
| (8) | 35–39 aastat | |
| (8.1) | | 35 aastat |
| (8.2) | | 36 aastat |
| (8.3) | | 37 aastat |
| (8.4) | | 38 aastat |
| (8.5) | | 39 aastat |
| (9) | 40–44 aastat | |
| (9.1) | | 40 aastat |
| (9.2) | | 41 aastat |
| (9.3) | | 42 aastat |
| (9.4) | | 43 aastat |
| (9.5) | | 44 aastat |
| (10) | 45–49 aastat | |
| (10.1) | | 45 aastat |
| (10.2) | | 46 aastat |
| (10.3) | | 47 aastat |
| (10.4) | | 48 aastat |
| (10.5) | | 49 aastat |
| (11) | 50–54 aastat | |
| (11.1) | | 50 aastat |
| (11.2) | | 51 aastat |
| (11.3) | | 52 aastat |
| (11.4) | | 53 aastat |
| (11.5) | | 54 aastat |
| (12) | 55–59 aastat | |
| (12.1) | | 55 aastat |
| (12.2) | | 56 aastat |
| (12.3) | | 57 aastat |
| (12.4) | | 58 aastat |
| (12.5) | | 59 aastat |
| (13) | 60–64 aastat | |
| (13.1) | | 60 aastat |
| (13.2) | | 61 aastat |
| (13.3) | | 62 aastat |
| (13.4) | | 63 aastat |
| (13.5) | | 64 aastat |
| (14) | 65–69 aastat | |
| (14.1) | | 65 aastat |
| (14.2) | | 66 aastat |
| (14.3) | | 67 aastat |
| (14.4) | | 68 aastat |
| (14.5) | | 69 aastat |
| (15) | 70–74 aastat | |
| (15.1) | | 70 aastat |
| (15.2) | | 71 aastat |
| (15.3) | | 72 aastat |
| (15.4) | | 73 aastat |
| (15.5) | | 74 aastat |
| (16) | 75–79 aastat | |
| (16.1) | | 75 aastat |
| (16.2) | | 76 aastat |
| (16.3) | | 77 aastat |
| (16.4) | | 78 aastat |
| (16.5) | | 79 aastat |
| (17) | 80–84 aastat | |
| (17.1) | | 80 aastat |
| (17.2) | | 81 aastat |
| (17.3) | | 82 aastat |
| (17.4) | | 83 aastat |
| (17.5) | | 84 aastat |
| (18) | 85–89 aastat | |
| (18.1) | | 85 aastat |
| (18.2) | | 86 aastat |
| (18.3) | | 87 aastat |
| (18.4) | | 88 aastat |
| (18.5) | | 89 aastat |
| (19) | 90–94 aastat | |
| (19.1) | | 90 aastat |
| (19.2) | | 91 aastat |
| (19.3) | | 92 aastat |
| (19.4) | | 93 aastat |
| (19.5) | | 94 aastat |
| (20) | 95–99 aastat | |
| (20.1) | | 95 aastat |
| (20.2) | | 96 aastat |
| (20.3) | | 97 aastat |
| (20.4) | | 98 aastat |
| (20.5) | | 99 aastat |
| (21) | 100 aastat ja vanemad (1) | |
| (21.1) | | 100 aastat |
| (21.2) | | 101 aastat |
| (21.3) | | 102 aastat |
| (21.4) | | 103 aastat |
| (21.5) | | 104 aastat |
| (21.6) | | 105 aastat |
| (21.7) | | 106 aastat |
| (21.8) | | 107 aastat |
| (21.9) | | 108 aastat |
| (21.10) | | 109 aastat |
| (21.11) | | 110 aastat ja vanemad (2) |

Vanus

Üldine jaotus

Üksikasjalik jaotus

Tähis

AGE.L

AGE.H

(0)

Kokku

Kokku

(1)

Alla 5 aasta

(1.1)

Alla 1 aasta

(1.2)

1 aasta

(1.3)

2 aastat

(1.4)

3 aastat

(1.5)

4 aastat

(2)

5–9 aastat

(2.1)

5 aastat

(2.2)

6 aastat

(2.3)

7 aastat

(2.4)

8 aastat

(2.5)

9 aastat

(3)

10–14 aastat

(3.1)

10 aastat

(3.2)

11 aastat

(3.3)

12 aastat

(3.4)

13 aastat

(3.5)

14 aastat

(4)

15–19 aastat

(4.1)

15 aastat

(4.2)

16 aastat

(4.3)

17 aastat

(4.4)

18 aastat

(4.5)

19 aastat

(5)

20–24 aastat

(5.1)

20 aastat

(5.2)

21 aastat

(5.3)

22 aastat

(5.4)

23 aastat

(5.5)

24 aastat

(6)

25–29 aastat

(6.1)

25 aastat

(6.2)

26 aastat

(6.3)

27 aastat

(6.4)

28 aastat

(6.5)

29 aastat

(7)

30–34 aastat

(7.1)

30 aastat

(7.2)

31 aastat

(7.3)

32 aastat

(7.4)

33 aastat

(7.5)

34 aastat

(8)

35–39 aastat

(8.1)

35 aastat

(8.2)

36 aastat

(8.3)

37 aastat

(8.4)

38 aastat

(8.5)

39 aastat

(9)

40–44 aastat

(9.1)

40 aastat

(9.2)

41 aastat

(9.3)

42 aastat

(9.4)

43 aastat

(9.5)

44 aastat

(10)

45–49 aastat

(10.1)

45 aastat

(10.2)

46 aastat

(10.3)

47 aastat

(10.4)

48 aastat

(10.5)

49 aastat

(11)

50–54 aastat

(11.1)

50 aastat

(11.2)

51 aastat

(11.3)

52 aastat

(11.4)

53 aastat

(11.5)

54 aastat

(12)

55–59 aastat

(12.1)

55 aastat

(12.2)

56 aastat

(12.3)

57 aastat

(12.4)

58 aastat

(12.5)

59 aastat

(13)

60–64 aastat

(13.1)

60 aastat

(13.2)

61 aastat

(13.3)

62 aastat

(13.4)

63 aastat

(13.5)

64 aastat

(14)

65–69 aastat

(14.1)

65 aastat

(14.2)

66 aastat

(14.3)

67 aastat

(14.4)

68 aastat

(14.5)

69 aastat

(15)

70–74 aastat

(15.1)

70 aastat

(15.2)

71 aastat

(15.3)

72 aastat

(15.4)

73 aastat

(15.5)

74 aastat

(16)

75–79 aastat

(16.1)

75 aastat

(16.2)

76 aastat

(16.3)

77 aastat

(16.4)

78 aastat

(16.5)

79 aastat

(17)

80–84 aastat

(17.1)

80 aastat

(17.2)

81 aastat

(17.3)

82 aastat

(17.4)

83 aastat

(17.5)

84 aastat

(18)

85–89 aastat

(18.1)

85 aastat

(18.2)

86 aastat

(18.3)

87 aastat

(18.4)

88 aastat

(18.5)

89 aastat

(19)

90–94 aastat

(19.1)

90 aastat

(19.2)

91 aastat

(19.3)

92 aastat

(19.4)

93 aastat

(19.5)

94 aastat

(20)

95–99 aastat

(20.1)

95 aastat

(20.2)

96 aastat

(20.3)

97 aastat

(20.4)

98 aastat

(20.5)

99 aastat

(21)

100 aastat ja vanemad (1)

(21.1)

100 aastat

(21.2)

101 aastat

(21.3)

102 aastat

(21.4)

103 aastat

(21.5)

104 aastat

(21.6)

105 aastat

(21.7)

106 aastat

(21.8)

107 aastat

(21.9)

108 aastat

(21.10)

109 aastat

(21.11)

110 aastat ja vanemad (2)

Kategooriat „Teadmata” ei kasutata. Juhtumid, kus vanus on teadmata, jaotatakse riigi parima hindamispraktika alusel.

2.   Ema vanus

| Ema vanus | Üldine jaotus | Üksikasjalik jaotus |
| --- | --- | --- |
| Tähis | AGM.L | AGM.H |
| (0) | Kokku | Kokku |
| (1) | 14 aastat või nooremad | 14 aastat või nooremad |
| (2) | 15–19 aastat | |
| (2.1) | | 15 aastat |
| (2.2) | | 16 aastat |
| (2.3) | | 17 aastat |
| (2.4) | | 18 aastat |
| (2.5) | | 19 aastat |
| (3) | 20–24 aastat | |
| (3.1) | | 20 aastat |
| (3.2) | | 21 aastat |
| (3.3) | | 22 aastat |
| (3.4) | | 23 aastat |
| (3.5) | | 24 aastat |
| (4) | 25–29 aastat | |
| (4.1) | | 25 aastat |
| (4.2) | | 26 aastat |
| (4.3) | | 27 aastat |
| (4.4) | | 28 aastat |
| (4.5) | | 29 aastat |
| (5) | 30–34 aastat | |
| (5.1) | | 30 aastat |
| (5.2) | | 31 aastat |
| (5.3) | | 32 aastat |
| (5.4) | | 33 aastat |
| (5.5) | | 34 aastat |
| (6) | 35–39 aastat | |
| (6.1) | | 35 aastat |
| (6.2) | | 36 aastat |
| (6.3) | | 37 aastat |
| (6.4) | | 38 aastat |
| (6.5) | | 39 aastat |
| (7) | 40–44 aastat | |
| (7.1) | | 40 aastat |
| (7.2) | | 41 aastat |
| (7.3) | | 42 aastat |
| (7.4) | | 43 aastat |
| (7.5) | | 44 aastat |
| (8) | 45–49 aastat | |
| (8.1) | | 45 aastat |
| (8.2) | | 46 aastat |
| (8.3) | | 47 aastat |
| (8.4) | | 48 aastat |
| (8.5) | | 49 aastat |
| (9) | 50 aastat ja vanemad | 50 aastat ja vanemad |
| (99) | Teadmata | Teadmata |

Ema vanus

Üldine jaotus

Üksikasjalik jaotus

Tähis

AGM.L

AGM.H

(0)

Kokku

Kokku

(1)

14 aastat või nooremad

14 aastat või nooremad

(2)

15–19 aastat

(2.1)

15 aastat

(2.2)

16 aastat

(2.3)

17 aastat

(2.4)

18 aastat

(2.5)

19 aastat

(3)

20–24 aastat

(3.1)

20 aastat

(3.2)

21 aastat

(3.3)

22 aastat

(3.4)

23 aastat

(3.5)

24 aastat

(4)

25–29 aastat

(4.1)

25 aastat

(4.2)

26 aastat

(4.3)

27 aastat

(4.4)

28 aastat

(4.5)

29 aastat

(5)

30–34 aastat

(5.1)

30 aastat

(5.2)

31 aastat

(5.3)

32 aastat

(5.4)

33 aastat

(5.5)

34 aastat

(6)

35–39 aastat

(6.1)

35 aastat

(6.2)

36 aastat

(6.3)

37 aastat

(6.4)

38 aastat

(6.5)

39 aastat

(7)

40–44 aastat

(7.1)

40 aastat

(7.2)

41 aastat

(7.3)

42 aastat

(7.4)

43 aastat

(7.5)

44 aastat

(8)

45–49 aastat

(8.1)

45 aastat

(8.2)

46 aastat

(8.3)

47 aastat

(8.4)

48 aastat

(8.5)

49 aastat

(9)

50 aastat ja vanemad

50 aastat ja vanemad

(99)

Teadmata

Teadmata

3.   Sünniriik

| Sünniriik | Üks jaotus |
| --- | --- |
| Tähis | COB.M |
| (0) | Kokku |
| (1) | Sündinud samas riigis |
| (2) | Sündinud muus riigis |
| (2.1) | Sündinud teises
  liikmesriigis |
| (2.2) | Sündinud väljaspool ELi |
| (9) | Teadmata |

Sünniriik

Üks jaotus

Tähis

COB.M

(0)

Kokku

(1)

Sündinud samas riigis

(2)

Sündinud muus riigis

(2.1)

Sündinud teises

liikmesriigis

(2.2)

Sündinud väljaspool ELi

(9)

Teadmata

4.   Ema sünniriik

| Ema sünniriik | Üks jaotus |
| --- | --- |
| Tähis | CBM |
| (0) | Kokku |
| (1) | Sündinud samas riigis |
| (2) | Sündinud muus riigis |
| (2.1) | Sündinud teises
  liikmesriigis |
| (2.2) | Sündinud väljaspool ELi |
| (9) | Teadmata |

Ema sünniriik

Üks jaotus

Tähis

CBM

(0)

Kokku

(1)

Sündinud samas riigis

(2)

Sündinud muus riigis

(2.1)

Sündinud teises

liikmesriigis

(2.2)

Sündinud väljaspool ELi

(9)

Teadmata

5.   Kodakondsus

| Kodakondsus | Üks jaotus |
| --- | --- |
| Tähis | COC.M |
| (0) | Kokku |
| (1) | Sama riigi kodakondsus |
| (2) | Muu riigi kodakondsus |
| (2.1) | Teise liikmesriigi kodakondsus |
| (2.2) | ELi-välise riigi kodakondsus |
| (3) | Kodakondsus puudub |
| (9) | Teadmata |

Kodakondsus

Üks jaotus

Tähis

COC.M

(0)

Kokku

(1)

Sama riigi kodakondsus

(2)

Muu riigi kodakondsus

(2.1)

Teise liikmesriigi kodakondsus

(2.2)

ELi-välise riigi kodakondsus

(3)

Kodakondsus puudub

(9)

Teadmata

Isik, kellel on kaks või enam kodakondsust, liigitatakse ainult ühe kodakondsuse alusel allpool esitatud järjekorra kohaselt:

| — | andmeid esitav riik või |
| --- | --- |

—

andmeid esitav riik või

| — | teine liikmesriik, juhul kui isikul ei ole andmeid esitava riigi kodakondsust, või |
| --- | --- |

—

teine liikmesriik, juhul kui isikul ei ole andmeid esitava riigi kodakondsust, või

| — | ELi-väline riik, juhul kui isikul ei ole teise liikmesriigi kodakondsust. |
| --- | --- |

—

ELi-väline riik, juhul kui isikul ei ole teise liikmesriigi kodakondsust.

Topeltkodakondsuse juhtude puhul, kui mõlemad riigid on ELi liikmed, ent kumbki ei ole andmeid esitav riik, otsustavad liikmesriigid, millise kodakondsuse alusel isik liigitada.

6.   Ema kodakondsus

| Ema kodakondsus | Üks jaotus |
| --- | --- |
| Tähis | CCM |
| (0) | Kokku |
| (1) | Sama riigi kodakondsus |
| (2) | Muu riigi kodakondsus |
| (2.1) | Teise liikmesriigi kodakondsus |
| (2.2) | ELi-välise riigi kodakondsus |
| (3) | Kodakondsus puudub |
| (9) | Teadmata |

Ema kodakondsus

Üks jaotus

Tähis

CCM

(0)

Kokku

(1)

Sama riigi kodakondsus

(2)

Muu riigi kodakondsus

(2.1)

Teise liikmesriigi kodakondsus

(2.2)

ELi-välise riigi kodakondsus

(3)

Kodakondsus puudub

(9)

Teadmata

Tehnilised spetsifikatsioonid on samad nagu teemas „Kodakondsus“.

7.   Geograafiline piirkond

| Geograafiline piirkond | Üldine jaotus | Keskmise üksikasjalikkusega jaotus | Üksikasjalik jaotus |
| --- | --- | --- | --- |
| Tähis | GEO.L | GEO.M | GEO.H |
| NUTS | NUTSi nulltasand (riigi territoorium) | Kõik NUTSi 2. tasandi geograafilise ala nimed
  või statistiline piirkond | Kõik NUTSi 3. tasandi geograafilise ala nimed
  või statistiline piirkond |
| (99999) | | Teadmata | Teadmata |

Geograafiline piirkond

Üldine jaotus

Keskmise üksikasjalikkusega jaotus

Üksikasjalik jaotus

Tähis

GEO.L

GEO.M

GEO.H

NUTS

NUTSi nulltasand (riigi territoorium)

Kõik NUTSi 2. tasandi geograafilise ala nimed

või statistiline piirkond

Kõik NUTSi 3. tasandi geograafilise ala nimed

või statistiline piirkond

(99999)

Teadmata

Teadmata

Kasutatakse vaatlusaasta lõpus kehtivat NUTSi või statistiliste piirkondade versiooni.

8.   Elussündide (bioloogiline) järjekord

| Elussündide järjekord | Üks jaotus |
| --- | --- |
| Tähis | LBO |
| (0) | Kokku |
| (1) | Nr 1 |
| (2) | Nr 2 |
| (3) | Nr 3 |
| (4) | Nr 4 ja järgmised |
| (9) | Teadmata |

Elussündide järjekord

Üks jaotus

Tähis

LBO

(0)

Kokku

(1)

Nr 1

(2)

Nr 2

(3)

Nr 3

(4)

Nr 4 ja järgmised

(9)

Teadmata

Mitmike puhul võetakse iga elussündinud laps eraldi arvesse. Arvesse ei võeta lootesurmasid ega seda, kas elussündinud lapsed sündisid abielust või väljaspool abielu või eelmisest või praegusest ametlikust kooselust, kas elussündinud lapsed on vaatlusajal elus või surnud või kas nad elavad oma emaga või mitte.

9.   Kuu, mil sündmus toimus

| Kuu, mil sündmus toimus | Üks jaotus |
| --- | --- |
| Tähis | MOC |
| (0) | Kokku |
| (1) | Jaanuar |
| (2) | Veebruar |
| (3) | Märts |
| (4) | Aprill |
| (5) | Mai |
| (6) | Juuni |
| (7) | Juuli |
| (8) | August |
| (9) | September |
| (10) | Oktoober |
| (11) | November |
| (12) | Detsember |
| (99) | Teadmata |

Kuu, mil sündmus toimus

Üks jaotus

Tähis

MOC

(0)

Kokku

(1)

Jaanuar

(2)

Veebruar

(3)

Märts

(4)

Aprill

(5)

Mai

(6)

Juuni

(7)

Juuli

(8)

August

(9)

September

(10)

Oktoober

(11)

November

(12)

Detsember

(99)

Teadmata

10.   Sugu

| Sugu | Üks jaotus |
| --- | --- |
| Tähis | SEX |
| (0) | Kokku |
| (1) | Mehed |
| (2) | Naised |

Sugu

Üks jaotus

Tähis

SEX

(0)

Kokku

(1)

Mehed

(2)

Naised

Kategooriat „Teadmata” ei kasutata. Juhtumid, kus sugu on teadmata, jaotatakse riigi parima hindamispraktika alusel.

11.   Sünniaasta

| Sünniaasta | Üks jaotus |
| --- | --- |
| Tähis | YOB.H |
| (0) | Kokku |
| (1) | Vaatlusaasta |
| (2) | Vaatlusaasta – 1 |
| (3) | Vaatlusaasta – 2 |
| (4) | Vaatlusaasta – 3 |
| (5) | Vaatlusaasta – 4 |
| (6) | Vaatlusaasta – 5 |
| (7) | Vaatlusaasta – 6 |
| (8) | Vaatlusaasta – 7 |
| (9) | Vaatlusaasta – 8 |
| (10) | Vaatlusaasta – 9 |
| (11) | Vaatlusaasta – 10 |
| (12) | Vaatlusaasta – 11 |
| (13) | Vaatlusaasta – 12 |
| (14) | Vaatlusaasta – 13 |
| (15) | Vaatlusaasta – 14 |
| (16) | Vaatlusaasta – 15 |
| (17) | Vaatlusaasta – 16 |
| (18) | Vaatlusaasta – 17 |
| (19) | Vaatlusaasta – 18 |
| (20) | Vaatlusaasta – 19 |
| (21) | Vaatlusaasta – 20 |
| (22) | Vaatlusaasta – 21 |
| (23) | Vaatlusaasta – 22 |
| (24) | Vaatlusaasta – 23 |
| (25) | Vaatlusaasta – 24 |
| (26) | Vaatlusaasta – 25 |
| (27) | Vaatlusaasta – 26 |
| (28) | Vaatlusaasta – 27 |
| (29) | Vaatlusaasta – 28 |
| (30) | Vaatlusaasta – 29 |
| (31) | Vaatlusaasta – 30 |
| (32) | Vaatlusaasta – 31 |
| (33) | Vaatlusaasta – 32 |
| (34) | Vaatlusaasta – 33 |
| (35) | Vaatlusaasta – 34 |
| (36) | Vaatlusaasta – 35 |
| (37) | Vaatlusaasta – 36 |
| (38) | Vaatlusaasta – 37 |
| (39) | Vaatlusaasta – 38 |
| (40) | Vaatlusaasta – 39 |
| (41) | Vaatlusaasta – 40 |
| (42) | Vaatlusaasta – 41 |
| (43) | Vaatlusaasta – 42 |
| (44) | Vaatlusaasta – 43 |
| (45) | Vaatlusaasta – 44 |
| (46) | Vaatlusaasta – 45 |
| (47) | Vaatlusaasta – 46 |
| (48) | Vaatlusaasta – 47 |
| (49) | Vaatlusaasta – 48 |
| (50) | Vaatlusaasta – 49 |
| (51) | Vaatlusaasta – 50 |
| (52) | Vaatlusaasta – 51 |
| (53) | Vaatlusaasta – 52 |
| (54) | Vaatlusaasta – 53 |
| (55) | Vaatlusaasta – 54 |
| (56) | Vaatlusaasta – 55 |
| (57) | Vaatlusaasta – 56 |
| (58) | Vaatlusaasta – 57 |
| (59) | Vaatlusaasta – 58 |
| (60) | Vaatlusaasta – 59 |
| (61) | Vaatlusaasta – 60 |
| (62) | Vaatlusaasta – 61 |
| (63) | Vaatlusaasta – 62 |
| (64) | Vaatlusaasta – 63 |
| (65) | Vaatlusaasta – 64 |
| (66) | Vaatlusaasta – 65 |
| (67) | Vaatlusaasta – 66 |
| (68) | Vaatlusaasta – 67 |
| (69) | Vaatlusaasta – 68 |
| (70) | Vaatlusaasta – 69 |
| (71) | Vaatlusaasta – 70 |
| (72) | Vaatlusaasta – 71 |
| (73) | Vaatlusaasta – 72 |
| (74) | Vaatlusaasta – 73 |
| (75) | Vaatlusaasta – 74 |
| (76) | Vaatlusaasta – 75 |
| (77) | Vaatlusaasta – 76 |
| (78) | Vaatlusaasta – 77 |
| (79) | Vaatlusaasta – 78 |
| (80) | Vaatlusaasta – 79 |
| (81) | Vaatlusaasta – 80 |
| (82) | Vaatlusaasta – 81 |
| (83) | Vaatlusaasta – 82 |
| (84) | Vaatlusaasta – 83 |
| (85) | Vaatlusaasta – 84 |
| (86) | Vaatlusaasta – 85 |
| (87) | Vaatlusaasta – 86 |
| (88) | Vaatlusaasta – 87 |
| (89) | Vaatlusaasta – 88 |
| (90) | Vaatlusaasta – 89 |
| (91) | Vaatlusaasta – 90 |
| (92) | Vaatlusaasta – 91 |
| (93) | Vaatlusaasta – 92 |
| (94) | Vaatlusaasta – 93 |
| (95) | Vaatlusaasta – 94 |
| (96) | Vaatlusaasta – 95 |
| (97) | Vaatlusaasta – 96 |
| (98) | Vaatlusaasta – 97 |
| (99) | Vaatlusaasta – 98 |
| (100) | Vaatlusaasta – 99 |
| (101) | Vaatlusaasta – 100 |
| (102) | Vaatlusaasta – 101 |
| (103) | Vaatlusaasta – 102 |
| (104) | Vaatlusaasta – 103 |
| (105) | Vaatlusaasta – 104 |
| (106) | Vaatlusaasta – 105 |
| (107) | Vaatlusaasta – 106 |
| (108) | Vaatlusaasta – 107 |
| (109) | Vaatlusaasta – 108 |
| (110) | Vaatlusaasta – 109 |
| (111) | Vaatlusaasta – 110
  või varasem (3) |

Sünniaasta

Üks jaotus

Tähis

YOB.H

(0)

Kokku

(1)

Vaatlusaasta

(2)

Vaatlusaasta – 1

(3)

Vaatlusaasta – 2

(4)

Vaatlusaasta – 3

(5)

Vaatlusaasta – 4

(6)

Vaatlusaasta – 5

(7)

Vaatlusaasta – 6

(8)

Vaatlusaasta – 7

(9)

Vaatlusaasta – 8

(10)

Vaatlusaasta – 9

(11)

Vaatlusaasta – 10

(12)

Vaatlusaasta – 11

(13)

Vaatlusaasta – 12

(14)

Vaatlusaasta – 13

(15)

Vaatlusaasta – 14

(16)

Vaatlusaasta – 15

(17)

Vaatlusaasta – 16

(18)

Vaatlusaasta – 17

(19)

Vaatlusaasta – 18

(20)

Vaatlusaasta – 19

(21)

Vaatlusaasta – 20

(22)

Vaatlusaasta – 21

(23)

Vaatlusaasta – 22

(24)

Vaatlusaasta – 23

(25)

Vaatlusaasta – 24

(26)

Vaatlusaasta – 25

(27)

Vaatlusaasta – 26

(28)

Vaatlusaasta – 27

(29)

Vaatlusaasta – 28

(30)

Vaatlusaasta – 29

(31)

Vaatlusaasta – 30

(32)

Vaatlusaasta – 31

(33)

Vaatlusaasta – 32

(34)

Vaatlusaasta – 33

(35)

Vaatlusaasta – 34

(36)

Vaatlusaasta – 35

(37)

Vaatlusaasta – 36

(38)

Vaatlusaasta – 37

(39)

Vaatlusaasta – 38

(40)

Vaatlusaasta – 39

(41)

Vaatlusaasta – 40

(42)

Vaatlusaasta – 41

(43)

Vaatlusaasta – 42

(44)

Vaatlusaasta – 43

(45)

Vaatlusaasta – 44

(46)

Vaatlusaasta – 45

(47)

Vaatlusaasta – 46

(48)

Vaatlusaasta – 47

(49)

Vaatlusaasta – 48

(50)

Vaatlusaasta – 49

(51)

Vaatlusaasta – 50

(52)

Vaatlusaasta – 51

(53)

Vaatlusaasta – 52

(54)

Vaatlusaasta – 53

(55)

Vaatlusaasta – 54

(56)

Vaatlusaasta – 55

(57)

Vaatlusaasta – 56

(58)

Vaatlusaasta – 57

(59)

Vaatlusaasta – 58

(60)

Vaatlusaasta – 59

(61)

Vaatlusaasta – 60

(62)

Vaatlusaasta – 61

(63)

Vaatlusaasta – 62

(64)

Vaatlusaasta – 63

(65)

Vaatlusaasta – 64

(66)

Vaatlusaasta – 65

(67)

Vaatlusaasta – 66

(68)

Vaatlusaasta – 67

(69)

Vaatlusaasta – 68

(70)

Vaatlusaasta – 69

(71)

Vaatlusaasta – 70

(72)

Vaatlusaasta – 71

(73)

Vaatlusaasta – 72

(74)

Vaatlusaasta – 73

(75)

Vaatlusaasta – 74

(76)

Vaatlusaasta – 75

(77)

Vaatlusaasta – 76

(78)

Vaatlusaasta – 77

(79)

Vaatlusaasta – 78

(80)

Vaatlusaasta – 79

(81)

Vaatlusaasta – 80

(82)

Vaatlusaasta – 81

(83)

Vaatlusaasta – 82

(84)

Vaatlusaasta – 83

(85)

Vaatlusaasta – 84

(86)

Vaatlusaasta – 85

(87)

Vaatlusaasta – 86

(88)

Vaatlusaasta – 87

(89)

Vaatlusaasta – 88

(90)

Vaatlusaasta – 89

(91)

Vaatlusaasta – 90

(92)

Vaatlusaasta – 91

(93)

Vaatlusaasta – 92

(94)

Vaatlusaasta – 93

(95)

Vaatlusaasta – 94

(96)

Vaatlusaasta – 95

(97)

Vaatlusaasta – 96

(98)

Vaatlusaasta – 97

(99)

Vaatlusaasta – 98

(100)

Vaatlusaasta – 99

(101)

Vaatlusaasta – 100

(102)

Vaatlusaasta – 101

(103)

Vaatlusaasta – 102

(104)

Vaatlusaasta – 103

(105)

Vaatlusaasta – 104

(106)

Vaatlusaasta – 105

(107)

Vaatlusaasta – 106

(108)

Vaatlusaasta – 107

(109)

Vaatlusaasta – 108

(110)

Vaatlusaasta – 109

(111)

Vaatlusaasta – 110

või varasem (3)

Kategooriat „Teadmata” ei kasutata. Juhtumid, kus sünniaasta on teadmata, jaotatakse riigi parima hindamispraktika alusel.

12.   Ema sünniaasta

| Ema sünniaasta | Üks jaotus |
| --- | --- |
| Tähis | YBM |
| (0) | Kokku |
| (1) | Vaatlusaasta – 14
  või hilisem |
| (2) | Vaatlusaasta – 15 |
| (3) | Vaatlusaasta – 16 |
| (4) | Vaatlusaasta – 17 |
| (5) | Vaatlusaasta – 18 |
| (6) | Vaatlusaasta – 19 |
| (7) | Vaatlusaasta – 20 |
| (8) | Vaatlusaasta – 21 |
| (9) | Vaatlusaasta – 22 |
| (10) | Vaatlusaasta – 23 |
| (11) | Vaatlusaasta – 24 |
| (12) | Vaatlusaasta – 25 |
| (13) | Vaatlusaasta – 26 |
| (14) | Vaatlusaasta – 27 |
| (15) | Vaatlusaasta – 28 |
| (16) | Vaatlusaasta – 29 |
| (17) | Vaatlusaasta – 30 |
| (18) | Vaatlusaasta – 31 |
| (19) | Vaatlusaasta – 32 |
| (20) | Vaatlusaasta – 33 |
| (21) | Vaatlusaasta – 34 |
| (22) | Vaatlusaasta – 35 |
| (23) | Vaatlusaasta – 36 |
| (24) | Vaatlusaasta – 37 |
| (25) | Vaatlusaasta – 38 |
| (26) | Vaatlusaasta – 39 |
| (27) | Vaatlusaasta – 40 |
| (28) | Vaatlusaasta – 41 |
| (29) | Vaatlusaasta – 42 |
| (30) | Vaatlusaasta – 43 |
| (31) | Vaatlusaasta – 44 |
| (32) | Vaatlusaasta – 45 |
| (33) | Vaatlusaasta – 46 |
| (34) | Vaatlusaasta – 47 |
| (35) | Vaatlusaasta – 48 |
| (36) | Vaatlusaasta – 49 |
| (37) | Vaatlusaasta – 50
  või varasem |
| (99) | Teadmata |

Ema sünniaasta

Üks jaotus

Tähis

YBM

(0)

Kokku

(1)

Vaatlusaasta – 14

või hilisem

(2)

Vaatlusaasta – 15

(3)

Vaatlusaasta – 16

(4)

Vaatlusaasta – 17

(5)

Vaatlusaasta – 18

(6)

Vaatlusaasta – 19

(7)

Vaatlusaasta – 20

(8)

Vaatlusaasta – 21

(9)

Vaatlusaasta – 22

(10)

Vaatlusaasta – 23

(11)

Vaatlusaasta – 24

(12)

Vaatlusaasta – 25

(13)

Vaatlusaasta – 26

(14)

Vaatlusaasta – 27

(15)

Vaatlusaasta – 28

(16)

Vaatlusaasta – 29

(17)

Vaatlusaasta – 30

(18)

Vaatlusaasta – 31

(19)

Vaatlusaasta – 32

(20)

Vaatlusaasta – 33

(21)

Vaatlusaasta – 34

(22)

Vaatlusaasta – 35

(23)

Vaatlusaasta – 36

(24)

Vaatlusaasta – 37

(25)

Vaatlusaasta – 38

(26)

Vaatlusaasta – 39

(27)

Vaatlusaasta – 40

(28)

Vaatlusaasta – 41

(29)

Vaatlusaasta – 42

(30)

Vaatlusaasta – 43

(31)

Vaatlusaasta – 44

(32)

Vaatlusaasta – 45

(33)

Vaatlusaasta – 46

(34)

Vaatlusaasta – 47

(35)

Vaatlusaasta – 48

(36)

Vaatlusaasta – 49

(37)

Vaatlusaasta – 50

või varasem

(99)

Teadmata

---

(1)  Viit aastat hõlmava vanuserühma kaupa (AGE.L) tuleb andmed esitada rühmani „100 aastat ja vanemad”, kuid Eurostat levitab andmeid selliste vanuserühmade kaupa üksnes rühmani „90 aastat ja vanemad” (NUTSi 3. tasand).

(2)  Täpne vanus (AGE.H) tuleb esitada kuni vanuserühmani „110 aastat ja vanemad”, kuid Eurostat levitab andmeid täpse vanuse kaupa üksnes vanuserühmani „100 aastat ja vanemad” (riigi ja NUTSi 2. tasand).

(3)  Täpne sünniaasta (YOB.H) tuleb esitada kuni kategooriani „Vaatlusaasta – 110 või varasem”, kuid Eurostat levitab andmeid täpse sünniaasta kaupa üksnes kategooriani „Vaatlusaasta – 100 või varasem” (riigi ja NUTSi 2. tasand).

---

II LISA

STATISTILISED TABELID

1.   Artikli 4 lõikes 1 osutatud andmed

| Tabel | Pealkiri | Kombineeritavad jaotused |
| --- | --- | --- |
| POPDB | Rahvaarv | GEO.L |
| LVBDB | Elussünnid | GEO.L |
| DTHDB | Surmad | GEO.L |

Tabel

Pealkiri

Kombineeritavad jaotused

POPDB

Rahvaarv

GEO.L

LVBDB

Elussünnid

GEO.L

DTHDB

Surmad

GEO.L

2.   Artikli 4 lõikes 2 osutatud andmed

| Tabel | Pealkiri | Kombineeritavad jaotused |
| --- | --- | --- |
| POP01 | Rahvastik vanuse, soo ja elukoha piirkonna (2. tasand) järgi | GEO.M, AGE.H, SEX |
| POP02 | Rahvastik vanuse, soo ja elukoha piirkonna (3. tasand) järgi | GEO.H, AGE.L, SEX |
| LVB01 | Elussünnid kuu järgi | GEO.L, MOC |
| LVB02 | Elussünnid ema vanuse, ema sünniaasta ja ema elukoha piirkonna (2. tasand) järgi | GEO.M, AGM.H, YBM |
| LVB03 | Elussünnid ema vanuse ja ema elukoha piirkonna (3. tasand) järgi | GEO.H, AGM.L |
| LVB04 | Elussünnid ema vanuse, ema sünniaasta ja ema sünniriigi järgi | GEO.L, AGM.H, YBM, CBM |
| LVB05 | Elussünnid ema vanuse, ema sünniaasta ja ema kodakondsuse järgi | GEO.L, AGM.H, YBM, CCM |
| LVB06 | Elussünnid ema vanuse, ema sünniaasta ja elussündide järjekorra järgi | GEO.L, AGM.H, YBM, LBO |
| LVB07 | Elussünnid ema vanuse, ema sünniaasta ja lapse soo järgi | GEO.L, AGM.H, YBM, SEX |
| DTH01 | Surmad kuu järgi | GEO.L, MOC |
| DTH02 | Surmad soo, vanuse, sünniaasta ja elukoha piirkonna (2. tasand) järgi | GEO.M, SEX, AGE.H, YOB.H |
| DTH03 | Surmad soo, vanuse ja elukoha piirkonna (3. tasand) järgi | GEO.H, SEX, AGE.L |
| DTH04 | Surmad soo, vanuse, sünniaasta ja sünniriigi järgi | GEO.L, SEX, AGE.H, YOB.H, COB.M |
| DTH05 | Surmad soo, vanuse, sünniaasta ja kodakondsuse järgi | GEO.L, SEX, AGE.H, YOB.H, COC.M |

Tabel

Pealkiri

Kombineeritavad jaotused

POP01

Rahvastik vanuse, soo ja elukoha piirkonna (2. tasand) järgi

GEO.M, AGE.H, SEX

POP02

Rahvastik vanuse, soo ja elukoha piirkonna (3. tasand) järgi

GEO.H, AGE.L, SEX

LVB01

Elussünnid kuu järgi

GEO.L, MOC

LVB02

Elussünnid ema vanuse, ema sünniaasta ja ema elukoha piirkonna (2. tasand) järgi

GEO.M, AGM.H, YBM

LVB03

Elussünnid ema vanuse ja ema elukoha piirkonna (3. tasand) järgi

GEO.H, AGM.L

LVB04

Elussünnid ema vanuse, ema sünniaasta ja ema sünniriigi järgi

GEO.L, AGM.H, YBM, CBM

LVB05

Elussünnid ema vanuse, ema sünniaasta ja ema kodakondsuse järgi

GEO.L, AGM.H, YBM, CCM

LVB06

Elussünnid ema vanuse, ema sünniaasta ja elussündide järjekorra järgi

GEO.L, AGM.H, YBM, LBO

LVB07

Elussünnid ema vanuse, ema sünniaasta ja lapse soo järgi

GEO.L, AGM.H, YBM, SEX

DTH01

Surmad kuu järgi

GEO.L, MOC

DTH02

Surmad soo, vanuse, sünniaasta ja elukoha piirkonna (2. tasand) järgi

GEO.M, SEX, AGE.H, YOB.H

DTH03

Surmad soo, vanuse ja elukoha piirkonna (3. tasand) järgi

GEO.H, SEX, AGE.L

DTH04

Surmad soo, vanuse, sünniaasta ja sünniriigi järgi

GEO.L, SEX, AGE.H, YOB.H, COB.M

DTH05

Surmad soo, vanuse, sünniaasta ja kodakondsuse järgi

GEO.L, SEX, AGE.H, YOB.H, COC.M

3.   Artikli 4 lõikes 3 osutatud andmed

| Tabel | Pealkiri | Kombineeritavad jaotused |
| --- | --- | --- |
| LVBNC | Elussünnid kuu järgi | GEO.L, MOC |
| DTHNC | Surmad kuu järgi | GEO.L, MOC |

Tabel

Pealkiri

Kombineeritavad jaotused

LVBNC

Elussünnid kuu järgi

GEO.L, MOC

DTHNC

Surmad kuu järgi

GEO.L, MOC

---

| 5.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 65/27 |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 65/27

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 206/2014,

4. märts 2014,

millega muudetakse määrust (EL) nr 601/2012 seoses muude kasvuhoonegaaside kui CO2 globaalse soojendamise potentsiaaliga

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta direktiivi 2003/87/EÜ, millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem ja muudetakse nõukogu direktiivi 96/61/EÜ, (1) eriti selle artikli 14 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruse (EL) nr 601/2012 (2) VI lisas on kindlaks määratud muude kasvuhoonegaaside kui CO2 globaalse soojendamise potentsiaal. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruse (EL) nr 601/2012 (2) VI lisas on kindlaks määratud muude kasvuhoonegaaside kui CO2 globaalse soojendamise potentsiaal.

| (2) | Selleks et rakendada valitsustevahelise kliimamuutuste rühma 2006. aasta IPCC suuniseid kasvuhoonegaaside riiklike andmekogude kohta, on ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni (UNFCCC) osaliste konverentsi otsusega 15/CP.17 (3) kindlaks määratud, et alates 2015. aastast kuni UNFCCC osaliste konverentsi järgmise otsuseni peaksid lepinguosalised inimtekkeliste kasvuhoonegaaside heitkoguste ja neeldajates seotud kasvuhoonegaaside koguste CO2-ekvivalendi arvutamisel kasutama otsuse15/CP.17 III lisas loetletud globaalse soojendamise potentsiaali (GWP). |
| --- | --- |

(2)

Selleks et rakendada valitsustevahelise kliimamuutuste rühma 2006. aasta IPCC suuniseid kasvuhoonegaaside riiklike andmekogude kohta, on ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni (UNFCCC) osaliste konverentsi otsusega 15/CP.17 (3) kindlaks määratud, et alates 2015. aastast kuni UNFCCC osaliste konverentsi järgmise otsuseni peaksid lepinguosalised inimtekkeliste kasvuhoonegaaside heitkoguste ja neeldajates seotud kasvuhoonegaaside koguste CO2-ekvivalendi arvutamisel kasutama otsuse15/CP.17 III lisas loetletud globaalse soojendamise potentsiaali (GWP).

| (3) | Selleks et tagada kooskõla liidu asjaomaste õigusaktide ja ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni protsessi raames kasutatud metoodikate vahel, tuleks määrust (EL) nr 601/2012 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Selleks et tagada kooskõla liidu asjaomaste õigusaktide ja ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni protsessi raames kasutatud metoodikate vahel, tuleks määrust (EL) nr 601/2012 vastavalt muuta.

| (4) | Vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artikli 13 lõikele 1 kehtivad alates 1. jaanuarist 2013 välja antud lubatud heitkoguste ühikud (LHÜd) sellel kuupäeval alanud kaheksa-aastase kauplemisperioodi jooksul tekkivate heitkoguste suhtes. Alates 1. jaanuarist 2013 väljaantavate LHÜde koguse kohandamisel vastavalt kõnealuse direktiivi artikli 9a lõikele 1 võetakse arvesse UNFCCC osaliste konverentsi otsuse15/CP.17 III lisa kohast globaalse soojendamise potentsiaali. Kuna määrust (EL) nr 601/2012 kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2013, tuleks käesolevat määrust kohaldada samuti alates sellest kuupäevast, et tagada kõigi esitatud kasvuhoonegaaside heiteandmete järjepidevus kogu kaheksa-aastase kauplemisperioodi jooksul. |
| --- | --- |

(4)

Vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artikli 13 lõikele 1 kehtivad alates 1. jaanuarist 2013 välja antud lubatud heitkoguste ühikud (LHÜd) sellel kuupäeval alanud kaheksa-aastase kauplemisperioodi jooksul tekkivate heitkoguste suhtes. Alates 1. jaanuarist 2013 väljaantavate LHÜde koguse kohandamisel vastavalt kõnealuse direktiivi artikli 9a lõikele 1 võetakse arvesse UNFCCC osaliste konverentsi otsuse15/CP.17 III lisa kohast globaalse soojendamise potentsiaali. Kuna määrust (EL) nr 601/2012 kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2013, tuleks käesolevat määrust kohaldada samuti alates sellest kuupäevast, et tagada kõigi esitatud kasvuhoonegaaside heiteandmete järjepidevus kogu kaheksa-aastase kauplemisperioodi jooksul.

| (5) | Käesolevas määruses ettenähtud meetmed on kooskõlas kliimamuutuste komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesolevas määruses ettenähtud meetmed on kooskõlas kliimamuutuste komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 601/2012 VI lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2013.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 4. märts 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 275, 25.10.2003, lk 32.

1

(2)  Komisjoni määrus (EL) nr 601/2012, 21. juuni 2012, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ kohase kasvuhoonegaaside heite seire ja aruandluse kohta (ELT L 181,12.7.2012, lk 30).

2

(3)  FCCC/CP/2011/9/Add.2, lk 23.

3

---

LISA

Määruse (EL) nr 601/2012 VI lisa tabel 6 asendatakse järgmisega:

„Tabel 6:   Globaalse soojendamise potentsiaal

| Gaas | Globaalse soojendamise potentsiaal |
| --- | --- |
| N2O | 298 t CO2(e)/t N2O |
| CF4 | 7 390 t CO2(e)/t CF4 |
| C2F6 | 12 200 t CO2(e)/t C2F6” |

Gaas

Globaalse soojendamise potentsiaal

N2O

298 t CO2(e)/t N2O

CF4

7 390 t CO2(e)/t CF4

C2F6

12 200 t CO2(e)/t C2F6”

---

| 5.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 65/29 |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 65/29

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 207/2014,

4. märts 2014,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 4. märts 2014

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MA | 64,0 |
| TN | 96,6 |
| TR | 87,8 |
| ZZ | 82,8 |
| 0707 00 05 | EG | 182,1 |
| JO | 182,1 |
| MA | 176,8 |
| TR | 159,4 |
| ZZ | 175,1 |
| 0709 91 00 | EG | 51,3 |
| ZZ | 51,3 |
| 0709 93 10 | MA | 42,6 |
| TR | 89,7 |
| ZZ | 66,2 |
| 0805 10 20 | EG | 48,3 |
| IL | 66,7 |
| MA | 47,5 |
| TN | 45,8 |
| TR | 72,1 |
| ZZ | 56,1 |
| 0805 50 10 | TR | 69,0 |
| ZZ | 69,0 |
| 0808 10 80 | CN | 115,7 |
| MK | 25,2 |
| US | 150,2 |
| ZZ | 97,0 |
| 0808 30 90 | AR | 99,8 |
| CL | 200,9 |
| CN | 73,6 |
| TR | 156,2 |
| US | 120,7 |
| ZA | 100,0 |
| ZZ | 125,2 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MA

64,0

TN

96,6

TR

87,8

ZZ

82,8

0707 00 05

EG

182,1

JO

182,1

MA

176,8

TR

159,4

ZZ

175,1

0709 91 00

EG

51,3

ZZ

51,3

0709 93 10

MA

42,6

TR

89,7

ZZ

66,2

0805 10 20

EG

48,3

IL

66,7

MA

47,5

TN

45,8

TR

72,1

ZZ

56,1

0805 50 10

TR

69,0

ZZ

69,0

0808 10 80

CN

115,7

MK

25,2

US

150,2

ZZ

97,0

0808 30 90

AR

99,8

CL

200,9

CN

73,6

TR

156,2

US

120,7

ZA

100,0

ZZ

125,2

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

SOOVITUSED

| 5.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 65/31 |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 65/31

---

KOMISJONI SOOVITUS,

3. märts 2014,

tootmis- ja turustamiskavade koostamise ja rakendamise kohta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 1379/2013 kalapüügi- ja vesiviljelustoodete turu ühise korralduse kohta

(2014/117/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 292,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1379/2013 (1) (edaspidi „ühise turukorralduse määrus”) artikli 28 kohaselt peavad tootjaorganisatsioonid esitama tootmis- ja turustamiskavad oma riigi pädevatele asutustele heakskiitmiseks, et aidata kaasa kalapüügi- ja vesiviljelustoodete turu ühise korraldusega seotud eesmärkide saavutamisele. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1379/2013 (1) (edaspidi „ühise turukorralduse määrus”) artikli 28 kohaselt peavad tootjaorganisatsioonid esitama tootmis- ja turustamiskavad oma riigi pädevatele asutustele heakskiitmiseks, et aidata kaasa kalapüügi- ja vesiviljelustoodete turu ühise korraldusega seotud eesmärkide saavutamisele.

| (2) | Tootmis- ja turustamiskavad on tootjaorganisatsioonide jaoks kohustuslikud. |
| --- | --- |

(2)

Tootmis- ja turustamiskavad on tootjaorganisatsioonide jaoks kohustuslikud.

| (3) | Selleks et aidata kaasa tootmis- ja turustamiskavade ühetaolisele rakendamisele, on vaja, et komisjon esitaks üksikasjalikumad soovitused komisjoni rakendusmääruses (EL) nr 1418/2013 (2) kirjeldatud ülesehituse, vormi ja tähtaegade kohta, andes liikmesriikidele ja tootjaorganisatsioonidele sõnaselged ja üksikasjalikud juhised. |
| --- | --- |

(3)

Selleks et aidata kaasa tootmis- ja turustamiskavade ühetaolisele rakendamisele, on vaja, et komisjon esitaks üksikasjalikumad soovitused komisjoni rakendusmääruses (EL) nr 1418/2013 (2) kirjeldatud ülesehituse, vormi ja tähtaegade kohta, andes liikmesriikidele ja tootjaorganisatsioonidele sõnaselged ja üksikasjalikud juhised.

| (4) | Selleks et aidata tootjaorganisatsioonidel panustada kalapüügi- ja vesiviljelustoodete turu ühise korraldusega seotud eesmärkide saavutamisse, peaks komisjon esitama tootjaorganisatsioonidele soovitused, kuidas esitada oma kavandatud strateegia nii, et see vastaks tootmis- ja turunõuetele, eelkõige seoses koostatava tootmisprogrammi ja turustusstrateegia üksikasjadega. |
| --- | --- |

(4)

Selleks et aidata tootjaorganisatsioonidel panustada kalapüügi- ja vesiviljelustoodete turu ühise korraldusega seotud eesmärkide saavutamisse, peaks komisjon esitama tootjaorganisatsioonidele soovitused, kuidas esitada oma kavandatud strateegia nii, et see vastaks tootmis- ja turunõuetele, eelkõige seoses koostatava tootmisprogrammi ja turustusstrateegia üksikasjadega.

| (5) | Selleks et näidata, kuidas tootjaorganisatsioonid saaksid konkreetselt kaasa aidata määruse (EL) nr 1379/2013 artiklis 7 nende organisatsioonide jaoks sätestatud ja tootmis- ja turustamiskavades käsitletavate erinevate eesmärkide täitmisele, peaks komisjon esitama ka näiteid erinevate meetmete kohta, mida tootjaorganisatsioonid võiksid rakendada. |
| --- | --- |

(5)

Selleks et näidata, kuidas tootjaorganisatsioonid saaksid konkreetselt kaasa aidata määruse (EL) nr 1379/2013 artiklis 7 nende organisatsioonide jaoks sätestatud ja tootmis- ja turustamiskavades käsitletavate erinevate eesmärkide täitmisele, peaks komisjon esitama ka näiteid erinevate meetmete kohta, mida tootjaorganisatsioonid võiksid rakendada.

| (6) | Selleks et hõlbustada tootjaorganisatsioonidel tootmis- ja turustamiskavade täitmise jälgimist ning võimaldada riigi pädevatel asutustel hinnata tootmis- ja turustamiskavade erinevate meetmete panust ühise turu korraldamisega seotud eesmärkide saavutamisse ja anda neile võimalus kontrollida kavade rakendamisega seotud kohustuste täitmist tootjaorganisatsioonide poolt, tuleks soovitada asjakohaste näitajate kasutamist. |
| --- | --- |

(6)

Selleks et hõlbustada tootjaorganisatsioonidel tootmis- ja turustamiskavade täitmise jälgimist ning võimaldada riigi pädevatel asutustel hinnata tootmis- ja turustamiskavade erinevate meetmete panust ühise turu korraldamisega seotud eesmärkide saavutamisse ja anda neile võimalus kontrollida kavade rakendamisega seotud kohustuste täitmist tootjaorganisatsioonide poolt, tuleks soovitada asjakohaste näitajate kasutamist.

| (7) | Selleks et tootjaorganisatsioonidel ja riigi pädevatel asutustel oleks hõlpsam hinnata tootmis- ja turustamiskavades sisalduvate meetmete rakendamisest tulenevaid finantsvajadusi, tuleks soovitada rahastamiskava lisamist tootmis- ja turustamiskavasse. |
| --- | --- |

(7)

Selleks et tootjaorganisatsioonidel ja riigi pädevatel asutustel oleks hõlpsam hinnata tootmis- ja turustamiskavades sisalduvate meetmete rakendamisest tulenevaid finantsvajadusi, tuleks soovitada rahastamiskava lisamist tootmis- ja turustamiskavasse.

| (8) | Selleks et riigi pädevatel asutustel oleks võimalik hinnata, kuidas tootjaorganisatsioonid rakendavad tootmis- ja turustamiskavasid, peaks komisjon soovitama, et tootjaorganisatsioonide esitatud aastaaruanne sisaldaks asjakohaseid näitajaid, mille alusel hinnatakse kavandatud meetmete rakendamist ja nende meetmete panust tootjaorganisatsioonide eesmärkide saavutamisse. |
| --- | --- |

(8)

Selleks et riigi pädevatel asutustel oleks võimalik hinnata, kuidas tootjaorganisatsioonid rakendavad tootmis- ja turustamiskavasid, peaks komisjon soovitama, et tootjaorganisatsioonide esitatud aastaaruanne sisaldaks asjakohaseid näitajaid, mille alusel hinnatakse kavandatud meetmete rakendamist ja nende meetmete panust tootjaorganisatsioonide eesmärkide saavutamisse.

| (9) | Käesolevat soovitust muudetakse või see vaadatakse läbi vastavalt vajadusele ja eelkõige pärast seda, kui võetakse vastu tulevane liidu õigusakt, millega kehtestatakse ajavahemikuks 2014–2020 tingimused finantstoetuse saamiseks merendus- ja kalanduspoliitika valdkonnas, |
| --- | --- |

(9)

Käesolevat soovitust muudetakse või see vaadatakse läbi vastavalt vajadusele ja eelkõige pärast seda, kui võetakse vastu tulevane liidu õigusakt, millega kehtestatakse ajavahemikuks 2014–2020 tingimused finantstoetuse saamiseks merendus- ja kalanduspoliitika valdkonnas,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITTUSE:

Tootjaorganisatsioonid ja tootjaorganisatsioonide liidud peaksid järgima:

| a) | määruse (EL) nr 1379/2013 artikli 28 lõikes 1 osutatud tootmis- ja turustamiskavade (edaspidi „kavad”) vormi ja ülesehitust, mis on esitatud käesoleva soovituse A osas; |
| --- | --- |

a)

määruse (EL) nr 1379/2013 artikli 28 lõikes 1 osutatud tootmis- ja turustamiskavade (edaspidi „kavad”) vormi ja ülesehitust, mis on esitatud käesoleva soovituse A osas;

| b) | määruse (EL) nr 1379/2013 artikli 28 lõikes 5 osutatud aastaaruandega (edaspidi „aastaaruanne”) seotud tähtaegu ja menetlust käsitlevaid üksikasju, mis on esitatud käesoleva soovituse B osas. |
| --- | --- |

b)

määruse (EL) nr 1379/2013 artikli 28 lõikes 5 osutatud aastaaruandega (edaspidi „aastaaruanne”) seotud tähtaegu ja menetlust käsitlevaid üksikasju, mis on esitatud käesoleva soovituse B osas.

Kui käesolevas soovituses osutatakse tootjaorganisatsioonidele, siis osutatakse ka tootjaorganisatsioonide liitudele.

A   OSA

TOOTMIS- JA TURUSTAMISKAVADE VORM JA ÜLESEHITUS

Riigi ametiasutustele kalapüügi- ja vesiviljelussektori tootjaorganisatsioonide poolt esitatud kavad peaksid sisaldama järgmist üksikasjalikku teavet.

1.   Üldine teave tootjaorganisatsiooni kohta

Nimi

Tootjaorganisatsiooni täielik nimi.

Tüüp

Vesiviljelussektori tootjaorganisatsioon või kalapüügisektori tootjaorganisatsioon.

Tunnuskood

Riiklik tunnuskood.

Asukoht

Koht, kus tootjaorganisatsioon on ametlikult registreeritud (näiteks linn või sadam), ning samuti piirkond, kus tootjaorganisatsioon on pädev tegutsema, kasutades asjaomast NUTS (ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus) territoriaalüksust.

Liikmete arv

Tootjaorganisatsioonis ametlikult registreeritud tootjate arv.

Käive (üksikute liikide kaupa)

Tabel, milles on esitatud tootjaorganisatsiooni kogukäive viimasel kolmel aastal ja käive üksikute liikide kaupa.

Käive tuleks arvutada kas viimasel kolmel aastal esmamüügi käigus turustatud toodangu aastase keskmise väärtusena või äsja tunnustatud tootjaorganisatsioonide puhul samal perioodil tootjaorganisatsiooni iga liikme turustatud toodangu esmamüügi summana.

Kalapüügi või vesiviljelustoodete püügi maht (üksikute liikide kaupa)

Tabel, milles esitatakse üksikute liikide kaupa kalapüügi või vesiviljelustoodete püügi maht ja väärtus viimasel kolmel aastal, väljendatuna tonnides ja eurodes aasta kohta.

Tootjaorganisatsiooni peamiste turustatavate liikide kindlaksmääramine [endine alapunkt 2.1]

Peamiste turustatavate liikide kindlaksmääramiseks soovitatakse kasutada eelmises alapunktis kirjeldatud tabelit. Peamised töönduslikud liigid peaksid moodustama iga tootjaorganisatsiooni toodangust põhiosa käibe, püügimahu ja kasvatatud liikide poolest. Lähtuda tuleks komisjoni määruse (EÜ) nr 2508/2000 (3) artiklis 2 sätestatud eeskirjadest.

2.   Tootmisprogramm ja turustusstrateegia

2.1.   Sissejuhatus

Tootjaorganisatsioon peaks selgitama üldiseid seoseid kava eesmärkide ja nende meetmete vahel, mida ta kavatseb rakendada.

Kavad peaksid põhinema tootjaorganisatsiooni tugevuste, võimaluste, ohtude ja nõrkuste hindamisel ning nende kavade kehtestamiseks tuleks kõigepealt tutvustada tootjaorganisatsiooni kavandatud strateegiat, mille ta on ette näinud oma tootmise arendamiseks ja tootmise turunõuetega vastavusse viimiseks. Seda kõike tuleks teha kooskõlas ühise turukorralduse määruse artiklites 3 ja 7 tootjaorganisatsioonidele kehtestatud eesmärkidega.

Selle tutvustuse käigus tuleks selgelt välja tuua seos tootmisprogrammi ja turustusstrateegia vahel, mida tootjaorganisatsioon hakkab rakendama.

2.2.   Tootmisprogramm

Tootmisprogramm peaks sisaldama esialgset tarnegraafikut, mis hõlmab kogu aastat ja põhineb turul valitsevatel hooajalistel suundumustel (hind, tootmine ja nõudlus). Eelkõige tuleks tootmisprogrammis arvesse võtta järgmisi elemente.

2.2.1.   Kõikide tootjaorganisatsioonide puhul

| — | tootmistegevuse kavandamine; |
| --- | --- |

—

tootmistegevuse kavandamine;

| — | tegevuse koordineerimine teiste tootjatega. |
| --- | --- |

—

tegevuse koordineerimine teiste tootjatega.

Kalapüügisektori tootjaorganisatsioonide puhul:

| — | kalapüügiõiguste ja juurdepääsu korraldamine tootjaorganisatsiooni liikmete vahel olenevalt tootmise planeerimisest; |
| --- | --- |

—

kalapüügiõiguste ja juurdepääsu korraldamine tootjaorganisatsiooni liikmete vahel olenevalt tootmise planeerimisest;

| — | kogu saagi lossimise kohustuse rakendamine ja haldamine. |
| --- | --- |

—

kogu saagi lossimise kohustuse rakendamine ja haldamine.

2.2.2.   Vesiviljelussektori tootjaorganisatsioonide puhul

| — | säästvate vesiviljelustavade arendamine. |
| --- | --- |

—

säästvate vesiviljelustavade arendamine.

2.3.   Turustusstrateegia

Turustusstrateegias tuleks kirjeldada, kuidas tootjaorganisatsioon kavatseb tagada tarne, eelkõige peamiste turustatavate liikide kvaliteedi, koguse ja esitusviisi vastavuse turunõuetele. Eelkõige tuleks turustusstrateegias arvesse võtta järgmisi elemente:

| — | turunõuete kindlaksmääramine (kogus, kvaliteet, esitusviis); |
| --- | --- |

—

turunõuete kindlaksmääramine (kogus, kvaliteet, esitusviis);

| — | uute müügipunktide ja muude kaubandusvõimaluste kindlaksmääramine; |
| --- | --- |

—

uute müügipunktide ja muude kaubandusvõimaluste kindlaksmääramine;

| — | dialoog ja koordineerimine tarneahelasse kuuluvate teiste ettevõtjatega. |
| --- | --- |

—

dialoog ja koordineerimine tarneahelasse kuuluvate teiste ettevõtjatega.

3.   Meetmed ühise turukorralduse määruse artiklis 7 sätestatud eesmärkide saavutamiseks

3.1.   Kalapüügisektori tootjaorganisatsioonide puhul

3.1.1.   Säästva püügitegevuse edendamine
   (4)

Kava see osa peaks hõlmama ühte või mitut järgmistest meetmetest:

| — | kalapüügiõiguste ja juurdepääsu ühine korraldamine tootjaorganisatsiooni liikmete hulgas, tuginedes erinevate varude, kalapüügi ja püügipiirkondade suhtes kehtivatele majandamiseeskirjadele; |
| --- | --- |

—

kalapüügiõiguste ja juurdepääsu ühine korraldamine tootjaorganisatsiooni liikmete hulgas, tuginedes erinevate varude, kalapüügi ja püügipiirkondade suhtes kehtivatele majandamiseeskirjadele;

| — | dialoogi ja koostöö koordineerimine kalandusvaldkonna asjaomaste teadusorganisatsioonidega ning koostöö teaduslike nõuannete väljatöötamisel eesmärgiga toetada kalavarude majandamisega seotud otsuste tegemist; |
| --- | --- |

—

dialoogi ja koostöö koordineerimine kalandusvaldkonna asjaomaste teadusorganisatsioonidega ning koostöö teaduslike nõuannete väljatöötamisel eesmärgiga toetada kalavarude majandamisega seotud otsuste tegemist;

| — | selliste teaduslike ja tehniliste kampaaniate ettevalmistamine ja haldamine, mis on suunatud ressurssidealaste teadmiste parandamisele, ökosüsteemile avalduvale mõjule ning säästvate püügimeetodite arendamisele; |
| --- | --- |

—

selliste teaduslike ja tehniliste kampaaniate ettevalmistamine ja haldamine, mis on suunatud ressurssidealaste teadmiste parandamisele, ökosüsteemile avalduvale mõjule ning säästvate püügimeetodite arendamisele;

| — | mõjuhinnangute koostamine uute majandamismeetmete kohaldamiseks; |
| --- | --- |

—

mõjuhinnangute koostamine uute majandamismeetmete kohaldamiseks;

| — | tööohutuse ja mereohutusega seotud riskide kindlaksmääramine ja kollektiivne ennetamine; |
| --- | --- |

—

tööohutuse ja mereohutusega seotud riskide kindlaksmääramine ja kollektiivne ennetamine;

| — | tootjaorganisatsioonide liikmetele abi ja koolituse pakkumine seoses kalandusalaste eeskirjadega, säästvate püügitavade edendamisega või ohutusega pardal; |
| --- | --- |

—

tootjaorganisatsioonide liikmetele abi ja koolituse pakkumine seoses kalandusalaste eeskirjadega, säästvate püügitavade edendamisega või ohutusega pardal;

| — | tulemuslik osalemine erinevate asjaomaste, kalavarude majandamise valdkonna organite töös riiklikul, piirkondlikul, Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil; |
| --- | --- |

—

tulemuslik osalemine erinevate asjaomaste, kalavarude majandamise valdkonna organite töös riiklikul, piirkondlikul, Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil;

| — | tootjaorganisatsioonide, sealhulgas eri liikmesriikide tootjaorganisatsioonide vahelise dialoogi koordineerimine. |
| --- | --- |

—

tootjaorganisatsioonide, sealhulgas eri liikmesriikide tootjaorganisatsioonide vahelise dialoogi koordineerimine.

3.1.2.   Juhupüügi vältimine ja vähendamine
   (5)

Kava see osa peaks hõlmama ühte või mitut järgmistest meetmetest:

| — | selliste püügitavade kindlaksmääramine ja edendamine, mis aitavad vältida ja vähendada juhupüüki; |
| --- | --- |

—

selliste püügitavade kindlaksmääramine ja edendamine, mis aitavad vältida ja vähendada juhupüüki;

| — | selliste kavade ja kollektiivsete meetmete väljatöötamine ja rakendamine, mille eesmärk on vältida ja vähendada juhupüüki; |
| --- | --- |

—

selliste kavade ja kollektiivsete meetmete väljatöötamine ja rakendamine, mille eesmärk on vältida ja vähendada juhupüüki;

| — | selliselt püütud saagi parimate kasutusviiside kindlaksmääramine (6). |
| --- | --- |

—

selliselt püütud saagi parimate kasutusviiside kindlaksmääramine (6).

3.1.3.   Kalandustoodete jälgitavuse ning selgele ja kõikehõlmavale teabele tarbijate juurdepääsu lihtsustamine

Kava see osa peaks hõlmama ühte või mitut järgmistest meetmetest:

| — | jälgitavuse meetodite parandamine; |
| --- | --- |

—

jälgitavuse meetodite parandamine;

| — | teabevahetuse vajaduse ja tarbijate teavitamise meetmete hindamine; |
| --- | --- |

—

teabevahetuse vajaduse ja tarbijate teavitamise meetmete hindamine;

| — | toodete märgistuse parandamine, sealhulgas sertifitseerimismenetluste läbiviimisel eesmärgiga toetada kohustusliku ja vabatahtliku lisateabe esitamist, nagu on sätestatud ühise turukorralduse määruse artiklites 38 ja 39; |
| --- | --- |

—

toodete märgistuse parandamine, sealhulgas sertifitseerimismenetluste läbiviimisel eesmärgiga toetada kohustusliku ja vabatahtliku lisateabe esitamist, nagu on sätestatud ühise turukorralduse määruse artiklites 38 ja 39;

| — | teabevahetuse ja tarbijate teavitamise meetmete ettevalmistamine ja rakendamine. |
| --- | --- |

—

teabevahetuse ja tarbijate teavitamise meetmete ettevalmistamine ja rakendamine.

3.1.4.   Ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi kaotamisele kaasaaitamine

Kava see osa peaks hõlmama ühte või mitut järgmistest meetmetest:

| — | tootjate koolitamine ja harimine; |
| --- | --- |

—

tootjate koolitamine ja harimine;

| — | vaatlusprogrammid ja tootjaorganisatsioonide liikmete tegevuse kontroll. |
| --- | --- |

—

vaatlusprogrammid ja tootjaorganisatsioonide liikmete tegevuse kontroll.

3.1.5.   Oma liikmete kalapüügitoodete turuleviimise tingimuste parandamine

Kava see osa peaks hõlmama ühte või mitut järgmistest meetmetest:

| — | müügipunktide kindlaksmääramine oma liikmete toodangu turustamiseks ja pakkumise koondamiseks; |
| --- | --- |

—

müügipunktide kindlaksmääramine oma liikmete toodangu turustamiseks ja pakkumise koondamiseks;

| — | strateegiate väljatöötamine toodangu paremaks turustamiseks, sealhulgas toodete sertifitseerimiseks; |
| --- | --- |

—

strateegiate väljatöötamine toodangu paremaks turustamiseks, sealhulgas toodete sertifitseerimiseks;

| — | sertifitseerimismenetluste väljatöötamine, sealhulgas toiteväärtuse ja kvaliteedi valdkonnas; |
| --- | --- |

—

sertifitseerimismenetluste väljatöötamine, sealhulgas toiteväärtuse ja kvaliteedi valdkonnas;

| — | vabatahtliku lisateabe esitamise toetamine, nagu on sätestatud ühise turukorralduse määruse artiklis 39; |
| --- | --- |

—

vabatahtliku lisateabe esitamise toetamine, nagu on sätestatud ühise turukorralduse määruse artiklis 39;

| — | uute meetodite ja uute turustamisvahendite kavandamine ja väljatöötamine; |
| --- | --- |

—

uute meetodite ja uute turustamisvahendite kavandamine ja väljatöötamine;

| — | tootjaorganisatsiooni liikmetele abi ja koolituse pakkumine seoses turustamismeetoditega; |
| --- | --- |

—

tootjaorganisatsiooni liikmetele abi ja koolituse pakkumine seoses turustamismeetoditega;

| — | osalemine messidel riiklikul, Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil eesmärgiga edendada tootjaorganisatsiooni liikmete toodangut. |
| --- | --- |

—

osalemine messidel riiklikul, Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil eesmärgiga edendada tootjaorganisatsiooni liikmete toodangut.

3.1.6.   Majandusliku tulu suurendamine

Kava see osa peaks hõlmama ühte või mitut järgmistest meetmetest:

| — | tegevuskulude vähendamisele suunatud teadus- ja tehniliste kampaaniate ettevalmistamine ja jälgimine; |
| --- | --- |

—

tegevuskulude vähendamisele suunatud teadus- ja tehniliste kampaaniate ettevalmistamine ja jälgimine;

| — | tootjaorganisatsiooni liikmetele abi ja koolituse pakkumine kalandusettevõtte juhtimise valdkonnas; |
| --- | --- |

—

tootjaorganisatsiooni liikmetele abi ja koolituse pakkumine kalandusettevõtte juhtimise valdkonnas;

| — | tootjaorganisatsiooni liikmete jaoks kuluarvestusteenuste väljatöötamine. |
| --- | --- |

—

tootjaorganisatsiooni liikmete jaoks kuluarvestusteenuste väljatöötamine.

3.1.7.   Turgude stabiliseerimine

Kava see osa peaks hõlmama ühte või mitut järgmistest meetmetest:

| — | turuteabe parandamine; |
| --- | --- |

—

turuteabe parandamine;

| — | tootjaorganisatsiooni liikmete teadmiste parandamine tarneahela peamiste majanduslike stiimulite kohta; |
| --- | --- |

—

tootjaorganisatsiooni liikmete teadmiste parandamine tarneahela peamiste majanduslike stiimulite kohta;

| — | praktilise toe pakkumine tootjatele selleks, et paremini koordineerida teabe jagamist klientide ja teiste ettevõtjatega (eelkõige töötlejate, jaemüüjate ja enampakkumise korraldajatega). |
| --- | --- |

—

praktilise toe pakkumine tootjatele selleks, et paremini koordineerida teabe jagamist klientide ja teiste ettevõtjatega (eelkõige töötlejate, jaemüüjate ja enampakkumise korraldajatega).

3.1.8.   Toiduainetega varustamise parandamine ning toiduainete kvaliteedi ja toiduohutuse kõrgete normide edendamine, panustades seejuures tööhõivesse rannikualadel ja maapiirkondades

Kava see osa peaks hõlmama ühte või mitut järgmistest meetmetest:

| — | selliste kampaaniate ettevalmistamine ja läbiviimine, mille eesmärk on edendada turustusnorme (kvaliteet, suurus või kaal, pakendamine, esitusviis ja märgistamine) käsitlevaid algatusi; |
| --- | --- |

—

selliste kampaaniate ettevalmistamine ja läbiviimine, mille eesmärk on edendada turustusnorme (kvaliteet, suurus või kaal, pakendamine, esitusviis ja märgistamine) käsitlevaid algatusi;

| — | selliste kampaaniate ettevalmistamine ja läbiviimine, mille eesmärk on edendada uusi liike, mida on võimalik säästvalt kasutada; |
| --- | --- |

—

selliste kampaaniate ettevalmistamine ja läbiviimine, mille eesmärk on edendada uusi liike, mida on võimalik säästvalt kasutada;

| — | selliste kampaaniate ettevalmistamine ja läbiviimine, mille eesmärk on töötada välja uued menetlused ja tooted; |
| --- | --- |

—

selliste kampaaniate ettevalmistamine ja läbiviimine, mille eesmärk on töötada välja uued menetlused ja tooted;

| — | selliste kampaaniate ettevalmistamine ja läbiviimine, mille eesmärk on edendada kalandustooteid; |
| --- | --- |

—

selliste kampaaniate ettevalmistamine ja läbiviimine, mille eesmärk on edendada kalandustooteid;

| — | selliste kampaaniate ettevalmistamine ja läbiviimine, mille eesmärk on edendada tööhõivet kalandussektoris. |
| --- | --- |

—

selliste kampaaniate ettevalmistamine ja läbiviimine, mille eesmärk on edendada tööhõivet kalandussektoris.

3.1.9.   Kalapüügi keskkonnamõju vähendamine, sealhulgas kalapüügivahendite selektiivsuse parandamise kaudu

Kava see osa peaks hõlmama ühte või mitut järgmistest meetmetest:

| — | selliste teadusuuringute ja katseprogrammide ettevalmistamine ja läbiviimine, mille eesmärk on hinnata ja piirata kalapüügist tulenevat keskkonnamõju; |
| --- | --- |

—

selliste teadusuuringute ja katseprogrammide ettevalmistamine ja läbiviimine, mille eesmärk on hinnata ja piirata kalapüügist tulenevat keskkonnamõju;

| — | selliste katseprogrammide ettevalmistamine ja läbiviimine, mille eesmärk on töötada välja keskkonnamõju vähendavad kalapüügivahendid; |
| --- | --- |

—

selliste katseprogrammide ettevalmistamine ja läbiviimine, mille eesmärk on töötada välja keskkonnamõju vähendavad kalapüügivahendid;

| — | tootjatele koolituse ja abi pakkumine eesmärgiga hõlbustada väiksema keskkonnamõjuga püügitavade ja kalapüügivahendite kasutamist. |
| --- | --- |

—

tootjatele koolituse ja abi pakkumine eesmärgiga hõlbustada väiksema keskkonnamõjuga püügitavade ja kalapüügivahendite kasutamist.

3.2.   Vesiviljelussektori tootjaorganisatsioonide puhul

3.2.1.   Säästva vesiviljeluse edendamine
   (7)

Kava see osa peaks hõlmama ühte või mitut järgmistest meetmetest:

| — | teadus- ja tehniliste kampaaniate ettevalmistamine ja haldamine eesmärgiga parandada teadmisi liikidest ja vesiviljeluse mõjust keskkonnale ning edendada säästva vesiviljeluse arendamist; |
| --- | --- |

—

teadus- ja tehniliste kampaaniate ettevalmistamine ja haldamine eesmärgiga parandada teadmisi liikidest ja vesiviljeluse mõjust keskkonnale ning edendada säästva vesiviljeluse arendamist;

| — | dialoogi ja koostöö koordineerimine vesiviljeluse valdkonna asjaomaste teadusorganisatsioonidega ning koostöö teaduslike nõuannete väljatöötamisel eesmärgiga toetada vesiviljeluse korraldamisega seotud otsuste tegemist; |
| --- | --- |

—

dialoogi ja koostöö koordineerimine vesiviljeluse valdkonna asjaomaste teadusorganisatsioonidega ning koostöö teaduslike nõuannete väljatöötamisel eesmärgiga toetada vesiviljeluse korraldamisega seotud otsuste tegemist;

| — | abi ja koolituse pakkumine tootjaorganisatsiooni liikmetele eesmärgiga edendada säästvaid vesiviljelustavasid; |
| --- | --- |

—

abi ja koolituse pakkumine tootjaorganisatsiooni liikmetele eesmärgiga edendada säästvaid vesiviljelustavasid;

| — | tööohutusega seotud riskide kindlaksmääramine ja ühine ennetamine; |
| --- | --- |

—

tööohutusega seotud riskide kindlaksmääramine ja ühine ennetamine;

| — | tulemuslik osalemine erinevate asjaomaste vesiviljeluse valdkonna organite töös riiklikul, piirkondlikul, Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil; |
| --- | --- |

—

tulemuslik osalemine erinevate asjaomaste vesiviljeluse valdkonna organite töös riiklikul, piirkondlikul, Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil;

| — | tootjaorganisatsioonide, sealhulgas eri liikmesriikide tootjaorganisatsioonide vahelise dialoogi koordineerimine. |
| --- | --- |

—

tootjaorganisatsioonide, sealhulgas eri liikmesriikide tootjaorganisatsioonide vahelise dialoogi koordineerimine.

3.2.2.   Selle tagamine, et liikmete tegevus vastab riiklikele strateegiakavadele
   (8)

Kava see osa peaks hõlmama ühte või mitut järgmistest meetmetest:

| — | osalemine riiklike strateegiakavade väljatöötamises; |
| --- | --- |

—

osalemine riiklike strateegiakavade väljatöötamises;

| — | sööda säästvuse alaste sertifitseerimiskavade väljatöötamine. |
| --- | --- |

—

sööda säästvuse alaste sertifitseerimiskavade väljatöötamine.

3.2.3.   Selle tagada püüdmine, et kalapüügisektorist pärit vesiviljeluses kasutatavad söödatooted pärineksid säästvalt majandatud kalapüügist

Kava see osa peaks hõlmama ühte või mitut järgmistest meetmetest:

| — | jälgitavust soodustavate menetluste väljatöötamises osalemine; |
| --- | --- |

—

jälgitavust soodustavate menetluste väljatöötamises osalemine;

| — | sööda säästvuse alaste sertifitseerimiskavade väljatöötamine. |
| --- | --- |

—

sööda säästvuse alaste sertifitseerimiskavade väljatöötamine.

3.2.4.   Oma liikmete vesiviljelustoodete turuleviimise tingimuste parandamine

Kava see osa peaks hõlmama ühte või mitut järgmistest meetmetest:

| — | oma liikmete toodangu turustamiseks ja/või pakkumise koondamiseks müügipunktide kindlaksmääramine; |
| --- | --- |

—

oma liikmete toodangu turustamiseks ja/või pakkumise koondamiseks müügipunktide kindlaksmääramine;

| — | strateegiate väljatöötamine toodangu paremaks turustamiseks, sealhulgas toodete sertifitseerimiseks; |
| --- | --- |

—

strateegiate väljatöötamine toodangu paremaks turustamiseks, sealhulgas toodete sertifitseerimiseks;

| — | vabatahtliku lisateabe esitamise toetamine, nagu on sätestatud ühise turukorralduse määruse artiklis 39; |
| --- | --- |

—

vabatahtliku lisateabe esitamise toetamine, nagu on sätestatud ühise turukorralduse määruse artiklis 39;

| — | sertifitseerimismenetluste väljatöötamine, sealhulgas toiteväärtuse ja kvaliteedi valdkonnas; |
| --- | --- |

—

sertifitseerimismenetluste väljatöötamine, sealhulgas toiteväärtuse ja kvaliteedi valdkonnas;

| — | uute meetodite ja uute turustusvahendite kavandamine ja väljatöötamine; |
| --- | --- |

—

uute meetodite ja uute turustusvahendite kavandamine ja väljatöötamine;

| — | tootjaorganisatsiooni liikmetele abi ja koolituse pakkumine seoses turustusviisidega; |
| --- | --- |

—

tootjaorganisatsiooni liikmetele abi ja koolituse pakkumine seoses turustusviisidega;

| — | osalemine messidel riiklikul, Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil eesmärgiga edendada tootjaorganisatsiooni liikmete toodangut. |
| --- | --- |

—

osalemine messidel riiklikul, Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil eesmärgiga edendada tootjaorganisatsiooni liikmete toodangut.

3.2.5.   Majandusliku tulu suurendamine

Kava see osa peaks hõlmama ühte või mitut järgmistest meetmetest:

| — | tegevuskulude vähendamisele suunatud teadus- ja tehniliste kampaaniate ettevalmistamine ja jälgimine; |
| --- | --- |

—

tegevuskulude vähendamisele suunatud teadus- ja tehniliste kampaaniate ettevalmistamine ja jälgimine;

| — | tootjaorganisatsiooni liikmetele abi ja koolituse pakkumine vesiviljelusettevõtte juhtimise valdkonnas; |
| --- | --- |

—

tootjaorganisatsiooni liikmetele abi ja koolituse pakkumine vesiviljelusettevõtte juhtimise valdkonnas;

| — | tootjaorganisatsiooni liikmete jaoks kuluarvestusteenuste väljatöötamine. |
| --- | --- |

—

tootjaorganisatsiooni liikmete jaoks kuluarvestusteenuste väljatöötamine.

3.2.6.   Turgude stabiliseerimine

Kava see osa peaks hõlmama ühte või mitut järgmistest meetmetest:

| — | erinevate tootjaorganisatsioonide vahel sellise majandusteabe kogumise, töötlemise, jagamise ja kasutamise koordineerimine, mis on seotud tootjaorganisatsiooni liikmete toodanguga, sealhulgas varudega ja esmamüügi hindadega; |
| --- | --- |

—

erinevate tootjaorganisatsioonide vahel sellise majandusteabe kogumise, töötlemise, jagamise ja kasutamise koordineerimine, mis on seotud tootjaorganisatsiooni liikmete toodanguga, sealhulgas varudega ja esmamüügi hindadega;

| — | turuteabe parandamine; |
| --- | --- |

—

turuteabe parandamine;

| — | tootjaorganisatsiooni liikmete teadmiste parandamine tarneahela peamiste majanduslike stiimulite kohta; |
| --- | --- |

—

tootjaorganisatsiooni liikmete teadmiste parandamine tarneahela peamiste majanduslike stiimulite kohta;

| — | praktilise toe pakkumine tootjatele eesmärgiga paremini koordineerida teabe jagamist töötlejatega. |
| --- | --- |

—

praktilise toe pakkumine tootjatele eesmärgiga paremini koordineerida teabe jagamist töötlejatega.

3.2.7.   Toiduainetega varustamise parandamine ning toiduainete kvaliteedi ja toiduohutuse kõrgete normide edendamine, panustades seejuures tööhõivesse rannikualadel ja maapiirkondades

Kava see osa peaks hõlmama ühte või mitut järgmistest meetmetest:

| — | selliste kampaaniate ettevalmistamine ja läbiviimine, mille eesmärk on välja töötada turustusnorme (kvaliteet, suurus või kaal, pakendamine, esitusviis ja märgistamine) käsitlevad algatused; |
| --- | --- |

—

selliste kampaaniate ettevalmistamine ja läbiviimine, mille eesmärk on välja töötada turustusnorme (kvaliteet, suurus või kaal, pakendamine, esitusviis ja märgistamine) käsitlevad algatused;

| — | selliste kampaaniate ettevalmistamine ja läbiviimine, mille eesmärk on edendada tööhõivet vesiviljelussektoris; |
| --- | --- |

—

selliste kampaaniate ettevalmistamine ja läbiviimine, mille eesmärk on edendada tööhõivet vesiviljelussektoris;

| — | selliste kampaaniate ettevalmistamine ja läbiviimine, mille eesmärk on edendada vesiviljelustooteid. |
| --- | --- |

—

selliste kampaaniate ettevalmistamine ja läbiviimine, mille eesmärk on edendada vesiviljelustooteid.

4.   Meetmed teatavate liikide tarnete reguleerimiseks
   (9)

Kava see osa peaks hõlmama ühte või mitut järgmistest meetmetest:

| — | selliste kalandustoodete kindlaksmääramine, mille puhul esinevad turustusraskused teataval perioodil aastast; |
| --- | --- |

—

selliste kalandustoodete kindlaksmääramine, mille puhul esinevad turustusraskused teataval perioodil aastast;

| — | suunitletud tootmis- ja turustusstrateegiate ja -viiside väljatöötamine. |
| --- | --- |

—

suunitletud tootmis- ja turustusstrateegiate ja -viiside väljatöötamine.

5.   Karistused ja kontrollimeetmed

Kooskõlas ühise turukorralduse määruse artikli 8 lõike 1 punktiga d tuleks kava selles osas kirjeldada nii karistusi, mida kohaldatakse liikmete suhtes, kes rikuvad kavade rakendamiseks tehtud otsuseid, (10) kui ka meetmeid, mida tootjaorganisatsioon rakendab selleks, et kontrollida oma liikmete tegevuse vastavust selle organisatsiooni kehtestatud eeskirjadele (11). Kava see osa peaks hõlmama ühte või mitut järgmistest meetmetest:

| — | tootjaorganisatsiooni liikmete poolt toime pandud rikkumistega proportsionaalsete karistuste süsteemi väljatöötamine; |
| --- | --- |

—

tootjaorganisatsiooni liikmete poolt toime pandud rikkumistega proportsionaalsete karistuste süsteemi väljatöötamine;

| — | strateegiate ja programmide väljatöötamine eesmärgiga jõustada tootjaorganisatsiooni vastuvõetud eeskirjad; |
| --- | --- |

—

strateegiate ja programmide väljatöötamine eesmärgiga jõustada tootjaorganisatsiooni vastuvõetud eeskirjad;

| — | tootjaorganisatsiooni vastuvõetud eeskirjade rakendamisega seotud riskihindamiste läbiviimine; |
| --- | --- |

—

tootjaorganisatsiooni vastuvõetud eeskirjade rakendamisega seotud riskihindamiste läbiviimine;

| — | tootjaorganisatsiooni vastuvõetud eeskirjade jõustamise alaste kontrollide ettevalmistamine ja läbiviimine; |
| --- | --- |

—

tootjaorganisatsiooni vastuvõetud eeskirjade jõustamise alaste kontrollide ettevalmistamine ja läbiviimine;

| — | vaatlejate ja kontrollijate koolitamine; |
| --- | --- |

—

vaatlejate ja kontrollijate koolitamine;

| — | selliste suuniste koostamine ja levitamine, mis on ette nähtud selleks, et rakendada:






  a) | ühisest kalanduspoliitikast tulenevad õigusnormid; |
| --- | --- | --- |

—

selliste suuniste koostamine ja levitamine, mis on ette nähtud selleks, et rakendada:

a)

ühisest kalanduspoliitikast tulenevad õigusnormid;

| b) | tootjaorganisatsiooni vastuvõetud eeskirjad ja majandamismeetmed. |
| --- | --- |

b)

tootjaorganisatsiooni vastuvõetud eeskirjad ja majandamismeetmed.

6.   Kulud, mida tuleb arvesse võtta

6.1.   Rahastamiskava

Tootjaorganisatsioonidel soovitatakse lisada oma kavadesse rahastamiskava, milles esitatakse iga nende poolt kavandatava meetme kohta üksikasjalikult erinevad kulud ja planeeritavad rahalised vahendid.

Rahastamiskavas tuleks eristada järgmist kaht liiki tegevusi:

| a) | kavandatud meetmetega seotud ettevalmistavad ning järelevalve- ja juhtimistegevused (n-ö projekti omaniku tegevused), ning |
| --- | --- |

a)

kavandatud meetmetega seotud ettevalmistavad ning järelevalve- ja juhtimistegevused (n-ö projekti omaniku tegevused), ning

| b) | iga konkreetse kavandatud meetme praktilise elluviimisega seotud tegevused (n-ö projektijuhtimise tegevused). |
| --- | --- |

b)

iga konkreetse kavandatud meetme praktilise elluviimisega seotud tegevused (n-ö projektijuhtimise tegevused).

6.2.   Projekti omaniku tegevused

Projekti omaniku tegevustega kaasnevad kulutused peaksid hõlmama eelkõige kulutusi, mis on seotud turu-uuringutega, hindamistega, projekti kavandamisega, riskianalüüsiga ja mis tahes teostatavusuuringuga, mis viiakse läbi enne sellise meetme rakendamist, mis on seotud kava ühe eesmärgi saavutamisega. Nende hulka peaksid kuuluma ka kulutused, mis on seotud järelevalve ja kontrolliga, mida teeb tootjaorganisatsioon konkreetse meetme rakendamise käigus.

Arvesse võetavad kulutused võivad hõlmata erinevaid kategooriaid, näiteks tööjõukulud, teenuseosutamisega seotud kulud või tarnekulud.

6.3.   Projektijuhtimise tegevused

Projektijuhtimise tegevustega seotud kulutused peaksid hõlmama eelkõige rakendatud meetmete elementidega seotud konkreetseid kulutusi, mis ei ole seotud konkreetselt projekti omaniku tegevustega, näiteks kulutused, mis on seotud teadus- või tehnikakatsetustega, reklaamikampaaniatega, selliste uute tehniliste seadmete soetamise ja kasutuselevõtuga, mille eesmärk on suurendada selektiivsust, parandada jälgitavust või edendada säästvaid vesiviljelustavasid.

7.   Rakendamise ajakava

Kavad peaksid sisaldama ajakava, mis hõlmab kavandatud meetmeid ja seotud kulutusi. Mitmeaastaste kavade puhul peaksid kulutused olema jaotatud aastasteks osamakseteks.

Ajakavas peaks olema iga meetme kohta märgitud asjakohased väljundi- ja tulemusnäitajad, nagu on soovitatud punktis 8.

8.   Näitajad

Vastavalt punktis 7 soovitatule tuleks iga kavandatud meetme kohta esitada väljundi- ja tulemusnäitaja, et tootjaorganisatsioonidel ja riigi pädevatel asutustel oleks võimalik kontrollida nende meetmete rakendamist. Neid näitajaid tuleks kasutada ühise turukorralduse määruse artikli 28 lõikes 5 ette nähtud aastaaruandes. Nende näitajate abil peaks olema võimalik hinnata kavade strateegiliste eesmärkide saavutamist võrreldes kava sissejuhatuses kirjeldatud esialgse olukorraga.

Olenevalt nende asjakohasusest erinevate kavandatud meetmete puhul tuleks kasutada järgmisi näitajaid.

8.1.   Väljundinäitajad kavandatud meetmete rakendamiseks

8.1.1.   Kalapüügisektori tootjaorganisatsioonide puhul

Kava see osa peaks hõlmama väljundinäitajaid, mille abil hinnata vastavust:

| — | laevade planeeritud tegevusele, mis on muu hulgas väljendatud merel viibitud päevade arvuna ja sihtliikide püügimahtudena; |
| --- | --- |

—

laevade planeeritud tegevusele, mis on muu hulgas väljendatud merel viibitud päevade arvuna ja sihtliikide püügimahtudena;

| — | esialgsele ajakavale, mis on ette nähtud toodete turustamiseks liikide ja esitusviiside kaupa; |
| --- | --- |

—

esialgsele ajakavale, mis on ette nähtud toodete turustamiseks liikide ja esitusviiside kaupa;

| — | kavale, mis hõlmab turuvõimaluste kindlaksmääramiseks planeeritud tegevusi; |
| --- | --- |

—

kavale, mis hõlmab turuvõimaluste kindlaksmääramiseks planeeritud tegevusi;

| — | kavale, mis hõlmab toodete sertifitseerimiseks/märgistamiseks planeeritud tegevusi; |
| --- | --- |

—

kavale, mis hõlmab toodete sertifitseerimiseks/märgistamiseks planeeritud tegevusi;

| — | esialgsele ajakavale, mis on ette nähtud püügikoormuse ja/või püügivõimsuse korraldamiseks püügipiirkondade kaupa; |
| --- | --- |

—

esialgsele ajakavale, mis on ette nähtud püügikoormuse ja/või püügivõimsuse korraldamiseks püügipiirkondade kaupa;

| — | kavale, mis hõlmab juhusliku kaaspüügi vähendamiseks ette nähtud meetmeid; |
| --- | --- |

—

kavale, mis hõlmab juhusliku kaaspüügi vähendamiseks ette nähtud meetmeid;

| — | ajakavale, mis hõlmab nõuete järgimist, eeskirju, teadlikkust ja kontrolli käsitlevat tootjatele suunatud koolitust. |
| --- | --- |

—

ajakavale, mis hõlmab nõuete järgimist, eeskirju, teadlikkust ja kontrolli käsitlevat tootjatele suunatud koolitust.

Nende väljundinäitajate abil tuleks samuti:

| — | eelnevalt kindlaks määrata toodete müügitsüklid; |
| --- | --- |

—

eelnevalt kindlaks määrata toodete müügitsüklid;

| — | hinnata tootjate keskmise kuusissetuleku vastavust prognoositud sissetulekutasemele. |
| --- | --- |

—

hinnata tootjate keskmise kuusissetuleku vastavust prognoositud sissetulekutasemele.

8.1.2.   Vesiviljelussektori tootjaorganisatsioonide puhul

Kava see osa peaks hõlmama väljundinäitajaid, mille abil hinnata vastavust:

| — | kasvatatud liikide puhul kavandatud varude mahtudele ja püügimahtudele; |
| --- | --- |

—

kasvatatud liikide puhul kavandatud varude mahtudele ja püügimahtudele;

| — | esialgsele ajakavale, mis on ette nähtud toodete turustamiseks liikide ja esitusviiside kaupa; |
| --- | --- |

—

esialgsele ajakavale, mis on ette nähtud toodete turustamiseks liikide ja esitusviiside kaupa;

| — | kavale, mis käsitleb turuvõimaluste kindlaksmääramiseks planeeritud tegevusi; |
| --- | --- |

—

kavale, mis käsitleb turuvõimaluste kindlaksmääramiseks planeeritud tegevusi;

| — | kavale, mis käsitleb toodete sertifitseerimiseks/märgistamiseks planeeritud tegevusi; |
| --- | --- |

—

kavale, mis käsitleb toodete sertifitseerimiseks/märgistamiseks planeeritud tegevusi;

| — | kavale, mis käsitleb vesiviljelusest tuleneva ökosüsteemide saastamise vähendamist; |
| --- | --- |

—

kavale, mis käsitleb vesiviljelusest tuleneva ökosüsteemide saastamise vähendamist;

| — | kavale, mis käsitleb kasvatatud liikide säästva söötmise rakendamist; |
| --- | --- |

—

kavale, mis käsitleb kasvatatud liikide säästva söötmise rakendamist;

| — | ajakavale, mis hõlmab nõuete järgimist, eeskirju, teadlikkust ja kontrolli käsitlevat koolitust. |
| --- | --- |

—

ajakavale, mis hõlmab nõuete järgimist, eeskirju, teadlikkust ja kontrolli käsitlevat koolitust.

Nende väljundinäitajate abil peaks olema võimalik ka:

| — | eelnevalt kindlaks määrata toodete müügitsüklid; |
| --- | --- |

—

eelnevalt kindlaks määrata toodete müügitsüklid;

| — | hinnata tootjate keskmise kuusissetuleku vastavust prognoositud sissetulekutasemele. |
| --- | --- |

—

hinnata tootjate keskmise kuusissetuleku vastavust prognoositud sissetulekutasemele.

8.2.   Tulemusnäitajad, mille abil hinnata nende meetmete panust, mis võeti kasutusele tootmis- ja turustamiskavade eesmärkide saavutamiseks

8.2.1.   Kalapüügisektori tootjaorganisatsioonide puhul

Kava see osa peaks hõlmama tulemusnäitajaid, mille abil hinnata:

| — | püütud või turustatud liikide mahtu ja/või väärtust; |
| --- | --- |

—

püütud või turustatud liikide mahtu ja/või väärtust;

| — | püütud või turustatud liikide keskmist suurust; |
| --- | --- |

—

püütud või turustatud liikide keskmist suurust;

| — | müügi kasvu liikide ja/või toodete lõikes võrreldes varasema olukorraga; |
| --- | --- |

—

müügi kasvu liikide ja/või toodete lõikes võrreldes varasema olukorraga;

| — | müüdud uute toodete arvu ja mahtu ja/või väärtust võrreldes eelmise aastaga; |
| --- | --- |

—

müüdud uute toodete arvu ja mahtu ja/või väärtust võrreldes eelmise aastaga;

| — | püügikoormuse ja/või püügivõimsuse muutusi; |
| --- | --- |

—

püügikoormuse ja/või püügivõimsuse muutusi;

| — | lossitud juhupüügi koostise ja/või mahu muutusi; |
| --- | --- |

—

lossitud juhupüügi koostise ja/või mahu muutusi;

| — | lossitud või püütud toodangu väärtuse muutust inimese kohta; |
| --- | --- |

—

lossitud või püütud toodangu väärtuse muutust inimese kohta;

| — | tootmiskulude muutust tootmisühiku kohta; |
| --- | --- |

—

tootmiskulude muutust tootmisühiku kohta;

| — | müügikulude muutust tootmisühiku kohta; |
| --- | --- |

—

müügikulude muutust tootmisühiku kohta;

| — | tootjate keskmise kuusissetuleku muutusi; |
| --- | --- |

—

tootjate keskmise kuusissetuleku muutusi;

| — | muutusi müümata toodete määras võrreldes varasema olukorraga; |
| --- | --- |

—

muutusi müümata toodete määras võrreldes varasema olukorraga;

| — | muutusi tundlike toodete väärtuses võrreldes varasema olukorraga; |
| --- | --- |

—

muutusi tundlike toodete väärtuses võrreldes varasema olukorraga;

| — | õnnetuste arvu (õnnetused, millega kaasnesid vigastused ja/või surmajuhtumid); |
| --- | --- |

—

õnnetuste arvu (õnnetused, millega kaasnesid vigastused ja/või surmajuhtumid);

| — | tootjaorganisatsiooni eeskirjadega seoses täheldatud rikkumiste arvus toimunud muutusi. |
| --- | --- |

—

tootjaorganisatsiooni eeskirjadega seoses täheldatud rikkumiste arvus toimunud muutusi.

8.2.2.   Vesiviljelussektori tootjaorganisatsioonide puhul

Kava see osa peaks hõlmama tulemusnäitajaid, mille abil hinnata:

| — | püütud või turustatud liikide mahtu ja/või väärtust; |
| --- | --- |

—

püütud või turustatud liikide mahtu ja/või väärtust;

| — | müügi kasvu liikide ja/või toodete lõikes võrreldes varasema olukorraga; |
| --- | --- |

—

müügi kasvu liikide ja/või toodete lõikes võrreldes varasema olukorraga;

| — | müüdud uute toodete arvu ja mahtu ja/või väärtust võrreldes eelmise aastaga; |
| --- | --- |

—

müüdud uute toodete arvu ja mahtu ja/või väärtust võrreldes eelmise aastaga;

| — | püütud toodangu väärtuse muutust inimese kohta; |
| --- | --- |

—

püütud toodangu väärtuse muutust inimese kohta;

| — | muutusi kasvatatud liikide puhul kasutatud sellise sööda osakaalus, mis on pärit säästvatest või taastuvatest allikatest; |
| --- | --- |

—

muutusi kasvatatud liikide puhul kasutatud sellise sööda osakaalus, mis on pärit säästvatest või taastuvatest allikatest;

| — | muutusi saastunud toodangu kogustes; |
| --- | --- |

—

muutusi saastunud toodangu kogustes;

| — | tootmiskulude muutust tootmisühiku kohta; |
| --- | --- |

—

tootmiskulude muutust tootmisühiku kohta;

| — | müügikulude muutust tootmisühiku kohta; |
| --- | --- |

—

müügikulude muutust tootmisühiku kohta;

| — | tootjate keskmise kuusissetuleku muutusi; |
| --- | --- |

—

tootjate keskmise kuusissetuleku muutusi;

| — | muutusi müümata toodete määras võrreldes varasema olukorraga; |
| --- | --- |

—

muutusi müümata toodete määras võrreldes varasema olukorraga;

| — | muutusi tundlike toodete väärtuses võrreldes varasema olukorraga; |
| --- | --- |

—

muutusi tundlike toodete väärtuses võrreldes varasema olukorraga;

| — | õnnetuste arvu (õnnetused, millega kaasnesid vigastused ja/või surmajuhtumid); |
| --- | --- |

—

õnnetuste arvu (õnnetused, millega kaasnesid vigastused ja/või surmajuhtumid);

| — | tootjaorganisatsiooni eeskirjadega seoses täheldatud rikkumiste arvus toimunud muutusi. |
| --- | --- |

—

tootjaorganisatsiooni eeskirjadega seoses täheldatud rikkumiste arvus toimunud muutusi.

B   OSA

AASTAARUANDE ESITAMINE JA SISU

Tootjaorganisatsioonid peaksid esitama aastaaruande pärast kavade täitmist. Mitmeaastaste kavade puhul tuleks aruanne esitada igal aastal.

Aastaaruanne peaks sisaldama väljundi- ja tulemusnäitajaid, nagu need on ette nähtud riigi pädevatele asutustele heakskiitmiseks esitatud kavade rakendamise ajakavas.

Brüssel, 3. märts 2014

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Maria DAMANAKI

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1379/2013, 11. detsember 2013, kalapüügi- ja vesiviljelustoodete turu ühise korralduse kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1184/2006 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 104/2000 (ELT L 354, 28.12.2013, lk 1).

1

(2)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1418/2013, 17. detsember 2013, milles käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1379/2013 (kalandus- ja vesiviljelustoodete turu ühise korralduse kohta) kohaseid tootmis- ja turustamiskavasid (ELT L 353, 28.12.2013, lk 40).

2

(3)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 2508/2000, 15. november 2000, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 104/2000 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kalandussektori tegevuskavade kohta (EÜT L 289, 16.11.2000, lk 8).

3

(4)  Oma liikmete säästva kalandustegevuse edendamine, pakkudes neile arenguvõimalusi täies kooskõlas looduskaitsepoliitikaga, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22) (edaspidi „ühise kalanduspoliitika määrus”) ja keskkonnaalastes õigusaktides, võttes samas arvesse sotsiaalpoliitikat.

4

(5)  Kaubanduslike kalavarude juhupüügi vältimine ja vähendamine nii palju kui võimalik ning vajaduse korral selliselt püütud saagi võimalikult otstarbekas kasutamine, loomata turgu selliselt püütud saagi tarvis, mis on kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksem, nagu on sätestatud ühise kalanduspoliitika määruse artiklis 15.

5

(6)  Loomata turgu sellise saagi tarvis, mis on kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksem.

6

(7)  Oma liikmete vesiviljelusalase säästva tegevuse edendamine, pakkudes neile arenguvõimalusi täies kooskõlas looduskaitsepoliitikaga, nagu on sätestatud ühise kalanduspoliitika määruses ja keskkonnaalastes õigusaktides, võttes samas arvesse sotsiaalpoliitikat.

7

(8)  Sellele on osutatud ühise kalanduspoliitika määruse artiklis 34.

8

(9)  Liigid, mille puhul esineb aasta jooksul tavaliselt turustusraskusi – neile on osutatud ühise turukorralduse määruse artikli 28 lõike 2 punktis d.

9

(10)  Ühise turukorralduse määruse artikli 28 lõike 2 punktiga e ette nähtud karistused.

10

(11)  Ühise turukorralduse määruse artikli 8 lõike 1 punktiga d ette nähtud meetmed.

11

---

| 5.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 65/39 |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 65/39

---

KOMISJONI SOOVITUS,

3. märts 2014,

toidus esinevate broomitud leegiaeglustite jääkide seire kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

(2014/118/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 292,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Broomitud leegiaeglustid on broomorgaanilised ühendid, mida kantakse toodetele selleks, et pidurdada või aeglustada põlevate materjalide süttimist tulekahju korral. Neid kasutatakse laialdaselt mitmesuguste tarbekaupade, näiteks elektroonikatoodete, autode, mööbli ja ehitusmaterjalide süttivuse vähendamiseks. Broomitud leegiaeglustid võivad leostuda välja või aurustuda toodetest, milles neid on kasutatud. Kuna tarbekaubad visatakse nende olelusringi lõpus ära, on need ained aja jooksul saastanud keskkonda ja toiduahelat. |
| --- | --- |

(1)

Broomitud leegiaeglustid on broomorgaanilised ühendid, mida kantakse toodetele selleks, et pidurdada või aeglustada põlevate materjalide süttimist tulekahju korral. Neid kasutatakse laialdaselt mitmesuguste tarbekaupade, näiteks elektroonikatoodete, autode, mööbli ja ehitusmaterjalide süttivuse vähendamiseks. Broomitud leegiaeglustid võivad leostuda välja või aurustuda toodetest, milles neid on kasutatud. Kuna tarbekaubad visatakse nende olelusringi lõpus ära, on need ained aja jooksul saastanud keskkonda ja toiduahelat.

| (2) | Paljud broomitud leegiaeglustid on aga püsivad, bioakumuleeruvad ja mürgised nii inimestele kui ka keskkonnale. Arvatavasti põhjustavad nad neuroloogilisi käitumishäireid ja sisesekretsiooni häireid ning neid on leitud keskkonnas elusorganismides. |
| --- | --- |

(2)

Paljud broomitud leegiaeglustid on aga püsivad, bioakumuleeruvad ja mürgised nii inimestele kui ka keskkonnale. Arvatavasti põhjustavad nad neuroloogilisi käitumishäireid ja sisesekretsiooni häireid ning neid on leitud keskkonnas elusorganismides.

| (3) | Seepärast on komisjon palunud Euroopa Toiduohutusametil (edaspidi „toiduohutusamet”) koostada teadusliku arvamuse toidus leiduvatest broomitud leegiaeglustitest rahva tervisele tulenevate ohtude kohta. |
| --- | --- |

(3)

Seepärast on komisjon palunud Euroopa Toiduohutusametil (edaspidi „toiduohutusamet”) koostada teadusliku arvamuse toidus leiduvatest broomitud leegiaeglustitest rahva tervisele tulenevate ohtude kohta.

| (4) | Toidus leiduvaid saasteaineid käsitlev toiduohutusameti teaduskomisjon on ajavahemikus 2010. aasta septembrist kuni 2012. aasta septembrini vastu võtnud kuus teaduslikku arvamust (1) eri liikidesse kuuluvate broomitud leegiaeglustite kohta. |
| --- | --- |

(4)

Toidus leiduvaid saasteaineid käsitlev toiduohutusameti teaduskomisjon on ajavahemikus 2010. aasta septembrist kuni 2012. aasta septembrini vastu võtnud kuus teaduslikku arvamust (1) eri liikidesse kuuluvate broomitud leegiaeglustite kohta.

| (5) | EFSA soovitas terve rea nimetatud aineklasside puhul koguda rohkem andmeid nende sisalduse kohta toidus ja inimese organismis. |
| --- | --- |

(5)

EFSA soovitas terve rea nimetatud aineklasside puhul koguda rohkem andmeid nende sisalduse kohta toidus ja inimese organismis.

| (6) | Loomset päritolu toiduainetesse võivad broomitud leegiaeglustid sattuda seoses nende ainete leidumisega loomasöödas, seepärast võib toiduohutusamet 2014. aasta esimeste toidu järelevalve tulemuste põhjal esitada 2015. aastal soovituse nimetatud ainete seire kohta loomasöödas, |
| --- | --- |

(6)

Loomset päritolu toiduainetesse võivad broomitud leegiaeglustid sattuda seoses nende ainete leidumisega loomasöödas, seepärast võib toiduohutusamet 2014. aasta esimeste toidu järelevalve tulemuste põhjal esitada 2015. aastal soovituse nimetatud ainete seire kohta loomasöödas,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:

| 1. | Liikmesriigid peaksid aastatel 2014 ja 2015 korraldama broomitud leegiaeglustite toidus esinemise seiret. Seire peaks hõlmama paljusid eri toiduaineid, mis peegeldavad tarbimisharjumusi, et andmed võimaldaksid õigesti hinnata kokkupuudet nimetatud ainetega; seire peaks eri tüüpidesse kuuluvate broomitud leegiaeglustite puhul hõlmama eri toidukaupu. |
| --- | --- |

1.

Liikmesriigid peaksid aastatel 2014 ja 2015 korraldama broomitud leegiaeglustite toidus esinemise seiret. Seire peaks hõlmama paljusid eri toiduaineid, mis peegeldavad tarbimisharjumusi, et andmed võimaldaksid õigesti hinnata kokkupuudet nimetatud ainetega; seire peaks eri tüüpidesse kuuluvate broomitud leegiaeglustite puhul hõlmama eri toidukaupu.

| 2. | Liikmesriigid peaksid järgima proovivõtu korda, mis on sätestatud komisjoni määruse (EL) nr 252/2012 (2) II lisas selle tagamiseks, et proovid oleksid kontrollitava partii suhtes esindavad. |
| --- | --- |

2.

Liikmesriigid peaksid järgima proovivõtu korda, mis on sätestatud komisjoni määruse (EL) nr 252/2012 (2) II lisas selle tagamiseks, et proovid oleksid kontrollitava partii suhtes esindavad.

| 3. | Liikmesriigid peaksid analüüsima toiduaineid, et tuvastada järgmisi eri klassidesse kuuluvaid broomitud leegiaeglusteid asjaomastes toidukaupades:






  a) | polübroomitud difenüüleetrite (PBDEd) hulgast: 2,2′,4-tribromodifenüüleeter (BDE-28, CASi nr 41318-75-6); 2,2′,4,4′-tetrabromodifenüüleeter (BDE-47, CASi nr 5436-43-1); 2,2′,4,5′-tetrabromodifenüüleeter (BDE-49, CASi nr 243982-82-3); 2,2′,4,4′,5-pentabromodifenüüleeter (BDE-99, CASi nr 60348-60-9); 2,2′,4,4′,6-pentabromodifenüüleeter (BDE-100, CASi nr 189084-64-8); 2,2′,3,4,4′,5′-heksabromodifenüüleeter (BDE-138, CASi nr 67888-98-6); 2,2′,4,4′,5,5′-heksabromodifenüüleeter (BDE-153, CASi nr 68631-49-2); 2,2′,4,4′,5,6′-heksabromodifenüüleeter (BDE-154, CASi nr 207122-15-4); 2,2′,3,4,4′,5′,6-heptabromodifenüüleeter (BDE-183, CASi nr 207122-16-5) ja 2,2′,3,3′,4,4′,5,5′,6,6′-dekabromodifenüüleeter (BDE-209, CASi nr 1163-19-5) – munades ja munatoodetes, piimas ja piimatoodetes, lihas ja lihatoodetes, loomsetes ja taimsetes rasvades ja õlides, kalades ja muudes mereandides, eritoiduks ettenähtud toodetes ning imikutele ja väikelastele ettenähtud toidus, kasutades analüütilisi meetodeid, mis võimaldavad tuvastada vähemalt 0,01 ng saasteaine sisalduse 1 g märgmassi kohta; |
| --- | --- | --- |

3.

Liikmesriigid peaksid analüüsima toiduaineid, et tuvastada järgmisi eri klassidesse kuuluvaid broomitud leegiaeglusteid asjaomastes toidukaupades:

a)

polübroomitud difenüüleetrite (PBDEd) hulgast: 2,2′,4-tribromodifenüüleeter (BDE-28, CASi nr 41318-75-6); 2,2′,4,4′-tetrabromodifenüüleeter (BDE-47, CASi nr 5436-43-1); 2,2′,4,5′-tetrabromodifenüüleeter (BDE-49, CASi nr 243982-82-3); 2,2′,4,4′,5-pentabromodifenüüleeter (BDE-99, CASi nr 60348-60-9); 2,2′,4,4′,6-pentabromodifenüüleeter (BDE-100, CASi nr 189084-64-8); 2,2′,3,4,4′,5′-heksabromodifenüüleeter (BDE-138, CASi nr 67888-98-6); 2,2′,4,4′,5,5′-heksabromodifenüüleeter (BDE-153, CASi nr 68631-49-2); 2,2′,4,4′,5,6′-heksabromodifenüüleeter (BDE-154, CASi nr 207122-15-4); 2,2′,3,4,4′,5′,6-heptabromodifenüüleeter (BDE-183, CASi nr 207122-16-5) ja 2,2′,3,3′,4,4′,5,5′,6,6′-dekabromodifenüüleeter (BDE-209, CASi nr 1163-19-5) – munades ja munatoodetes, piimas ja piimatoodetes, lihas ja lihatoodetes, loomsetes ja taimsetes rasvades ja õlides, kalades ja muudes mereandides, eritoiduks ettenähtud toodetes ning imikutele ja väikelastele ettenähtud toidus, kasutades analüütilisi meetodeid, mis võimaldavad tuvastada vähemalt 0,01 ng saasteaine sisalduse 1 g märgmassi kohta;

| b) | heksabromotsüklododekaanide (HBCDDd) hulgast: (+/–)-α-HBCD (1,2,5,6,9,10-heksabromo-(1R,2R,5S,6R,9R,10S)-rel-tsüklododekaan, CASi nr 134237-50-6); (+/–)-β-HBCD (1,2,5,6,9,10-heksabromo-(1R,2S,5R,6R,9R,10S)-rel-tsüklododekaan, CASi nr 134237-51-7) ja (+/–)-γ-HBCD (1,2,5,6,9,10-heksabromo-(1R,2R,5R,6S,9S,10R)-rel-tsüklododekaan, CASi nr 134237-52-8) – kalades ja muudes mereandides, lihas ja lihatoodetes, piimas ja piimatoodetes, munades ja munatoodetes, samuti imikutoitudes ja jätkupiimasegudes. HBCDDde analüüsi meetodid hõlmavad ka stereoisomeeride määramist ja need peaksid võimaldama tuvastada vähemalt 0,01 ng saasteaine sisalduse 1 g märgmassi kohta; |
| --- | --- |

b)

heksabromotsüklododekaanide (HBCDDd) hulgast: (+/–)-α-HBCD (1,2,5,6,9,10-heksabromo-(1R,2R,5S,6R,9R,10S)-rel-tsüklododekaan, CASi nr 134237-50-6); (+/–)-β-HBCD (1,2,5,6,9,10-heksabromo-(1R,2S,5R,6R,9R,10S)-rel-tsüklododekaan, CASi nr 134237-51-7) ja (+/–)-γ-HBCD (1,2,5,6,9,10-heksabromo-(1R,2R,5R,6S,9S,10R)-rel-tsüklododekaan, CASi nr 134237-52-8) – kalades ja muudes mereandides, lihas ja lihatoodetes, piimas ja piimatoodetes, munades ja munatoodetes, samuti imikutoitudes ja jätkupiimasegudes. HBCDDde analüüsi meetodid hõlmavad ka stereoisomeeride määramist ja need peaksid võimaldama tuvastada vähemalt 0,01 ng saasteaine sisalduse 1 g märgmassi kohta;

| c) | tetrabromobisfenooli A ja selle derivaatide hulgast: tetrabromobisfenool A (TBBPA, CASi nr 79-94-7) ja võimaluse korral TBBPA bismetüüleeter (TBBPA-bME, CASi nr 70156-79-5); TBBPA bis(2-hüdroksüetüül)eeter (TBBPA-bOHEE, CASi nr 4162-45-2); TBBPA bisallüüleeter (TBBPA-bAE, CASi nr 25327-89-3); tetrabromobisfenool A bis(glütsidüüleeter) (TBBPA-bGE, CASi nr 3072-84-2) ja TBBPA bis(2,3-dibromopropüül)eeter (TBBPA-bDiBPrE, CASi nr 21850-44-2) – kalades ja muudes mereandides, lihas ja lihatoodetes, piimas ja piimatoodetes ning munades ja munatoodetes. Tetrabromobisfenool A ja selle derivaatide määramiseks kasutatavad meetodid peaksid võimaldama tuvastada vähemalt 0,1 ng saasteaine sisalduse 1 g märgmassi kohta; |
| --- | --- |

c)

tetrabromobisfenooli A ja selle derivaatide hulgast: tetrabromobisfenool A (TBBPA, CASi nr 79-94-7) ja võimaluse korral TBBPA bismetüüleeter (TBBPA-bME, CASi nr 70156-79-5); TBBPA bis(2-hüdroksüetüül)eeter (TBBPA-bOHEE, CASi nr 4162-45-2); TBBPA bisallüüleeter (TBBPA-bAE, CASi nr 25327-89-3); tetrabromobisfenool A bis(glütsidüüleeter) (TBBPA-bGE, CASi nr 3072-84-2) ja TBBPA bis(2,3-dibromopropüül)eeter (TBBPA-bDiBPrE, CASi nr 21850-44-2) – kalades ja muudes mereandides, lihas ja lihatoodetes, piimas ja piimatoodetes ning munades ja munatoodetes. Tetrabromobisfenool A ja selle derivaatide määramiseks kasutatavad meetodid peaksid võimaldama tuvastada vähemalt 0,1 ng saasteaine sisalduse 1 g märgmassi kohta;

| d) | bromofenoolide ja nende derivaatide hulgast: 2,4,6-tribromofenool (2,4,6-TBP, CASi nr 118-79-6); 2,4-dibromofenool (2,4-DBP, CASi nr 615-58-7); 4-bromofenool (4-BP, CASi nr 106-41-2); 2,6-dibromofenool (2,6-DBP, CASi nr 608-33-3); tetrabromobisfenool S (TBBPS, CASi nr 39635-79-5); tetrabromobisphenol S-i bismetüüleeter (TBBPS-BME, CASi nr 70156-79-5) – kalades ja muudes mereandides. Bromofenoolide ja nende derivaatide määramiseks kasutatavad meetodid peaksid võimaldama tuvastada vähemalt 0,1 ng saasteaine sisalduse 1 g märgmassi kohta; |
| --- | --- |

d)

bromofenoolide ja nende derivaatide hulgast: 2,4,6-tribromofenool (2,4,6-TBP, CASi nr 118-79-6); 2,4-dibromofenool (2,4-DBP, CASi nr 615-58-7); 4-bromofenool (4-BP, CASi nr 106-41-2); 2,6-dibromofenool (2,6-DBP, CASi nr 608-33-3); tetrabromobisfenool S (TBBPS, CASi nr 39635-79-5); tetrabromobisphenol S-i bismetüüleeter (TBBPS-BME, CASi nr 70156-79-5) – kalades ja muudes mereandides. Bromofenoolide ja nende derivaatide määramiseks kasutatavad meetodid peaksid võimaldama tuvastada vähemalt 0,1 ng saasteaine sisalduse 1 g märgmassi kohta;

| e) | laieneva kasutusega ja uudsete broomitud leegiaeglustite hulgast: tris(2,3-dibromopropüül)fosfaat (TDBPP, CASi nr 126-72-7); N,N′-etüleenbis(tetrabromoftaalimiid) (EBTEBPI, CASi nr 32588-76-4); heksabromotsüklodekaan (HBCYD, CASi nr 25495-98-1); bis(2-etüülheksüül)-tetrabromoftalaat (BEH-TEBP, CASi nr 26040-51-7); 2-etüülheksüül-2,3,4,5-tetrabromobensoaat (EH-TBB, CASi nr 183658-27-7) ja dibromoneopentüülglükool (DBNPG, CASi nr 3296-90-0) – kalades ja muudes mereandides, lihas ja lihatoodetes (sealhulgas söödavas rupsis), loomsetes ja taimsetes rasvades ja õlides, piimas ja piimatoodetes, munades ja munatoodetes ning imikutele ja väikelastele ettenähtud toidus. Laieneva kasutusega ja uudsete broomitud leegiaeglustajate määramiseks kasutatavad meetodid peaksid võimaldama tuvastada vähemalt 1 ng saasteaine sisalduse 1 g märgmassi kohta. |
| --- | --- |

e)

laieneva kasutusega ja uudsete broomitud leegiaeglustite hulgast: tris(2,3-dibromopropüül)fosfaat (TDBPP, CASi nr 126-72-7); N,N′-etüleenbis(tetrabromoftaalimiid) (EBTEBPI, CASi nr 32588-76-4); heksabromotsüklodekaan (HBCYD, CASi nr 25495-98-1); bis(2-etüülheksüül)-tetrabromoftalaat (BEH-TEBP, CASi nr 26040-51-7); 2-etüülheksüül-2,3,4,5-tetrabromobensoaat (EH-TBB, CASi nr 183658-27-7) ja dibromoneopentüülglükool (DBNPG, CASi nr 3296-90-0) – kalades ja muudes mereandides, lihas ja lihatoodetes (sealhulgas söödavas rupsis), loomsetes ja taimsetes rasvades ja õlides, piimas ja piimatoodetes, munades ja munatoodetes ning imikutele ja väikelastele ettenähtud toidus. Laieneva kasutusega ja uudsete broomitud leegiaeglustajate määramiseks kasutatavad meetodid peaksid võimaldama tuvastada vähemalt 1 ng saasteaine sisalduse 1 g märgmassi kohta.

| 4. | Liikmesriigid peaksid broomitud leegiaeglustite analüüse tegema vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 882/2004 (3) III lisale, kasutades analüüsimeetodit, mille usaldusväärsus on tõendatud. |
| --- | --- |

4.

Liikmesriigid peaksid broomitud leegiaeglustite analüüse tegema vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 882/2004 (3) III lisale, kasutades analüüsimeetodit, mille usaldusväärsus on tõendatud.

| 5. | Liikmesriigid peaksid Euroopa Toiduohutusametile korrapäraselt esitama seireandmeid (sisaldus kogumassis või rasvas) koos Euroopa Toiduohutusameti sätestatud teabega ning sobivas elektroonilises vormis, et oleks võimalik moodustada ühtne andmebaas. Samuti peaksid liikmesriigid esitama eelnevate aastate andmed, mille saamisel on kasutatud tõendatult usaldusväärseid analüüsimeetodeid, et jälgida kokkupuute tendentse. |
| --- | --- |

5.

Liikmesriigid peaksid Euroopa Toiduohutusametile korrapäraselt esitama seireandmeid (sisaldus kogumassis või rasvas) koos Euroopa Toiduohutusameti sätestatud teabega ning sobivas elektroonilises vormis, et oleks võimalik moodustada ühtne andmebaas. Samuti peaksid liikmesriigid esitama eelnevate aastate andmed, mille saamisel on kasutatud tõendatult usaldusväärseid analüüsimeetodeid, et jälgida kokkupuute tendentse.

Brüssel, 3. märts 2014

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Tonio BORG

---

(1)  Toiduahelas olevate saasteainetega tegeleva Euroopa Toiduohutusameti teaduskomisjon (CONTAM); Scientific Opinion on Polybrominated Biphenyls (PBBs) in Food. EFSA Journal 2010; 8(10): 1789. [151 lk]. doi:10.2903/j.efsa.2010.1789.

1

EFSA Journal

Scientific Opinion on Polybrominated Biphenyls (PBBs) in Food. EFSA Journal 2011; 9(5):2156. [274 lk] doi:10.2903/j.efsa.2011.2156.

EFSA Journal

Scientific Opinion on Hexabromocyclododecanes (HBCDDs) in Food. EFSA Journal 2011; 9(7):2296. [118 lk] doi:10.2903/j.efsa.2011.2296.

EFSA Journal

Scientific Opinion on Tetrabromobisphenol A (TBBPA) and its derivatives in food. EFSA Journal 2011; 9(12):2477. [61 lk] doi:10.2903/j.efsa.2011.2477.

EFSA Journal

Scientific Opinion on Brominated Flame Retardants (BFRs) in Food: Brominated Phenols and their Derivatives. EFSA Journal 2012; 10(4):2634. [42 lk] doi:10.2903/j.efsa.2012.2634.

EFSA Journal

Scientific Opinion on Emerging and Novel Brominated Flame Retardants (BFRs) in Food. EFSA Journal 2012; 10(10):2908. [125 lk] doi:10.2903/j.efsa.2012.2908.

EFSA Journal

(2)  Komisjoni määrus (EL) nr 252/2012, 21. märts 2012, millega sätestatakse proovivõtu- ja analüüsimeetodid dioksiinide, dioksiinitaoliste PCBde ja mittedioksiinitaoliste PCBde sisalduse ametlikuks kontrollimiseks teatavates toiduainetes ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1883/2006 (ELT L 84, 23.3.2012, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 882/2004, 29. aprill 2004, ametlike kontrollide kohta, mida tehakse sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise kontrollimise tagamiseks (ELT L 165, 30.4.2004, lk 1).

3

---

KODU- JA TÖÖKORRAD

| 5.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 65/41 |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 65/41

---

KODUKORD

SISSEJUHATUS

Regioonide Komitee võttis Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 306 teise lõigu alusel 31. jaanuaril 2014 vastu järgmise kodukorra.

MÄRKUS

Käesolevas kodukorras kasutatud ametinimetused kehtivad võrdselt nii nais- kui ka meessoost isikute kohta.

I   JAOTIS

KOMITEE LIIKMED JA TÖÖORGANID

1.   PEATÜKK

Komitee tööorganid

Artikkel 1

Komitee tööorganid

Komitee tööorganiteks on täiskogu, president, juhatus, esimeeste konverents ja komisjonid.

2.   PEATÜKK

Komitee liikmed

Artikkel 2

Komitee täisliikmete ja asendusliikmete staatus

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 300 esindavad komitee täisliikmed ja asendusliikmed piirkondliku ja kohaliku omavalitsuse üksusi. Neil on piirkondlike või kohalike omavalitsusorganite valimistel saadud volitused või nad kannavad poliitilist vastutust valitud kogu ees. Ametiülesannete täitmisel ei või komitee liikmeid siduda mingite kohustuslike juhistega. Liidu üldistes huvides on nad oma kohustuste täitmisel täiesti sõltumatud.

Artikkel 3

Volituste tähtaeg

| 1. | Komitee täis- või asendusliikme volitused algavad kuupäevast, mil jõustub nõukogu otsus tema ametisse nimetamise kohta. |
| --- | --- |

1.

Komitee täis- või asendusliikme volitused algavad kuupäevast, mil jõustub nõukogu otsus tema ametisse nimetamise kohta.

| 2. | Komitee täis- või asendusliikme volitused lõpevad tema tagasiastumisel, tema ametisse nimetamise otsuse aluseks olnud volituste lõppemisel või tema surma korral. |
| --- | --- |

2.

Komitee täis- või asendusliikme volitused lõpevad tema tagasiastumisel, tema ametisse nimetamise otsuse aluseks olnud volituste lõppemisel või tema surma korral.

| 3. | Tagasiastumissoovi korral peab komitee täis- või asendusliige esitama kirjaliku avalduse komitee presidendile, märkides ära tagasiastumise jõustumise kuupäeva. President teavitab sellest nõukogu, kes kinnitab komitee liikme koha vabanemist ja korraldab koha täitmise menetluse. |
| --- | --- |

3.

Tagasiastumissoovi korral peab komitee täis- või asendusliige esitama kirjaliku avalduse komitee presidendile, märkides ära tagasiastumise jõustumise kuupäeva. President teavitab sellest nõukogu, kes kinnitab komitee liikme koha vabanemist ja korraldab koha täitmise menetluse.

| 4. | Komitee täis- või asendusliige, kelle volitused komitees lõpevad seoses tema ametisse nimetamise otsuse aluseks olnud volituste lõppemisega, peab sellest viivitamatult kirjalikult teavitama komitee presidenti. |
| --- | --- |

4.

Komitee täis- või asendusliige, kelle volitused komitees lõpevad seoses tema ametisse nimetamise otsuse aluseks olnud volituste lõppemisega, peab sellest viivitamatult kirjalikult teavitama komitee presidenti.

| 5. | Käesoleva artikli lõikes 2 osutatud juhtudel nimetab nõukogu komitee koosseisu volituste lõppemiseni jäänud ajaks asendaja. |
| --- | --- |

5.

Käesoleva artikli lõikes 2 osutatud juhtudel nimetab nõukogu komitee koosseisu volituste lõppemiseni jäänud ajaks asendaja.

Artikkel 4

Privileegid ja immuniteedid

Komitee täisliikmetel ja nõuetekohaselt volitatud asendusliikmetel on privileegid ja immuniteedid vastavalt Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokollile.

Artikkel 5

Täis- ja asendusliikmete osalemine

| 1. | Komitee täisliiget, kes ei saa osaleda täiskogu istungjärgul, võib asendada sama riigi delegatsiooni kuuluv asendusliige. Asendusliige võidakse määrata ka ainult kindlateks istungipäevadeks. Kõik koosolekul osalevad komitee täis- ja asendusliikmed peavad ennast kohalolijate nimekirja kandma. |
| --- | --- |

1.

Komitee täisliiget, kes ei saa osaleda täiskogu istungjärgul, võib asendada sama riigi delegatsiooni kuuluv asendusliige. Asendusliige võidakse määrata ka ainult kindlateks istungipäevadeks. Kõik koosolekul osalevad komitee täis- ja asendusliikmed peavad ennast kohalolijate nimekirja kandma.

| 2. | Komitee täisliiget, kes ei saa osaleda komisjoni või mis tahes muul juhatuse heaks kiidetud koosolekul, võib asendada teine sama riigi delegatsiooni, samasse fraktsiooni või piirkondadevahelisse rühma kuuluv täis- või asendusliige. Kõik koosolekul osalevad komitee täis- ja asendusliikmed peavad ennast kohalolijate nimekirja kandma. |
| --- | --- |

2.

Komitee täisliiget, kes ei saa osaleda komisjoni või mis tahes muul juhatuse heaks kiidetud koosolekul, võib asendada teine sama riigi delegatsiooni, samasse fraktsiooni või piirkondadevahelisse rühma kuuluv täis- või asendusliige. Kõik koosolekul osalevad komitee täis- ja asendusliikmed peavad ennast kohalolijate nimekirja kandma.

| 3. | Kodukorra artikli 37 või 62 alusel koostatud töörühma asendusliikmete nimekirja määratud komitee täisliige või asendusliige võib asendada ükskõik millist oma fraktsiooni liiget. |
| --- | --- |

3.

Kodukorra artikli 37 või 62 alusel koostatud töörühma asendusliikmete nimekirja määratud komitee täisliige või asendusliige võib asendada ükskõik millist oma fraktsiooni liiget.

| 4. | Asendusliige või teist liiget asendav täisliige võib asendada vaid ühte liiget. Asendusliikmel või teist liiget asendaval täisliikmel on asjaomasel koosolekul kõik liikme volitused. Hääleõiguse delegeerimisest tuleb teatada peasekretariaati, järgides teatamiskorrast tulenevaid nõudeid. Vastav teade peab laekuma koosolekule eelnevaks päevaks. |
| --- | --- |

4.

Asendusliige või teist liiget asendav täisliige võib asendada vaid ühte liiget. Asendusliikmel või teist liiget asendaval täisliikmel on asjaomasel koosolekul kõik liikme volitused. Hääleõiguse delegeerimisest tuleb teatada peasekretariaati, järgides teatamiskorrast tulenevaid nõudeid. Vastav teade peab laekuma koosolekule eelnevaks päevaks.

| 5. | Iga täiskogu istungjärgu puhul hüvitatakse kulud vaid ühekordselt kas täis- või asendusliikmele. Sellega seonduva sätestavad täpsemalt juhatuse kehtestatavad sõidukulusid ja päevaraha käsitlevad juhised. |
| --- | --- |

5.

Iga täiskogu istungjärgu puhul hüvitatakse kulud vaid ühekordselt kas täis- või asendusliikmele. Sellega seonduva sätestavad täpsemalt juhatuse kehtestatavad sõidukulusid ja päevaraha käsitlevad juhised.

| 6. | Raportööriks määratud asendusliige võib tutvustada enda vastutusel koostatud arvamuse eelnõu täiskogu istungjärgul, mille päevakorras on arvamuse eelnõu. Sama kehtib ka siis, kui komitee täisliige, keda ta asendab, viibib ise samuti sellel istungil. Komitee täisliige võib oma hääleõiguse kõnealuse arvamuse eelnõu arutamise ajaks edasi delegeerida asendusliikmele. Hääleõiguse delegeerimisest tuleb peasekretärile enne asjaomast istungjärku kirjalikult teatada. |
| --- | --- |

6.

Raportööriks määratud asendusliige võib tutvustada enda vastutusel koostatud arvamuse eelnõu täiskogu istungjärgul, mille päevakorras on arvamuse eelnõu. Sama kehtib ka siis, kui komitee täisliige, keda ta asendab, viibib ise samuti sellel istungil. Komitee täisliige võib oma hääleõiguse kõnealuse arvamuse eelnõu arutamise ajaks edasi delegeerida asendusliikmele. Hääleõiguse delegeerimisest tuleb peasekretärile enne asjaomast istungjärku kirjalikult teatada.

| 7. | Ilma et see piiraks artikli 23 lõike 1 kohaldamist, kaotavad kõik hääleõiguse delegeerimised kehtivuse hetkest, mil lõpevad selle täisliikme volitused komitee liikmena, kes ei saa koosolekul või istungil osaleda. |
| --- | --- |

7.

Ilma et see piiraks artikli 23 lõike 1 kohaldamist, kaotavad kõik hääleõiguse delegeerimised kehtivuse hetkest, mil lõpevad selle täisliikme volitused komitee liikmena, kes ei saa koosolekul või istungil osaleda.

Artikkel 6

Hääleõiguse delegeerimine

Hääleõigust ei saa delegeerida, välja arvatud artiklites 5 ja 31 ette nähtud juhtudel.

Artikkel 7

Riikide delegatsioonid ja fraktsioonid

Riikide delegatsioonid ja fraktsioonid osalevad võrdselt komitee töö korraldamises.

Artikkel 8

Riikide delegatsioonid

| 1. | Üht liikmesriiki esindavad komitee täis- ja asendusliikmed moodustavad asjaomase riigi delegatsiooni. Iga delegatsioon võtab vastu oma töökorra ja valib esimehe, kelle nimi teatatakse ametlikult komitee presidendile. |
| --- | --- |

1.

Üht liikmesriiki esindavad komitee täis- ja asendusliikmed moodustavad asjaomase riigi delegatsiooni. Iga delegatsioon võtab vastu oma töökorra ja valib esimehe, kelle nimi teatatakse ametlikult komitee presidendile.

| 2. | Peasekretär korraldab komitee haldusstruktuuri raames riikide delegatsioonidele abi osutamise, mis võimaldab ühtlasi igal üksikul komitee liikmel saada teavet ja abi tema riigikeeles. Seda ülesannet täidab Regioonide Komitee ametnikest ja muudest teenistujatest koosnev talitus, mis tagab delegatsioonidele võimaluse vastavalt vajadusele kasutada komitee infrastruktuuri. Muu hulgas tagab peasekretär delegatsioonidele võimaluse pidada koosolekuid vahetult enne täiskogu istungjärgu algust või selle ajal. |
| --- | --- |

2.

Peasekretär korraldab komitee haldusstruktuuri raames riikide delegatsioonidele abi osutamise, mis võimaldab ühtlasi igal üksikul komitee liikmel saada teavet ja abi tema riigikeeles. Seda ülesannet täidab Regioonide Komitee ametnikest ja muudest teenistujatest koosnev talitus, mis tagab delegatsioonidele võimaluse vastavalt vajadusele kasutada komitee infrastruktuuri. Muu hulgas tagab peasekretär delegatsioonidele võimaluse pidada koosolekuid vahetult enne täiskogu istungjärgu algust või selle ajal.

| 3. | Riikide delegatsioone abistavad lisaks ka riiklikud koordineerijad, kes ei kuulu peasekretariaadi personali koosseisu. Nad aitavad komitee liikmetel täita tõhusalt oma ametiülesandeid. |
| --- | --- |

3.

Riikide delegatsioone abistavad lisaks ka riiklikud koordineerijad, kes ei kuulu peasekretariaadi personali koosseisu. Nad aitavad komitee liikmetel täita tõhusalt oma ametiülesandeid.

| 4. | Peasekretär annab riiklikele koordineerijatele asjakohast tuge, esmajoones võimaldab ta neil asjakohaselt kasutada komitee infrastruktuuri. |
| --- | --- |

4.

Peasekretär annab riiklikele koordineerijatele asjakohast tuge, esmajoones võimaldab ta neil asjakohaselt kasutada komitee infrastruktuuri.

Artikkel 9

Fraktsioonid ja fraktsioonidesse mittekuuluvad liikmed

| 1. | Komitee täis- ja asendusliikmed võivad moodustada fraktsioone, lähtudes oma poliitilistest eelistustest. Fraktsiooni liikmeks astumise kriteeriumid sätestatakse fraktsiooni töökorras. |
| --- | --- |

1.

Komitee täis- ja asendusliikmed võivad moodustada fraktsioone, lähtudes oma poliitilistest eelistustest. Fraktsiooni liikmeks astumise kriteeriumid sätestatakse fraktsiooni töökorras.

| 2. | Fraktsiooni saavad moodustada vähemalt 18 komitee täis- või asendusliiget, kellest vähemalt pooled peavad olema komitee täisliikmed ning kes kokku esindavad vähemalt viiendikku liikmesriikidest. Komitee täis- ja asendusliikmed võivad kuuluda vaid ühte fraktsiooni. Fraktsioon loetakse laialisaadetuks, kui selle liikmete arv langeb alla fraktsiooni moodustamiseks nõutava miinimumi. |
| --- | --- |

2.

Fraktsiooni saavad moodustada vähemalt 18 komitee täis- või asendusliiget, kellest vähemalt pooled peavad olema komitee täisliikmed ning kes kokku esindavad vähemalt viiendikku liikmesriikidest. Komitee täis- ja asendusliikmed võivad kuuluda vaid ühte fraktsiooni. Fraktsioon loetakse laialisaadetuks, kui selle liikmete arv langeb alla fraktsiooni moodustamiseks nõutava miinimumi.

| 3. | Fraktsiooni moodustamisest, laialisaatmisest või muust muutmisest teavitatakse komitee presidenti. Fraktsiooni moodustamise teates märgitakse ära fraktsiooni nimi ning fraktsiooni moodustanud liikmete ja fraktsiooni eestseisuse liikmete nimed. |
| --- | --- |

3.

Fraktsiooni moodustamisest, laialisaatmisest või muust muutmisest teavitatakse komitee presidenti. Fraktsiooni moodustamise teates märgitakse ära fraktsiooni nimi ning fraktsiooni moodustanud liikmete ja fraktsiooni eestseisuse liikmete nimed.

| 4. | Fraktsioone abistavad sekretariaadid, mille töötajad kuuluvad peasekretariaadi personali koosseisu. Fraktsioonid võivad ametisse nimetavale asutusele esitada ettepanekuid sekretariaadi töötajate valiku, töölevõtmise, edutamise või töölepingu pikendamise kohta. Ametisse nimetav asutus teeb otsuse pärast asjaomase fraktsiooni esimehega konsulteerimist. |
| --- | --- |

4.

Fraktsioone abistavad sekretariaadid, mille töötajad kuuluvad peasekretariaadi personali koosseisu. Fraktsioonid võivad ametisse nimetavale asutusele esitada ettepanekuid sekretariaadi töötajate valiku, töölevõtmise, edutamise või töölepingu pikendamise kohta. Ametisse nimetav asutus teeb otsuse pärast asjaomase fraktsiooni esimehega konsulteerimist.

| 5. | Peasekretär eraldab fraktsioonide ja nende organite koosolekute, tegevuse, väljaannete ja sekretariaatide töö jaoks piisavaid vahendeid. Eraldatavad vahendid tuuakse eelarves iga fraktsiooni kohta eraldi välja. Fraktsioonid ja nende sekretariaadid võivad komitee infrastruktuuri vastavalt vajadusele kasutada. |
| --- | --- |

5.

Peasekretär eraldab fraktsioonide ja nende organite koosolekute, tegevuse, väljaannete ja sekretariaatide töö jaoks piisavaid vahendeid. Eraldatavad vahendid tuuakse eelarves iga fraktsiooni kohta eraldi välja. Fraktsioonid ja nende sekretariaadid võivad komitee infrastruktuuri vastavalt vajadusele kasutada.

| 6. | Fraktsioonid ja nende eestseisused võivad koguneda vahetult enne täiskogu istungjärgu algust või selle ajal. Fraktsioonid võivad kaks korda aastas pidada erakorralisi koosolekuid. Kõnealustel koosolekutel osalevale asendusliikmele hüvitatakse sõidukulud ja makstakse päevaraha ainult siis, kui ta asendab koosolekutel oma fraktsiooni kuuluvat komitee täisliiget. |
| --- | --- |

6.

Fraktsioonid ja nende eestseisused võivad koguneda vahetult enne täiskogu istungjärgu algust või selle ajal. Fraktsioonid võivad kaks korda aastas pidada erakorralisi koosolekuid. Kõnealustel koosolekutel osalevale asendusliikmele hüvitatakse sõidukulud ja makstakse päevaraha ainult siis, kui ta asendab koosolekutel oma fraktsiooni kuuluvat komitee täisliiget.

| 7. | Fraktsioonidesse mittekuuluvatele komitee liikmetele pakutakse haldusabi. Kõnealuse abi osutamise üksikasjalikud tingimused sätestab peasekretäri esildisel juhatus. |
| --- | --- |

7.

Fraktsioonidesse mittekuuluvatele komitee liikmetele pakutakse haldusabi. Kõnealuse abi osutamise üksikasjalikud tingimused sätestab peasekretäri esildisel juhatus.

Artikkel 10

Piirkondadevahelised rühmad

Komitee täis- ja asendusliikmed võivad moodustada piirkondadevahelisi rühmi. Rühma moodustamisest teavitatakse komitee presidenti. Piirkondadevaheline rühm moodustatakse korrakohaselt juhatuse otsusega.

II   JAOTIS

KOMITEE ÜLESEHITUS JA TÖÖKORRALDUS

1.   PEATÜKK

Komitee uue koosseisu kokkukutsumine ja esimene istung

Artikkel 11

Komitee uue koosseisu kokkukutsumine

Komitee uue koosseisu kutsub pärast iga viie aasta tagant toimuvat koosseisu uuendamist esimeseks istungiks kokku ametist lahkuv president või ametist lahkuv esimene asepresident või kõige vanem ametist lahkuv asepresident või komitee vanim liige. Komitee koguneb hiljemalt kuu aja möödudes pärast liikmete ametisse nimetamist nõukogu poolt.

Komitee liige, kes täidab käesoleva artikli esimese lõigu alusel ajutiselt presidendi ülesandeid, esindab sel perioodil komiteed, jätkab komitee jooksvate tööasjade korraldamist ning juhatab ajutise presidendina esimest istungit.

Komitee ajutine president, teda abistavad neli noorimat kohalviibivat komitee liiget ja komitee peasekretär moodustavad ajutise juhatuse.

Artikkel 12

Komitee uue koosseisu esimene istung ja liikmete volituste kontrollimine

| 1. | Esimesel istungil teavitab ajutine president komiteed nõukogu teatest liikmete ametisse nimetamise kohta ning annab ülevaate oma tegevusest komitee esindamisel ja jooksvate tööasjade korraldamisel. Ajutine president võib vastava taotluse korral enne komitee uue koosseisu ametiaja ametlikku algust kontrollida liikmete ametisse nimetamist ja nende volitusi. |
| --- | --- |

1.

Esimesel istungil teavitab ajutine president komiteed nõukogu teatest liikmete ametisse nimetamise kohta ning annab ülevaate oma tegevusest komitee esindamisel ja jooksvate tööasjade korraldamisel. Ajutine president võib vastava taotluse korral enne komitee uue koosseisu ametiaja ametlikku algust kontrollida liikmete ametisse nimetamist ja nende volitusi.

| 2. | Ajutine juhatus jätkab ametis kuni komitee juhatuse liikmete valimise tulemuste teatavakstegemiseni. |
| --- | --- |

2.

Ajutine juhatus jätkab ametis kuni komitee juhatuse liikmete valimise tulemuste teatavakstegemiseni.

2.   PEATÜKK

Komitee täiskogu

Artikkel 13

Täiskogu ülesanded

Komitee töötab täiskoguna. Täiskogu täidab järgmisi põhiülesandeid:

| a) | võtab vastu arvamusi, aruandeid ja resolutsioone; |
| --- | --- |

a)

võtab vastu arvamusi, aruandeid ja resolutsioone;

| b) | võtab vastu komitee tulude ja kulude eelarvestuse; |
| --- | --- |

b)

võtab vastu komitee tulude ja kulude eelarvestuse;

| c) | võtab vastu komitee poliitilise programmi iga uue koosseisu volituste saamisel; |
| --- | --- |

c)

võtab vastu komitee poliitilise programmi iga uue koosseisu volituste saamisel;

| d) | valib komitee presidendi, esimese asepresidendi ja teised juhatuse liikmed; |
| --- | --- |

d)

valib komitee presidendi, esimese asepresidendi ja teised juhatuse liikmed;

| e) | moodustab komisjone; |
| --- | --- |

e)

moodustab komisjone;

| f) | võtab vastu komitee kodukorra ja muudab seda; |
| --- | --- |

f)

võtab vastu komitee kodukorra ja muudab seda;

| g) | võtab kooskõlas artiklitega 58 ja 59 tegutseva komitee presidendi või juhtivkomisjoni esildisel pärast artikli 21 lõike 1 esimeses lauses sätestatud otsustusvõimelisuse kindlakstegemist poolthäälteenamusega vastu otsuse esitada Euroopa Liidu Kohtusse hagi või menetlusse astumise avaldus. Sellise otsuse vastuvõtmise puhul esitab president komitee nimel kohtusse hagi. |
| --- | --- |

g)

võtab kooskõlas artiklitega 58 ja 59 tegutseva komitee presidendi või juhtivkomisjoni esildisel pärast artikli 21 lõike 1 esimeses lauses sätestatud otsustusvõimelisuse kindlakstegemist poolthäälteenamusega vastu otsuse esitada Euroopa Liidu Kohtusse hagi või menetlusse astumise avaldus. Sellise otsuse vastuvõtmise puhul esitab president komitee nimel kohtusse hagi.

Artikkel 14

Täiskogu kokkukutsumine

| 1. | Komitee president kutsub täiskogu istungjärguks kokku vähemalt korra kvartalis. Juhatus määrab täiskogu istungjärkude kuupäevad kindlaks eelneva aasta kolmandas kvartalis. Täiskogu istungjärk võib olla ühe- või mitmepäevane. |
| --- | --- |

1.

Komitee president kutsub täiskogu istungjärguks kokku vähemalt korra kvartalis. Juhatus määrab täiskogu istungjärkude kuupäevad kindlaks eelneva aasta kolmandas kvartalis. Täiskogu istungjärk võib olla ühe- või mitmepäevane.

| 2. | Vähemalt ühe neljandiku komitee liikmete kirjalikul taotlusel peab president kokku kutsuma täiskogu erakorralise istungjärgu, mis toimub mitte varem kui üks nädal ja mitte hiljem kui üks kuu pärast taotluse esitamist. Kirjalikus taotluses täpsustatakse täiskogu erakorralisel istungjärgul arutusele tulev teema. Erakorralise istungjärgu päevakorras ei tohi olla ühtki teist küsimust. |
| --- | --- |

2.

Vähemalt ühe neljandiku komitee liikmete kirjalikul taotlusel peab president kokku kutsuma täiskogu erakorralise istungjärgu, mis toimub mitte varem kui üks nädal ja mitte hiljem kui üks kuu pärast taotluse esitamist. Kirjalikus taotluses täpsustatakse täiskogu erakorralisel istungjärgul arutusele tulev teema. Erakorralise istungjärgu päevakorras ei tohi olla ühtki teist küsimust.

Artikkel 15

Täiskogu istungjärgu päevakord

| 1. | Juhatus valmistab ette päevakorra esialgse kavandi, mis sisaldab ülejärgmisel täiskogu istungjärgul arutusele tulevate arvamuste, aruannete ja resolutsioonide eelnõude esialgset loetelu ning kõiki muid otsusega vastu võetavaid dokumente. |
| --- | --- |

1.

Juhatus valmistab ette päevakorra esialgse kavandi, mis sisaldab ülejärgmisel täiskogu istungjärgul arutusele tulevate arvamuste, aruannete ja resolutsioonide eelnõude esialgset loetelu ning kõiki muid otsusega vastu võetavaid dokumente.

| 2. | Vähemalt kakskümmend üks tööpäeva enne täiskogu istungjärgu algust tehakse täis- ja asendusliikmetele igas vastavas riigikeeles elektroonilisel kujul kättesaadavaks istungjärgu päevakorra kavand koos selles märgitud otsusega vastu võetavate dokumentidega. |
| --- | --- |

2.

Vähemalt kakskümmend üks tööpäeva enne täiskogu istungjärgu algust tehakse täis- ja asendusliikmetele igas vastavas riigikeeles elektroonilisel kujul kättesaadavaks istungjärgu päevakorra kavand koos selles märgitud otsusega vastu võetavate dokumentidega.

| 3. | Üldjuhul võetakse arvamuste, aruannete ja resolutsioonide eelnõud päevakorda selles järjekorras, milles komisjonid need vastu võtsid või milles need vastavalt kodukorrale esitati. Seejuures võetakse arvesse päevakorrapunktide sisulisi seoseid. |
| --- | --- |

3.

Üldjuhul võetakse arvamuste, aruannete ja resolutsioonide eelnõud päevakorda selles järjekorras, milles komisjonid need vastu võtsid või milles need vastavalt kodukorrale esitati. Seejuures võetakse arvesse päevakorrapunktide sisulisi seoseid.

| 4. | Teatavatel nõuetekohaselt põhjendatud erandjuhtudel, kui ei ole võimalik kinni pidada käesoleva artikli lõikes 2 nimetatud tähtajast, võib president lisada päevakorra kavandisse otsusega vastu võetava dokumendi tingimusel, et komitee täis- ja asendusliikmed saavad vastava dokumendi oma riigikeeles hiljemalt üks nädal enne täiskogu istungjärgu algust. Dokumendi tiitellehele peab olema märgitud kõnealuse menetluse kasutamise põhjus. |
| --- | --- |

4.

Teatavatel nõuetekohaselt põhjendatud erandjuhtudel, kui ei ole võimalik kinni pidada käesoleva artikli lõikes 2 nimetatud tähtajast, võib president lisada päevakorra kavandisse otsusega vastu võetava dokumendi tingimusel, et komitee täis- ja asendusliikmed saavad vastava dokumendi oma riigikeeles hiljemalt üks nädal enne täiskogu istungjärgu algust. Dokumendi tiitellehele peab olema märgitud kõnealuse menetluse kasutamise põhjus.

| 5. | Kirjalikud muudatusettepanekud päevakorra kavandi kohta tuleb esitada peasekretärile hiljemalt kolm tööpäeva enne täiskogu istungjärgu algust. |
| --- | --- |

5.

Kirjalikud muudatusettepanekud päevakorra kavandi kohta tuleb esitada peasekretärile hiljemalt kolm tööpäeva enne täiskogu istungjärgu algust.

| 6. | Juhatus kiidab päevakorra lõpliku kavandi heaks täiskogu istungjärgule vahetult eelneval koosolekul. Kõnealusel koosolekul võib juhatus kahekolmandikulise häälteenamusega vastu võtta otsuse lisada päevakorda kiireloomulisi või päevakajalisi küsimusi, mille arutamist ei saa edasi lükata täiskogu järgmisele istungjärgule. |
| --- | --- |

6.

Juhatus kiidab päevakorra lõpliku kavandi heaks täiskogu istungjärgule vahetult eelneval koosolekul. Kõnealusel koosolekul võib juhatus kahekolmandikulise häälteenamusega vastu võtta otsuse lisada päevakorda kiireloomulisi või päevakajalisi küsimusi, mille arutamist ei saa edasi lükata täiskogu järgmisele istungjärgule.

| 7. | Komitee presidendi, fraktsiooni või 32 liikme esildisel võib juhatus või täiskogu enne muudatusettepanekute üle hääletama asumist otsustada






  — | lükata otsusega vastu võetava dokumendi arutamise edasi mõnele järgmistest istungjärkudest
  või |
| --- | --- | --- |

7.

Komitee presidendi, fraktsiooni või 32 liikme esildisel võib juhatus või täiskogu enne muudatusettepanekute üle hääletama asumist otsustada

—

lükata otsusega vastu võetava dokumendi arutamise edasi mõnele järgmistest istungjärkudest

või

| — | saata otsusega vastu võetav dokument tagasi asjaomasele komisjonile uueks arutamiseks. |
| --- | --- |

—

saata otsusega vastu võetav dokument tagasi asjaomasele komisjonile uueks arutamiseks.

Nimetatud sätet ei kohaldata juhtudel, kui nõukogu, Euroopa Komisjoni või Euroopa Parlamendi määratud tähtaeg ei võimalda otsusega vastu võetava dokumendi vastuvõtmist edasi lükata.

Otsusega vastu võetavale dokumendile, mille arutamine on edasi lükatud mõnele järgmistest täiskogu istungjärkudest, lisatakse kõik dokumendile nõuetekohaselt esitatud muudatusettepanekud. Ilma et see piiraks artikli 24 lõike 2 punkti a kohaldamist, ei muutu hääletuse edasilükkamise tõttu muudatusettepanekute esitamise tähtaeg.

Kui otsusega vastu võetav dokument saadetakse juhtivkomisjoni tagasi, kaotavad dokumendile esitatud muudatusettepanekud kehtivuse ning raportöör hindab, mil määral nende sisu

| — | nõuab, et raportöör vaataks teksti eelnevalt läbi, arvestades ettenähtud tähtaegu,
  ja/või |
| --- | --- |

—

nõuab, et raportöör vaataks teksti eelnevalt läbi, arvestades ettenähtud tähtaegu,

ja/või

| — | võib viia muudatusettepanekute esitamiseni raportööri poolt vastavalt komisjonis kehtivale muudatusettepanekute esitamise korrale. |
| --- | --- |

—

võib viia muudatusettepanekute esitamiseni raportööri poolt vastavalt komisjonis kehtivale muudatusettepanekute esitamise korrale.

Dokument lisatakse otsustamiseks komisjoni koosoleku päevakorda.

Artikkel 16

Täiskogu istungjärgu avamine

Komitee president avab täiskogu istungjärgu ja esitab kinnitamiseks päevakorra lõpliku kavandi.

Artikkel 17

Istungite avalikkus, külaliste ja külalisesinejate osalemine, päevakajaliste küsimuste arutamine

| 1. | Täiskogu istungid on avalikud, kui täiskogu ei otsusta teisiti kogu istungi või konkreetse päevakorrapunkti suhtes. |
| --- | --- |

1.

Täiskogu istungid on avalikud, kui täiskogu ei otsusta teisiti kogu istungi või konkreetse päevakorrapunkti suhtes.

| 2. | Täiskogu istungitest võivad sõnaõigusega osa võtta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja Euroopa Komisjoni esindajad. |
| --- | --- |

2.

Täiskogu istungitest võivad sõnaõigusega osa võtta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja Euroopa Komisjoni esindajad.

| 3. | Komitee president võib omal algatusel või juhatuse taotlusel kutsuda täiskogu istungile osalema ja sõna võtma külalisi. Külalisesineja sõnavõtule võib järgneda üldine arutelu, mille suhtes kohaldatakse sõnavõttude pikkuse kohta kehtivaid üldreegleid. |
| --- | --- |

3.

Komitee president võib omal algatusel või juhatuse taotlusel kutsuda täiskogu istungile osalema ja sõna võtma külalisi. Külalisesineja sõnavõtule võib järgneda üldine arutelu, mille suhtes kohaldatakse sõnavõttude pikkuse kohta kehtivaid üldreegleid.

| 4. | Juhatus võib artikli 15 lõigete 1 ja 6 kohaselt teha täiskogule ettepaneku üldiseks aruteluks piirkondlikke ja kohalikke erihuve puudutavate päevakajaliste küsimuste üle. Kõnealuse arutelu suhtes kohaldatakse sõnavõttude pikkuse kohta kehtivaid üldreegleid. |
| --- | --- |

4.

Juhatus võib artikli 15 lõigete 1 ja 6 kohaselt teha täiskogule ettepaneku üldiseks aruteluks piirkondlikke ja kohalikke erihuve puudutavate päevakajaliste küsimuste üle. Kõnealuse arutelu suhtes kohaldatakse sõnavõttude pikkuse kohta kehtivaid üldreegleid.

Artikkel 18

Käitumisnormid ja sõnavõtuks antav kõneaeg

| 1. | Ilma et see piiraks sõnavabadust, põhineb komitee liikmete käitumine vastastikusel austusel ning Euroopa Liidu alusaktides sätestatud väärtustel ja põhimõtetel, tagab komitee väärikuse ega tohi ohustada komitee tööorganite sujuvat tööd või häirida rahu ja vaikust komitee hoonetes. |
| --- | --- |

1.

Ilma et see piiraks sõnavabadust, põhineb komitee liikmete käitumine vastastikusel austusel ning Euroopa Liidu alusaktides sätestatud väärtustel ja põhimõtetel, tagab komitee väärikuse ega tohi ohustada komitee tööorganite sujuvat tööd või häirida rahu ja vaikust komitee hoonetes.

| 2. | Täiskogu määrab oma istungjärgu alguses juhatuse esildisel sõnavõttudeks ettenähtud aja päevakorrapunktide kaupa. Täiskogu istungi ajal võib komitee president omal algatusel või mõne komitee liikme taotlusel piirata sõnavõttudeks määratud aega. |
| --- | --- |

2.

Täiskogu määrab oma istungjärgu alguses juhatuse esildisel sõnavõttudeks ettenähtud aja päevakorrapunktide kaupa. Täiskogu istungi ajal võib komitee president omal algatusel või mõne komitee liikme taotlusel piirata sõnavõttudeks määratud aega.

| 3. | Üld- või eriküsimuste arutamisel võib komitee president juhatuse esildisel teha täiskogule ettepaneku jagada sõnavõttudeks ettenähtud aega fraktsioonide ja riikide delegatsioonide vahel. |
| --- | --- |

3.

Üld- või eriküsimuste arutamisel võib komitee president juhatuse esildisel teha täiskogule ettepaneku jagada sõnavõttudeks ettenähtud aega fraktsioonide ja riikide delegatsioonide vahel.

| 4. | Üldjuhul antakse sõnavõtuks aega kuni üks minut istungi protokolli, istungi läbiviimise korda ja päevakorra lõplikus kavandis või päevakorras tehtavaid muudatusi käsitlevate märkuste puhul. |
| --- | --- |

4.

Üldjuhul antakse sõnavõtuks aega kuni üks minut istungi protokolli, istungi läbiviimise korda ja päevakorra lõplikus kavandis või päevakorras tehtavaid muudatusi käsitlevate märkuste puhul.

| 5. | Sõnavõtu ajalimiidi ületamise korral on komitee presidendil õigus pärast ühekordset hoiatust sõnavõtt katkestada. |
| --- | --- |

5.

Sõnavõtu ajalimiidi ületamise korral on komitee presidendil õigus pärast ühekordset hoiatust sõnavõtt katkestada.

| 6. | Komitee liige võib taotleda arutelu lõpetamist, komitee president paneb taotluse hääletusele. |
| --- | --- |

6.

Komitee liige võib taotleda arutelu lõpetamist, komitee president paneb taotluse hääletusele.

Artikkel 19

Sõnavõtjate nimekiri

| 1. | Sõna võtta soovivad liikmed registreeritakse ning komitee president annab neile sõna vastavalt registreerimise järjekorrale, tagades võimaluse korral, et sõna saaksid kordamööda erinevate poliitiliste vaadetega ja erinevate riikide delegatsioone esindavad kõnelejad. |
| --- | --- |

1.

Sõna võtta soovivad liikmed registreeritakse ning komitee president annab neile sõna vastavalt registreerimise järjekorrale, tagades võimaluse korral, et sõna saaksid kordamööda erinevate poliitiliste vaadetega ja erinevate riikide delegatsioone esindavad kõnelejad.

| 2. | Sõna andmisel võib siiski eelistada asjaomase komisjoni raportööri ning fraktsioonide ja riikide delegatsioonide esindajaid, kes soovivad sõna võtta oma fraktsiooni või delegatsiooni nimel. |
| --- | --- |

2.

Sõna andmisel võib siiski eelistada asjaomase komisjoni raportööri ning fraktsioonide ja riikide delegatsioonide esindajaid, kes soovivad sõna võtta oma fraktsiooni või delegatsiooni nimel.

| 3. | Keegi ei või üle kahe korra samal teemal sõna võtta, välja arvatud komitee presidendi loal. Sellest hoolimata antakse asjaomaste komisjonide esimeestele ja raportööridele nende taotlusel luba sõnavõtuks, mille kestuse määrab komitee president. |
| --- | --- |

3.

Keegi ei või üle kahe korra samal teemal sõna võtta, välja arvatud komitee presidendi loal. Sellest hoolimata antakse asjaomaste komisjonide esimeestele ja raportööridele nende taotlusel luba sõnavõtuks, mille kestuse määrab komitee president.

Artikkel 20

Sõnavõtud töökorralduslikes küsimustes

| 1. | Sõna antakse komitee liikmele, kes soovib tõstatada töökorralduslikku küsimust või juhtida komitee presidendi tähelepanu kodukorra nõuete rikkumisele. Töökorralduslike küsimustega seotud sõnavõtt peab käsitlema päevakorda või arutlusel olevat küsimust. |
| --- | --- |

1.

Sõna antakse komitee liikmele, kes soovib tõstatada töökorralduslikku küsimust või juhtida komitee presidendi tähelepanu kodukorra nõuete rikkumisele. Töökorralduslike küsimustega seotud sõnavõtt peab käsitlema päevakorda või arutlusel olevat küsimust.

| 2. | Töökorraldusliku küsimuse tõstatamiseks antakse soovijale sõna eelisjärjekorras. |
| --- | --- |

2.

Töökorraldusliku küsimuse tõstatamiseks antakse soovijale sõna eelisjärjekorras.

| 3. | Töökorralduslikud küsimused otsustab komitee president kohe vastavalt kodukorrale ja teatab oma otsusest pärast kodukorrale viitamist. Presidendi otsus ei kuulu hääletamisele. |
| --- | --- |

3.

Töökorralduslikud küsimused otsustab komitee president kohe vastavalt kodukorrale ja teatab oma otsusest pärast kodukorrale viitamist. Presidendi otsus ei kuulu hääletamisele.

Artikkel 21

Otsustusvõimelisus

| 1. | Komitee täiskogu on otsustusvõimeline, kui kohal on üle poole komitee liikmetest. Täiskogu otsustusvõimelisus tehakse kindlaks ühe komitee liikme taotlusel ja kui vähemalt viisteist liiget hääletab otsustusvõimelisuse kontrolli nõude poolt. Kui otsustusvõimelisuse kontrolli ei ole taotletud, loetakse hääletustulemused kehtivaks kohalolijate arvust olenemata. Enne otsustusvõimelisuse kontrolli võib komitee president katkestada täiskogu istungi kuni kümneks minutiks. Otsustusvõimelisuse kontrolli taotlenud komitee liikmeid käsitatakse kohalolijatena isegi juhul, kui nad ei viibi enam istungisaalis. Kui kohal on vähem kui viisteist komitee liiget, võib komitee president tunnistada istungi otsustusvõimetuks. |
| --- | --- |

1.

Komitee täiskogu on otsustusvõimeline, kui kohal on üle poole komitee liikmetest. Täiskogu otsustusvõimelisus tehakse kindlaks ühe komitee liikme taotlusel ja kui vähemalt viisteist liiget hääletab otsustusvõimelisuse kontrolli nõude poolt. Kui otsustusvõimelisuse kontrolli ei ole taotletud, loetakse hääletustulemused kehtivaks kohalolijate arvust olenemata. Enne otsustusvõimelisuse kontrolli võib komitee president katkestada täiskogu istungi kuni kümneks minutiks. Otsustusvõimelisuse kontrolli taotlenud komitee liikmeid käsitatakse kohalolijatena isegi juhul, kui nad ei viibi enam istungisaalis. Kui kohal on vähem kui viisteist komitee liiget, võib komitee president tunnistada istungi otsustusvõimetuks.

| 2. | Kui on kindlaks tehtud, et istung ei ole otsustusvõimeline, lükatakse kõik hääletamisele kuuluvad päevakorrapunktid järgmisele istungipäevale, mil täiskogu istung loetakse otsustusvõimeliseks ja on seega pädev otsustama edasi lükatud küsimusi, sõltumata kohalolevate komitee liikmete arvust. Kõik istungil enne otsustusvõimelisuse kontrolli tehtud otsused või toimunud hääletuste tulemused jäävad kehtima. |
| --- | --- |

2.

Kui on kindlaks tehtud, et istung ei ole otsustusvõimeline, lükatakse kõik hääletamisele kuuluvad päevakorrapunktid järgmisele istungipäevale, mil täiskogu istung loetakse otsustusvõimeliseks ja on seega pädev otsustama edasi lükatud küsimusi, sõltumata kohalolevate komitee liikmete arvust. Kõik istungil enne otsustusvõimelisuse kontrolli tehtud otsused või toimunud hääletuste tulemused jäävad kehtima.

Artikkel 22

Hääletamine

| 1. | Täiskogu otsused võetakse vastu hääletamisel osalenud liikmete poolthäälteenamusega, kui kodukorras ei ole sätestatud teisiti. |
| --- | --- |

1.

Täiskogu otsused võetakse vastu hääletamisel osalenud liikmete poolthäälteenamusega, kui kodukorras ei ole sätestatud teisiti.

| 2. | Hääletatakse kas poolt või vastu või jäädakse erapooletuks. Häälteenamuse arvutamisel võetakse arvesse ainult poolt- ja vastuhääli. Häälte võrdse jagunemise korral loetakse hääletamisele pandud tekst või ettepanek tagasilükatuks. |
| --- | --- |

2.

Hääletatakse kas poolt või vastu või jäädakse erapooletuks. Häälteenamuse arvutamisel võetakse arvesse ainult poolt- ja vastuhääli. Häälte võrdse jagunemise korral loetakse hääletamisele pandud tekst või ettepanek tagasilükatuks.

| 3. | Hääletusõigus on isiklik õigus. Komitee liikmed hääletavad üksnes individuaalselt ja isiklikult. |
| --- | --- |

3.

Hääletusõigus on isiklik õigus. Komitee liikmed hääletavad üksnes individuaalselt ja isiklikult.

| 4. | Kui häältelugemise tulemus vaidlustatakse, võidakse korraldada kordushääletus komitee presidendi või ühe komitee liikme taotlusel ja kui vähemalt viisteist komitee liiget hääletab nõude poolt. |
| --- | --- |

4.

Kui häältelugemise tulemus vaidlustatakse, võidakse korraldada kordushääletus komitee presidendi või ühe komitee liikme taotlusel ja kui vähemalt viisteist komitee liiget hääletab nõude poolt.

| 5. | Komitee presidendi, fraktsiooni või 32 komitee liikme ettepanekul, mis tuleb esitada enne lõpliku päevakorra kinnitamist, võib täiskogu otsustada korraldada ühe või mitme päevakorrapunkti puhul nimelise hääletamise, mille tulemus kantakse täiskogu istungjärku protokolli. Kui täiskogu ei otsusta teisiti, ei kasutata nimelist hääletamist muudatusettepanekute üle hääletamisel. |
| --- | --- |

5.

Komitee presidendi, fraktsiooni või 32 komitee liikme ettepanekul, mis tuleb esitada enne lõpliku päevakorra kinnitamist, võib täiskogu otsustada korraldada ühe või mitme päevakorrapunkti puhul nimelise hääletamise, mille tulemus kantakse täiskogu istungjärku protokolli. Kui täiskogu ei otsusta teisiti, ei kasutata nimelist hääletamist muudatusettepanekute üle hääletamisel.

| 6. | Komitee presidendi, fraktsiooni või 32 komitee liikme ettepanekul võib täiskogu otsustada korraldada salajase hääletamise, kui hääletamisel otsustatakse isikutega seotud küsimusi. |
| --- | --- |

6.

Komitee presidendi, fraktsiooni või 32 komitee liikme ettepanekul võib täiskogu otsustada korraldada salajase hääletamise, kui hääletamisel otsustatakse isikutega seotud küsimusi.

| 7. | Komitee president võib igal ajal otsustada, et hääletatakse elektroonilise hääletussüsteemi abil.
  Elektroonilise hääletamise salvestatud numbriline tulemus on pärast täiskogu istungjärgu lõppu avalikkusele kättesaadav. |
| --- | --- |

7.

Komitee president võib igal ajal otsustada, et hääletatakse elektroonilise hääletussüsteemi abil.

Elektroonilise hääletamise salvestatud numbriline tulemus on pärast täiskogu istungjärgu lõppu avalikkusele kättesaadav.

Artikkel 23

Muudatusettepanekute esitamise kord

| 1. | Ainult komitee täisliikmed ja nõuetekohaselt volitatud asendusliikmed võivad esitada muudatusettepanekuid otsusega vastu võetavate dokumentide kohta, järgides muudatusettepanekute esitamise korrast tulenevaid nõudeid. Ka raportööriks nimetatud ilma volitusteta asendusliikmed võivad esitada muudatusettepanekuid teksti kohta, mille raportöörid nad on.
  Õigust esitada muudatusettepanekuid võib täiskogu istungjärgul kasutada täisliige või tema nõuetekohaselt volitatud asendusliige. Enne komitee täis- või asendusliikme volituste kaotamist või volituste delegeerimist või nende delegeerimise tühistamist nõuetekohaselt esitatud muudatusettepanekud jäävad kehtima. |
| --- | --- |

1.

Ainult komitee täisliikmed ja nõuetekohaselt volitatud asendusliikmed võivad esitada muudatusettepanekuid otsusega vastu võetavate dokumentide kohta, järgides muudatusettepanekute esitamise korrast tulenevaid nõudeid. Ka raportööriks nimetatud ilma volitusteta asendusliikmed võivad esitada muudatusettepanekuid teksti kohta, mille raportöörid nad on.

Õigust esitada muudatusettepanekuid võib täiskogu istungjärgul kasutada täisliige või tema nõuetekohaselt volitatud asendusliige. Enne komitee täis- või asendusliikme volituste kaotamist või volituste delegeerimist või nende delegeerimise tühistamist nõuetekohaselt esitatud muudatusettepanekud jäävad kehtima.

| 2. | Ilma et see piiraks artikli 27 lõike 1 kohaldamist, võib muudatusettepanekuid otsusega vastu võetavatele dokumentidele esitada kas fraktsioon või vähemalt kuus komitee täisliiget või nõuetekohaselt volitatud asendusliiget, kelle nimed peavad olema ettepanekule märgitud. Vähem kui kuuest liikmest koosnevad riikide delegatsioonid võivad esitada muudatusettepanekuid ainult juhul, kui kõnealused muudatused on esitanud ja allkirjastanud kõik delegatsiooni täisliikmed või nende nõuetekohaselt volitatud asendusliikmed. |
| --- | --- |

2.

Ilma et see piiraks artikli 27 lõike 1 kohaldamist, võib muudatusettepanekuid otsusega vastu võetavatele dokumentidele esitada kas fraktsioon või vähemalt kuus komitee täisliiget või nõuetekohaselt volitatud asendusliiget, kelle nimed peavad olema ettepanekule märgitud. Vähem kui kuuest liikmest koosnevad riikide delegatsioonid võivad esitada muudatusettepanekuid ainult juhul, kui kõnealused muudatused on esitanud ja allkirjastanud kõik delegatsiooni täisliikmed või nende nõuetekohaselt volitatud asendusliikmed.

| 3. | Muudatusettepanekud tuleb esitada täiskogu istungjärgu avapäevale eelneval üheteistkümnendal tööpäeval kella 15.00-ks. Kohe pärast tõlke valmimist, kuid hiljemalt neli tööpäeva enne täiskogu istungjärgu algust peavad muudatusettepanekud olema elektrooniliselt kättesaadavad.
  Muudatusettepanekud tõlgitakse ja edastatakse eelisjärjekorras raportöörile, et tal oleks võimalik edastada raportööri muudatusettepanekud peasekretariaati vähemalt kolm tööpäeva enne täiskogu istungjärgu algust. Kõnealused raportööri muudatusettepanekud peavad seonduma ühe või mitmele lõikes 1 tähendatud muudatusettepanekuga, mille raportöör peab ära märkima. Raportööri muudatusettepanekutega saab tutvuda täiskogu istungjärgu avapäevale eelneval päeval.
  Artikli 15 lõike 4 kohaldamisel võib komitee president lühendada muudatusettepanekute esitamise tähtaega minimaalselt kuni kolme tööpäevani. Nimetatud tähtaeg ei kehti ka muudatusettepanekute suhtes, mis esitatakse kiireloomuliste küsimuste kohta artikli 15 lõike 6 mõistes. |
| --- | --- |

3.

Muudatusettepanekud tuleb esitada täiskogu istungjärgu avapäevale eelneval üheteistkümnendal tööpäeval kella 15.00-ks. Kohe pärast tõlke valmimist, kuid hiljemalt neli tööpäeva enne täiskogu istungjärgu algust peavad muudatusettepanekud olema elektrooniliselt kättesaadavad.

Muudatusettepanekud tõlgitakse ja edastatakse eelisjärjekorras raportöörile, et tal oleks võimalik edastada raportööri muudatusettepanekud peasekretariaati vähemalt kolm tööpäeva enne täiskogu istungjärgu algust. Kõnealused raportööri muudatusettepanekud peavad seonduma ühe või mitmele lõikes 1 tähendatud muudatusettepanekuga, mille raportöör peab ära märkima. Raportööri muudatusettepanekutega saab tutvuda täiskogu istungjärgu avapäevale eelneval päeval.

Artikli 15 lõike 4 kohaldamisel võib komitee president lühendada muudatusettepanekute esitamise tähtaega minimaalselt kuni kolme tööpäevani. Nimetatud tähtaeg ei kehti ka muudatusettepanekute suhtes, mis esitatakse kiireloomuliste küsimuste kohta artikli 15 lõike 6 mõistes.

| 4. | Kõik muudatusettepanekud jagatakse komitee liikmetele välja enne täiskogu istungjärgu algust. |
| --- | --- |

4.

Kõik muudatusettepanekud jagatakse komitee liikmetele välja enne täiskogu istungjärgu algust.

Artikkel 24

Muudatusettepanekute menetlemise kord

| 1. | Kohaldatakse järgmist hääletuskorda:






  a) | kõigepealt toimub dokumendi eelnõu kohta esitatud muudatusettepanekute hääletamine. Muudatusettepanekutel on eelisseisund võrreldes nende aluseks oleva tekstiga; |
| --- | --- | --- |

1.

Kohaldatakse järgmist hääletuskorda:

a)

kõigepealt toimub dokumendi eelnõu kohta esitatud muudatusettepanekute hääletamine. Muudatusettepanekutel on eelisseisund võrreldes nende aluseks oleva tekstiga;

| b) | seejärel toimub nimetatud teksti hääletamine tervikuna, muudatusettepanekutega või ilma. |
| --- | --- |

b)

seejärel toimub nimetatud teksti hääletamine tervikuna, muudatusettepanekutega või ilma.

| 2. | Hääletuse põhimõtted






  a) | Kompromissettepanekud
  Kui teksti ühe osa kohta esitatakse üks või mitu muudatusettepanekut, võivad komitee president, raportöör või muudatusettepanekute esitajad erandkorras pakkuda kompromissettepanekuid. Kompromissettepanekute üle hääletatakse esmajärjekorras.
  Kui raportöör või keegi esialgse muudatusettepaneku esitajatest esitab kavandatud kompromissettepanekule vastuväite, jäetakse kompromissettepanek hääletusele panemata. |
| --- | --- | --- |

2.

Hääletuse põhimõtted

a)

Kompromissettepanekud

Kui teksti ühe osa kohta esitatakse üks või mitu muudatusettepanekut, võivad komitee president, raportöör või muudatusettepanekute esitajad erandkorras pakkuda kompromissettepanekuid. Kompromissettepanekute üle hääletatakse esmajärjekorras.

Kui raportöör või keegi esialgse muudatusettepaneku esitajatest esitab kavandatud kompromissettepanekule vastuväite, jäetakse kompromissettepanek hääletusele panemata.

| b) | Mitme muudatusettepaneku ühine hääletus
  President võib otsustada, et enne teatud muudatusettepaneku vastuvõtmist või tagasilükkamist pannakse teised samalaadse sisu või eesmärgiga muudatusettepanekud hääletusele ühiselt (ühine hääletus). Sellised muudatusettepanekud võivad puudutada originaalteksti eri osi. |
| --- | --- |

b)

Mitme muudatusettepaneku ühine hääletus

President võib otsustada, et enne teatud muudatusettepaneku vastuvõtmist või tagasilükkamist pannakse teised samalaadse sisu või eesmärgiga muudatusettepanekud hääletusele ühiselt (ühine hääletus). Sellised muudatusettepanekud võivad puudutada originaalteksti eri osi.

| c) | Tervikhääletus
  Raportöör võib koostada loetelu tema arvamuse eelnõu kohta laekunud muudatusettepanekutest, mille vastuvõtmist ta toetab (hääletussoovitus). Kui raportöör on andnud hääletussoovituse, võib komitee president panna teatavad soovitusega hõlmatud muudatusettepanekud korraga hääletusele (tervikhääletus). Iga komitee liige võib hääletussoovituse vaidlustada, täpsustades muudatusettepanekud, mis tuleks panna eraldi hääletamisele. |
| --- | --- |

c)

Tervikhääletus

Raportöör võib koostada loetelu tema arvamuse eelnõu kohta laekunud muudatusettepanekutest, mille vastuvõtmist ta toetab (hääletussoovitus). Kui raportöör on andnud hääletussoovituse, võib komitee president panna teatavad soovitusega hõlmatud muudatusettepanekud korraga hääletusele (tervikhääletus). Iga komitee liige võib hääletussoovituse vaidlustada, täpsustades muudatusettepanekud, mis tuleks panna eraldi hääletamisele.

| d) | Osade kaupa hääletamine
  Kui hääletusele pandav tekst sisaldab kahte või enamat sätet või viidet kahele või enamale asjaolule või kui teksti on võimalik jaotada kaheks või enamaks eri tähenduse ja/või normatiivse väärtusega osaks, võib raportöör, fraktsioon, riigi delegatsioon või kes tahes muudatusettepaneku esitanud komitee liikmetest taotleda selle osade kaupa hääletamist.
  Taotlus tuleb esitada vähemalt üks tund enne täiskogu istungjärgu algust, välja arvatud juhul, kui komitee president määrab selleks erineva tähtaja. Taotluse rahuldamise kohta teeb otsuse president.
  Osade kaupa hääletamise ettepanek ei ole vastuvõetav kompromissettepaneku või raportööri muudatusettepaneku üle hääletamise korral. |
| --- | --- |

d)

Osade kaupa hääletamine

Kui hääletusele pandav tekst sisaldab kahte või enamat sätet või viidet kahele või enamale asjaolule või kui teksti on võimalik jaotada kaheks või enamaks eri tähenduse ja/või normatiivse väärtusega osaks, võib raportöör, fraktsioon, riigi delegatsioon või kes tahes muudatusettepaneku esitanud komitee liikmetest taotleda selle osade kaupa hääletamist.

Taotlus tuleb esitada vähemalt üks tund enne täiskogu istungjärgu algust, välja arvatud juhul, kui komitee president määrab selleks erineva tähtaja. Taotluse rahuldamise kohta teeb otsuse president.

Osade kaupa hääletamise ettepanek ei ole vastuvõetav kompromissettepaneku või raportööri muudatusettepaneku üle hääletamise korral.

| 3. | Muudatusettepanekute hääletamine
  Muudatusettepanekute hääletamine toimub teksti punktide järjekorras ja järgmises eelistuste järjekorras:






  — | kompromissettepanekud eeldusel, et ühelgi esialgsete muudatusettepanekute esitajatest ei ole neile vastuväiteid; |
| --- | --- | --- |

3.

Muudatusettepanekute hääletamine

Muudatusettepanekute hääletamine toimub teksti punktide järjekorras ja järgmises eelistuste järjekorras:

—

kompromissettepanekud eeldusel, et ühelgi esialgsete muudatusettepanekute esitajatest ei ole neile vastuväiteid;

| — | raportööri muudatusettepanekud; |
| --- | --- |

—

raportööri muudatusettepanekud;

| — | ülejäänud muudatusettepanekud. |
| --- | --- |

—

ülejäänud muudatusettepanekud.

Vastuvõtmise korral tühistab kompromissettepanek või raportööri muudatusettepanek selle aluseks olnud muudatusettepanekud.

Kui erinevad autorid on esitanud kaks või enam ühesugust muudatusettepanekut, pannakse need hääletusele ühe muudatusettepanekuna.

| 4. | Kui ühe tekstiosa kohta on esitatud kaks või enam üksteist välistavat muudatusettepanekut, tuleb anda eelis põhiteksti kõige enam muutvale ettepanekule ja see pannakse hääletamisele esimesena. |
| --- | --- |

4.

Kui ühe tekstiosa kohta on esitatud kaks või enam üksteist välistavat muudatusettepanekut, tuleb anda eelis põhiteksti kõige enam muutvale ettepanekule ja see pannakse hääletamisele esimesena.

| 5. | Komitee president teatab enne hääletamist, kas ühe muudatusettepaneku heakskiitmine toob endaga kaasa ühe või mitme teise muudatusettepaneku tühistamise, kuna need üksteist välistavad, kui need on esitatud ühe tekstiosa kohta, või kuna need tekitavad vastuolu. Muudatusettepanek loetakse kehtetuks, kui see on vastuolus sama arvamuse üle varem toimunud hääletusega. Juhul kui muudatusettepaneku esitajad vaidlustavad presidendi asjaomase otsuse, otsustab täiskogu, kas kõnealune muudatusettepanek pannakse hääletusele või mitte. |
| --- | --- |

5.

Komitee president teatab enne hääletamist, kas ühe muudatusettepaneku heakskiitmine toob endaga kaasa ühe või mitme teise muudatusettepaneku tühistamise, kuna need üksteist välistavad, kui need on esitatud ühe tekstiosa kohta, või kuna need tekitavad vastuolu. Muudatusettepanek loetakse kehtetuks, kui see on vastuolus sama arvamuse üle varem toimunud hääletusega. Juhul kui muudatusettepaneku esitajad vaidlustavad presidendi asjaomase otsuse, otsustab täiskogu, kas kõnealune muudatusettepanek pannakse hääletusele või mitte.

| 6. | Kui tekst tervikuna ei saa lõpphääletusel häälteenamust, otsustab täiskogu, kas arvamuse eelnõu saadetakse tagasi juhtivkomisjonile või loobutakse selle koostamisest. Arvamus muutub kehtetuks, kui institutsioonidevaheline ajakava ei võimalda selle arutamise jätkamist. Komitee president teavitab sellest konsulteerimistaotluse esitanud institutsiooni.
  Kui arvamus saadetakse tagasi juhtivkomisjonile, tuleb viimasel otsustada, kas






  — | esitada arvamuse eelnõu täiskogus vastu võetud muudatusettepanekutega muudetud kujul uuesti arutamiseks ja vastuvõtmiseks, |
| --- | --- | --- |

6.

Kui tekst tervikuna ei saa lõpphääletusel häälteenamust, otsustab täiskogu, kas arvamuse eelnõu saadetakse tagasi juhtivkomisjonile või loobutakse selle koostamisest. Arvamus muutub kehtetuks, kui institutsioonidevaheline ajakava ei võimalda selle arutamise jätkamist. Komitee president teavitab sellest konsulteerimistaotluse esitanud institutsiooni.

Kui arvamus saadetakse tagasi juhtivkomisjonile, tuleb viimasel otsustada, kas

—

esitada arvamuse eelnõu täiskogus vastu võetud muudatusettepanekutega muudetud kujul uuesti arutamiseks ja vastuvõtmiseks,

| — | määrata uus raportöör, alustades seega uue arvamuse koostamise menetlust, |
| --- | --- |

—

määrata uus raportöör, alustades seega uue arvamuse koostamise menetlust,

| — | või loobuda arvamuse koostamisest. |
| --- | --- |

—

või loobuda arvamuse koostamisest.

Artikkel 25

Lõpliku teksti sidusus

Kui lõpliku teksti sidusust rikutakse selliste muudatusettepanekute vastuvõtmise tagajärjel, mida ei ole vastavalt artikli 24 lõikele 5 kehtetuks tunnistatud, või vastuvõetud muudatusettepaneku tagajärjel, mis eeldab teksti asjakohaste osade vastavat muutmist, tuleb komitee administratsioonil pärast fraktsioonide, raportööri ja asjaomaste muudatusettepanekute autoriga konsulteerimist teha lõpliku teksti sidususe taastamiseks tekstis muudatusi. Teksti muutmisel piirdutakse üksnes nende muudatustega, mis on hädavajalikud teksti sidususe taastamiseks. Liikmeid teavitatakse kõigist tekstis tehtud muudatustest.

Artikkel 26

Kiireloomulised arvamused

Juhul, kui tavaline menetlus ei võimalda nõukogu, komisjoni ja Euroopa Parlamendi määratud tähtajast kinni pidada ning kui juhtivkomisjon on arvamuse eelnõu ühehäälselt vastu võtnud, edastab komitee president selle teadmiseks nõukogule, komisjonile ja Euroopa Parlamendile. Arvamuse eelnõu esitatakse muudatusteta vastuvõtmiseks järgmisel täiskogu istungjärgul. Kõigile kõnealuse arvamusega seotud dokumentidele peab olema märgitud, et tegemist on kiireloomulise arvamusega.

Artikkel 27

Lihtsustatud menetlus

| 1. | Juhtivkomisjonis ühehäälselt vastu võetud arvamuste ja aruannete eelnõud esitatakse samal kujul täiskogule vastuvõtmiseks, välja arvatud juhul, kui vähemalt 32 komitee täisliiget või nende nõuetekohaselt volitatud asendusliiget või mõni fraktsioon on eelnõule esitanud muudatusettepanekuid vastavalt artikli 23 lõike 3 esimesele lausele. Viimasel juhul vaatab täiskogu muudatusettepanekud läbi. Raportöör tutvustab arvamuse või aruande eelnõu täiskogu istungil ning seda võidakse arutada. Eelnõu edastatakse koos päevakorra kavandiga komitee liikmetele tutvumiseks. |
| --- | --- |

1.

Juhtivkomisjonis ühehäälselt vastu võetud arvamuste ja aruannete eelnõud esitatakse samal kujul täiskogule vastuvõtmiseks, välja arvatud juhul, kui vähemalt 32 komitee täisliiget või nende nõuetekohaselt volitatud asendusliiget või mõni fraktsioon on eelnõule esitanud muudatusettepanekuid vastavalt artikli 23 lõike 3 esimesele lausele. Viimasel juhul vaatab täiskogu muudatusettepanekud läbi. Raportöör tutvustab arvamuse või aruande eelnõu täiskogu istungil ning seda võidakse arutada. Eelnõu edastatakse koos päevakorra kavandiga komitee liikmetele tutvumiseks.

| 2. | Kui juhtivkomisjon leiab, et komiteel ei ole põhjust kommenteerida talle arvamuse või aruande väljatöötamiseks saadetud dokumenti ega esitada selle kohta muudatusettepanekuid, võib juhtivkomisjon teha ettepaneku dokumendile vastuväiteid mitte esitada. Ettepanek esitatakse sel juhul täiskogule vastuvõtmiseks ilma eelneva aruteluta. |
| --- | --- |

2.

Kui juhtivkomisjon leiab, et komiteel ei ole põhjust kommenteerida talle arvamuse või aruande väljatöötamiseks saadetud dokumenti ega esitada selle kohta muudatusettepanekuid, võib juhtivkomisjon teha ettepaneku dokumendile vastuväiteid mitte esitada. Ettepanek esitatakse sel juhul täiskogule vastuvõtmiseks ilma eelneva aruteluta.

Artikkel 28

Täiskogu istungjärgu lõpetamine

Enne täiskogu istungjärgu lõpetamist teeb komitee president teatavaks järgmise täiskogu istungjärgu aja ja koha ning juba teada olevad päevakorrapunktid.

Artikkel 29

Sümbolid

| 1. | Komitee tunnustab järgmisi Euroopa Liidu sümboleid ja võtab need omaks:






  a) | lipp, mille sinisel taustal on kaheteistkümnest kuldsest tähest koosnev ring; |
| --- | --- | --- |

1.

Komitee tunnustab järgmisi Euroopa Liidu sümboleid ja võtab need omaks:

a)

lipp, mille sinisel taustal on kaheteistkümnest kuldsest tähest koosnev ring;

| b) | hümn „Ood rõõmule” Ludwig van Beethoveni üheksandast sümfooniast; |
| --- | --- |

b)

hümn „Ood rõõmule” Ludwig van Beethoveni üheksandast sümfooniast;

| c) | juhtlause „Ühinenud mitmekesisuses”. |
| --- | --- |

c)

juhtlause „Ühinenud mitmekesisuses”.

| 2. | Komitee tähistab 9. mail Euroopa päeva. |
| --- | --- |

2.

Komitee tähistab 9. mail Euroopa päeva.

| 3. | Lipp on väljas kõigis komitee hoonetes ja kõigil ametlikel üritustel. |
| --- | --- |

3.

Lipp on väljas kõigis komitee hoonetes ja kõigil ametlikel üritustel.

| 4. | Hümni mängitakse iga uue koosseisu esimese istungi avamisel ja muudel pidulikel istungitel, eelkõige selleks, et tervitada riigi- ja valitsusjuhte või uusi komitee liikmeid pärast laienemist. |
| --- | --- |

4.

Hümni mängitakse iga uue koosseisu esimese istungi avamisel ja muudel pidulikel istungitel, eelkõige selleks, et tervitada riigi- ja valitsusjuhte või uusi komitee liikmeid pärast laienemist.

3.   PEATÜKK

Komitee juhatus ja president

Artikkel 30

Juhatuse koosseis

Komitee juhatuse koosseisu kuuluvad

| a) | komitee president; |
| --- | --- |

a)

komitee president;

| b) | komitee esimene asepresident; |
| --- | --- |

b)

komitee esimene asepresident;

| c) | üks asepresident iga liikmesriigi kohta; |
| --- | --- |

c)

üks asepresident iga liikmesriigi kohta;

| d) | veel 28 liiget; |
| --- | --- |

d)

veel 28 liiget;

| e) | fraktsioonide esimehed. |
| --- | --- |

e)

fraktsioonide esimehed.

Lisaks komitee presidendile, esimesele asepresidendile ja fraktsioonide esimeestele on kohad juhatuses riikide delegatsioonide vahel jaotatud järgmiselt:

| — | kolm kohta: Saksamaa, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Poola, Ühendkuningriik; |
| --- | --- |

—

kolm kohta: Saksamaa, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Poola, Ühendkuningriik;

| — | kaks kohta: Belgia, Bulgaaria, Horvaatia, Tšehhi Vabariik, Taani, Kreeka, Iirimaa, Leedu, Ungari, Madalmaad, Austria, Portugal, Rumeenia, Slovakkia, Soome, Rootsi; |
| --- | --- |

—

kaks kohta: Belgia, Bulgaaria, Horvaatia, Tšehhi Vabariik, Taani, Kreeka, Iirimaa, Leedu, Ungari, Madalmaad, Austria, Portugal, Rumeenia, Slovakkia, Soome, Rootsi;

| — | üks koht: Eesti, Küpros, Läti, Luksemburg, Malta, Sloveenia. |
| --- | --- |

—

üks koht: Eesti, Küpros, Läti, Luksemburg, Malta, Sloveenia.

Artikkel 31

Juhatuse liikmete asendamine

| 1. | Iga riigi delegatsioon määrab oma juhatuse liikmele, välja arvatud komitee presidendile ja esimesele asepresidendile, oma koosseisu hulgast täisliikmest või asendusliikmest nimelise asendaja. |
| --- | --- |

1.

Iga riigi delegatsioon määrab oma juhatuse liikmele, välja arvatud komitee presidendile ja esimesele asepresidendile, oma koosseisu hulgast täisliikmest või asendusliikmest nimelise asendaja.

| 2. | Iga fraktsioon määrab oma esimehele oma koosseisu hulgast täisliikmest või asendusliikmest nimelise asendaja. |
| --- | --- |

2.

Iga fraktsioon määrab oma esimehele oma koosseisu hulgast täisliikmest või asendusliikmest nimelise asendaja.

| 3. | Nimelisel asendajal on koosolekutel osalemise, sõna- ja hääleõigus vaid siis, kui ta asendab kõnealust juhatuse liiget. Hääleõiguse delegeerimisest tuleb peasekretärile enne kõnealust koosolekut teatada kooskõlas ette nähtud teavitamismenetlusega. |
| --- | --- |

3.

Nimelisel asendajal on koosolekutel osalemise, sõna- ja hääleõigus vaid siis, kui ta asendab kõnealust juhatuse liiget. Hääleõiguse delegeerimisest tuleb peasekretärile enne kõnealust koosolekut teatada kooskõlas ette nähtud teavitamismenetlusega.

Artikkel 32

Valimiste kord

| 1. | Täiskogu valib juhatuse kaheks ja pooleks aastaks. |
| --- | --- |

1.

Täiskogu valib juhatuse kaheks ja pooleks aastaks.

| 2. | Juhatus valitakse ajutise presidendi juhatusel vastavalt artiklitele 11 ja 12. Kõik kandidatuurid tuleb peasekretärile esitada kirjalikult hiljemalt üks tund enne täiskogu istungjärgu algust. Valimine võib toimuda alles pärast artikli 21 lõike 1 esimeses lauses tähendatud otsustusvõimelisuse kontrolli. |
| --- | --- |

2.

Juhatus valitakse ajutise presidendi juhatusel vastavalt artiklitele 11 ja 12. Kõik kandidatuurid tuleb peasekretärile esitada kirjalikult hiljemalt üks tund enne täiskogu istungjärgu algust. Valimine võib toimuda alles pärast artikli 21 lõike 1 esimeses lauses tähendatud otsustusvõimelisuse kontrolli.

Artikkel 33

Komitee presidendi ja esimese asepresidendi valimine

| 1. | Enne valimisi võivad komitee presidendi ja esimese asepresidendi kandidaadid esineda täiskogu ees lühikese sõnavõtuga. Kandidaatidele antakse sõnavõtuks võrdselt aega, sõnavõtu ajalimiidi määrab ajutine president. |
| --- | --- |

1.

Enne valimisi võivad komitee presidendi ja esimese asepresidendi kandidaadid esineda täiskogu ees lühikese sõnavõtuga. Kandidaatidele antakse sõnavõtuks võrdselt aega, sõnavõtu ajalimiidi määrab ajutine president.

| 2. | Komitee president ja esimene asepresident valitakse eraldi. Valituks osutuvad kandidaadid, kes saavad hääletusel osalenud komitee liikmete poolthäälteenamuse. |
| --- | --- |

2.

Komitee president ja esimene asepresident valitakse eraldi. Valituks osutuvad kandidaadid, kes saavad hääletusel osalenud komitee liikmete poolthäälteenamuse.

| 3. | Hääletatakse poolt või jäädakse erapooletuks. Häälteenamuse arvutamisel võetakse arvesse ainult poolthääli. |
| --- | --- |

3.

Hääletatakse poolt või jäädakse erapooletuks. Häälteenamuse arvutamisel võetakse arvesse ainult poolthääli.

| 4. | Kui ükski kandidaat ei saavuta esimeses hääletusvoorus häälteenamust, korraldatakse kordushääletamine, kus valituks osutub kõige rohkem hääli kogunud kandidaat. Häälte võrdse jagunemise korral heidetakse liisku. |
| --- | --- |

4.

Kui ükski kandidaat ei saavuta esimeses hääletusvoorus häälteenamust, korraldatakse kordushääletamine, kus valituks osutub kõige rohkem hääli kogunud kandidaat. Häälte võrdse jagunemise korral heidetakse liisku.

Artikkel 34

Juhatuse liikmete valimine

| 1. | Võidakse koostada ühisnimekiri nende delegatsioonide kandidaatidest, kes seavad üles ühe kandidaadi igale neile eraldatud kohale juhatuses. Kandidaatide ühisnimekiri osutub valituks esimeses hääletusvoorus, kui see saab hääletusel osalenud komitee liikmete poolthäälteenamuse.
  Kui kandidaatide ühisnimekiri osutub mittevalituks või kui kandidaatide arv ületab asjaomase riigi delegatsioonile juhatuses eraldatud kohtade arvu, korraldatakse iga koha puhul eraldi hääletus. Sel juhul kohaldatakse artiklis 32 ja artikli 33 lõigetes 2–4 sätestatud komitee presidendi ja esimese asepresidendi valimise korda. |
| --- | --- |

1.

Võidakse koostada ühisnimekiri nende delegatsioonide kandidaatidest, kes seavad üles ühe kandidaadi igale neile eraldatud kohale juhatuses. Kandidaatide ühisnimekiri osutub valituks esimeses hääletusvoorus, kui see saab hääletusel osalenud komitee liikmete poolthäälteenamuse.

Kui kandidaatide ühisnimekiri osutub mittevalituks või kui kandidaatide arv ületab asjaomase riigi delegatsioonile juhatuses eraldatud kohtade arvu, korraldatakse iga koha puhul eraldi hääletus. Sel juhul kohaldatakse artiklis 32 ja artikli 33 lõigetes 2–4 sätestatud komitee presidendi ja esimese asepresidendi valimise korda.

| 2. | Kõigis fraktsioonides valitud fraktsioonide esimehed kuuluvad juhatuse koosseisu. |
| --- | --- |

2.

Kõigis fraktsioonides valitud fraktsioonide esimehed kuuluvad juhatuse koosseisu.

Artikkel 35

Asendajate valimine

Koos kandidaadi valimisega juhatusse valitakse automaatselt ka tema nimeline asendaja.

Artikkel 36

Järelvalimised juhatuses vabanenud kohtade täitmiseks

Komitee liikme või tema nimelise asendaja volituste lõppemisel või tema tagasiastumisel juhatuse liikme kohalt asendatakse juhatuse liige või tema nimeline asendaja komitee koosseisu volituste lõppemiseni jäänud ajaks artiklites 30–35 sätestatud korras. Järelvalimised juhatuse vabanenud koha täitmiseks toimuvad täiskogu istungjärgul komitee presidendi või asepresidendi juhatamisel artikli 39 lõikes 3 sätestatud korras.

Artikkel 37

Juhatuse ülesanded

Juhatus täidab järgmisi ülesandeid:

| a) | koostab ja esitab oma volituste alguses täiskogule poliitilise programmi ning jälgib selle programmi elluviimist. Juhatus esitab oma ametivolituste lõppedes täiskogule poliitilise programmi rakendamise aruande; |
| --- | --- |

a)

koostab ja esitab oma volituste alguses täiskogule poliitilise programmi ning jälgib selle programmi elluviimist. Juhatus esitab oma ametivolituste lõppedes täiskogule poliitilise programmi rakendamise aruande;

| b) | korraldab ja kooskõlastab täiskogu ja komisjonide tööd; |
| --- | --- |

b)

korraldab ja kooskõlastab täiskogu ja komisjonide tööd;

| c) | võtab komisjonide esildisel vastu nende iga-aastased tööprogrammid; |
| --- | --- |

c)

võtab komisjonide esildisel vastu nende iga-aastased tööprogrammid;

| d) | kannab üldist vastutust komitee täis- ja asendusliikmetega seotud rahalistes, organisatsioonilistes ja haldusküsimustes; tagab komitee, peasekretariaadi ja komitee tööorganite sisemise töökorralduse, sealhulgas ametikohtade loeteluga seonduvates küsimustes; |
| --- | --- |

d)

kannab üldist vastutust komitee täis- ja asendusliikmetega seotud rahalistes, organisatsioonilistes ja haldusküsimustes; tagab komitee, peasekretariaadi ja komitee tööorganite sisemise töökorralduse, sealhulgas ametikohtade loeteluga seonduvates küsimustes;

| e) | juhatus võib






  — | moodustada juhatuse või komitee liikmetest töörühmi juhatuse nõustamiseks eriküsimustes; kõnealuste töörühmade koosseisu võib kuuluda kuni kaksteist liiget; |
| --- | --- | --- |

e)

juhatus võib

—

moodustada juhatuse või komitee liikmetest töörühmi juhatuse nõustamiseks eriküsimustes; kõnealuste töörühmade koosseisu võib kuuluda kuni kaksteist liiget;

| — | kutsuda oma koosolekutele osalema teisi komitee liikmeid, tuginedes nende eksperditeadmistele või ametile, ning komiteesse mittekuuluvaid isikuid; |
| --- | --- |

—

kutsuda oma koosolekutele osalema teisi komitee liikmeid, tuginedes nende eksperditeadmistele või ametile, ning komiteesse mittekuuluvaid isikuid;

| f) | nimetab ametisse peasekretäri ning artiklis 73 loetletud ametnikud ja muud teenistujad; |
| --- | --- |

f)

nimetab ametisse peasekretäri ning artiklis 73 loetletud ametnikud ja muud teenistujad;

| g) | esitab täiskogule komitee tulude ja kulude eelarvestuse projekti vastavalt artiklile 75; |
| --- | --- |

g)

esitab täiskogule komitee tulude ja kulude eelarvestuse projekti vastavalt artiklile 75;

| h) | annab loa koosolekute korraldamiseks väljaspool komitee asukohta; |
| --- | --- |

h)

annab loa koosolekute korraldamiseks väljaspool komitee asukohta;

| i) | võtab vastu sätteid seoses töörühmade, Regioonide Komitee ja kandidaatriikide ühiskomiteede ning muude, komitee liikmete osalusega poliitiliste organite koosseisu ning töökorraldusega.
  Ühised nõuandekomiteed luuakse kandidaatriikide kohalike ja piirkondlike esindajate kaasamisel, lähtudes stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu sätetest.
  Kandidaatriigi valitsus määrab ametlikult liikmed, kes esindavad ühises nõuandekomitees asjaomase riigi kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi. Ühiste nõuandekomiteede otsused langetatakse Regioonide Komitee ja kandidaatriigi jagatud kaasjuhtimisel ühiselt kandidaatriigi esindajatega.
  Ühised nõuandekomiteed peaksid vastu võtma aruandeid ja soovitusi, milles keskendutakse otseselt laienemisprotsessi teemadele, mis on olulised kohalike ja piirkondlike omavalitsuste jaoks. Võidakse koostada ka asjaomasele assotsiatsiooninõukogule suunatud aruandeid; |
| --- | --- |

i)

võtab vastu sätteid seoses töörühmade, Regioonide Komitee ja kandidaatriikide ühiskomiteede ning muude, komitee liikmete osalusega poliitiliste organite koosseisu ning töökorraldusega.

Ühised nõuandekomiteed luuakse kandidaatriikide kohalike ja piirkondlike esindajate kaasamisel, lähtudes stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu sätetest.

Kandidaatriigi valitsus määrab ametlikult liikmed, kes esindavad ühises nõuandekomitees asjaomase riigi kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi. Ühiste nõuandekomiteede otsused langetatakse Regioonide Komitee ja kandidaatriigi jagatud kaasjuhtimisel ühiselt kandidaatriigi esindajatega.

Ühised nõuandekomiteed peaksid vastu võtma aruandeid ja soovitusi, milles keskendutakse otseselt laienemisprotsessi teemadele, mis on olulised kohalike ja piirkondlike omavalitsuste jaoks. Võidakse koostada ka asjaomasele assotsiatsiooninõukogule suunatud aruandeid;

| j) | võtab juhul, kui täiskogu ei suuda tähtaja jooksul teha otsust, kooskõlas artiklitega 58 ja 59 tegutseva komitee presidendi või juhtivkomisjoni esildisel pärast artikli 38 lõike 2 esimeses lauses sätestatud otsustusvõimelisuse kindlakstegemist poolthäälteenamusega vastu otsuse esitada Euroopa Liidu Kohtusse hagi või menetlusse astumise avaldus. Sellise otsuse vastuvõtmise puhul esitab president kohtusse komitee nimel hagi ja palub täiskogul selle järgmisel istungjärgul teha otsuse hagiga jätkamise kohta. Kui täiskogu pärast artikli 21 lõike 1 esimeses lauses sätestatud otsustusvõimelisuse kindlakstegemist väljendab artikli 13 punktis g sätestatud häälteenamusega hagile vastuseisu, võtab president hagi tagasi. |
| --- | --- |

j)

võtab juhul, kui täiskogu ei suuda tähtaja jooksul teha otsust, kooskõlas artiklitega 58 ja 59 tegutseva komitee presidendi või juhtivkomisjoni esildisel pärast artikli 38 lõike 2 esimeses lauses sätestatud otsustusvõimelisuse kindlakstegemist poolthäälteenamusega vastu otsuse esitada Euroopa Liidu Kohtusse hagi või menetlusse astumise avaldus. Sellise otsuse vastuvõtmise puhul esitab president kohtusse komitee nimel hagi ja palub täiskogul selle järgmisel istungjärgul teha otsuse hagiga jätkamise kohta. Kui täiskogu pärast artikli 21 lõike 1 esimeses lauses sätestatud otsustusvõimelisuse kindlakstegemist väljendab artikli 13 punktis g sätestatud häälteenamusega hagile vastuseisu, võtab president hagi tagasi.

Artikkel 38

Juhatuse koosolekute kokkukutsumise, otsustusvõimelisuse kindlakstegemise ja otsuste vastuvõtmise kord

| 1. | Juhatuse koosolekud kutsub kokku komitee president, kes kokkuleppel esimese asepresidendiga määrab koosoleku toimumise kuupäeva ja päevakorra. Juhatus koguneb vähemalt üks kord kvartalis või 14 päeva jooksul pärast vähemalt ühe neljandiku juhatuse liikmete koostatud kirjaliku ühistaotluse saamist. |
| --- | --- |

1.

Juhatuse koosolekud kutsub kokku komitee president, kes kokkuleppel esimese asepresidendiga määrab koosoleku toimumise kuupäeva ja päevakorra. Juhatus koguneb vähemalt üks kord kvartalis või 14 päeva jooksul pärast vähemalt ühe neljandiku juhatuse liikmete koostatud kirjaliku ühistaotluse saamist.

| 2. | Juhatuse koosolek on otsustusvõimeline, kui vähemalt pooled liikmed on kohal. Juhatuse otsustusvõimelisus tehakse kindlaks ühe komitee liikme taotlusel ja kui vähemalt kuus liiget hääletab otsustusvõimelisuse kontrolli nõude poolt. Kui otsustusvõimelisuse kontrolli ei ole taotletud, loetakse hääletustulemused kehtivaks kohalolijate arvust olenemata. Kui on kindlaks tehtud, et juhatuse koosolek ei ole otsustusvõimeline, võidakse arutelu jätkata, kuid hääletamine lükatakse edasi järgmisele koosolekule. |
| --- | --- |

2.

Juhatuse koosolek on otsustusvõimeline, kui vähemalt pooled liikmed on kohal. Juhatuse otsustusvõimelisus tehakse kindlaks ühe komitee liikme taotlusel ja kui vähemalt kuus liiget hääletab otsustusvõimelisuse kontrolli nõude poolt. Kui otsustusvõimelisuse kontrolli ei ole taotletud, loetakse hääletustulemused kehtivaks kohalolijate arvust olenemata. Kui on kindlaks tehtud, et juhatuse koosolek ei ole otsustusvõimeline, võidakse arutelu jätkata, kuid hääletamine lükatakse edasi järgmisele koosolekule.

| 3. | Juhatus võtab otsuseid vastu poolthäälteenamusega hääletamisel osalenud juhatuse liikmete koguarvust, kui käesolevas kodukorras ei ole sätestatud teisiti. Kohaldatakse artikli 22 lõikeid 2 ja 6. |
| --- | --- |

3.

Juhatus võtab otsuseid vastu poolthäälteenamusega hääletamisel osalenud juhatuse liikmete koguarvust, kui käesolevas kodukorras ei ole sätestatud teisiti. Kohaldatakse artikli 22 lõikeid 2 ja 6.

| 4. | Ilma et see piiraks artikli 40 lõike 4 punkti b kohaldamist, võib komitee president juhatuse otsuste ettevalmistamiseks teha peasekretärile ülesandeks koostada arutusele tulevad dokumendid ja otsuste eelnõud iga käsitletava teema kohta. Kõnealused dokumendid lisatakse päevakorra kavandile. |
| --- | --- |

4.

Ilma et see piiraks artikli 40 lõike 4 punkti b kohaldamist, võib komitee president juhatuse otsuste ettevalmistamiseks teha peasekretärile ülesandeks koostada arutusele tulevad dokumendid ja otsuste eelnõud iga käsitletava teema kohta. Kõnealused dokumendid lisatakse päevakorra kavandile.

| 5. | Dokumendid tuleb juhatuse liikmetele teha kättesaadavaks elektroonilisel kujul hiljemalt kümme päeva enne koosoleku algust. Muudatusettepanekud juhatuse dokumentide kohta peavad jõudma peasekretärini vähemalt kaks tööpäeva enne juhatuse koosoleku algust, järgides muudatusettepanekute esitamise korrast tulenevaid nõudeid, ja need peavad olema elektrooniliselt kättesaadavad kohe pärast tõlgete valmimist. |
| --- | --- |

5.

Dokumendid tuleb juhatuse liikmetele teha kättesaadavaks elektroonilisel kujul hiljemalt kümme päeva enne koosoleku algust. Muudatusettepanekud juhatuse dokumentide kohta peavad jõudma peasekretärini vähemalt kaks tööpäeva enne juhatuse koosoleku algust, järgides muudatusettepanekute esitamise korrast tulenevaid nõudeid, ja need peavad olema elektrooniliselt kättesaadavad kohe pärast tõlgete valmimist.

| 6. | Erandlikel asjaoludel võib komitee president kasutada kirjalikku menetlust, et saada juhatuse heakskiit muule kui isikuküsimusi puudutavale otsusele. President edastab juhatuse liikmetele otsuse ettepaneku ja palub neil viie tööpäeva jooksul kirjalikult teatada võimalikest vastuväidetest. Otsus loetakse vastuvõetuks, v.a juhul, kui vastuväiteid on esitanud vähemalt kuus komitee liiget. |
| --- | --- |

6.

Erandlikel asjaoludel võib komitee president kasutada kirjalikku menetlust, et saada juhatuse heakskiit muule kui isikuküsimusi puudutavale otsusele. President edastab juhatuse liikmetele otsuse ettepaneku ja palub neil viie tööpäeva jooksul kirjalikult teatada võimalikest vastuväidetest. Otsus loetakse vastuvõetuks, v.a juhul, kui vastuväiteid on esitanud vähemalt kuus komitee liiget.

Artikkel 39

Komitee president

| 1. | Komitee president juhib komitee tööd. |
| --- | --- |

1.

Komitee president juhib komitee tööd.

| 2. | President esindab komiteed. Ta võib komitee esindamise õigust delegeerida. |
| --- | --- |

2.

President esindab komiteed. Ta võib komitee esindamise õigust delegeerida.

| 3. | Kui komitee president viibib eemal või ei saa oma ülesandeid täita, täidab tema ülesandeid esimene asepresident; kui esimene asepresident viibib eemal või ei saa oma ülesandeid täita, täidab komitee presidendi ülesandeid üks asepresidentidest. |
| --- | --- |

3.

Kui komitee president viibib eemal või ei saa oma ülesandeid täita, täidab tema ülesandeid esimene asepresident; kui esimene asepresident viibib eemal või ei saa oma ülesandeid täita, täidab komitee presidendi ülesandeid üks asepresidentidest.

Artikkel 40

Rahandus- ja halduskomisjon

| 1. | Komitee juhatus moodustab kooskõlas artikliga 37 nõuandva rahandus- ja halduskomisjoni, mille esimeheks on juhatuse liige. |
| --- | --- |

1.

Komitee juhatus moodustab kooskõlas artikliga 37 nõuandva rahandus- ja halduskomisjoni, mille esimeheks on juhatuse liige.

| 2. | Komisjoni koosoleku kuupäeva ja päevakorra määrab kindlaks esimees kokkuleppel esimese aseesimehega. |
| --- | --- |

2.

Komisjoni koosoleku kuupäeva ja päevakorra määrab kindlaks esimees kokkuleppel esimese aseesimehega.

| 3. | Rahandus- ja halduskomisjon võib oma liikmete hulgast nimetada esindaja, kes aitab esimeest juhatusele aruandmisel talle antud ülesannete piires. |
| --- | --- |

3.

Rahandus- ja halduskomisjon võib oma liikmete hulgast nimetada esindaja, kes aitab esimeest juhatusele aruandmisel talle antud ülesannete piires.

| 4. | Rahandus- ja halduskomisjon täidab järgmisi ülesandeid:






  a) | vastavalt artiklile 75 arutab peasekretäri esitatud tulude ja kulude eelarvestuse esialgset projekti ning kinnitab selle; |
| --- | --- | --- |

4.

Rahandus- ja halduskomisjon täidab järgmisi ülesandeid:

a)

vastavalt artiklile 75 arutab peasekretäri esitatud tulude ja kulude eelarvestuse esialgset projekti ning kinnitab selle;

| b) | töötab välja juhatuse otsuste ja korralduste eelnõud rahalistes, organisatsioonilistes ja haldusküsimustes, sealhulgas komitee täis- ja asendusliikmeid puudutavates küsimustes.
  Kõnealused dokumendid koos rahandus- ja halduskomisjoni otsuste kokkuvõttega saadetakse juhatuse liikmetele kooskõlas artikli 38 lõigetega 4 ja 5; |
| --- | --- |

b)

töötab välja juhatuse otsuste ja korralduste eelnõud rahalistes, organisatsioonilistes ja haldusküsimustes, sealhulgas komitee täis- ja asendusliikmeid puudutavates küsimustes.

Kõnealused dokumendid koos rahandus- ja halduskomisjoni otsuste kokkuvõttega saadetakse juhatuse liikmetele kooskõlas artikli 38 lõigetega 4 ja 5;

| c) | annab nõu olulistes küsimustes, mis võivad ohustada assigneeringute head haldamist või takistada seatud eesmärkide saavutamist, eelkõige seoses assigneeringute kasutuse prognoosiga; |
| --- | --- |

c)

annab nõu olulistes küsimustes, mis võivad ohustada assigneeringute head haldamist või takistada seatud eesmärkide saavutamist, eelkõige seoses assigneeringute kasutuse prognoosiga;

| d) | annab nõu jooksva eelarve täitmise, assigneeringute ümberpaigutuste, ametikohtade loeteluga seotud menetluste, haldusassigneeringute ja hoonete projektidega seotud toimingute küsimustes ning annab neile hinnangu. |
| --- | --- |

d)

annab nõu jooksva eelarve täitmise, assigneeringute ümberpaigutuste, ametikohtade loeteluga seotud menetluste, haldusassigneeringute ja hoonete projektidega seotud toimingute küsimustes ning annab neile hinnangu.

| 5. | Rahandus- ja halduskomisjoni esimees esindab komiteed suhetes Euroopa Liidu eelarvepädeva asutusega. |
| --- | --- |

5.

Rahandus- ja halduskomisjoni esimees esindab komiteed suhetes Euroopa Liidu eelarvepädeva asutusega.

Arvamuste, aruannete ja resolutsioonide juhatuses menetlemise kord

Artikkel 41

Arvamused – õiguslik alus

Komitee võtab oma arvamused vastu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 307 kohaselt:

| a) | Euroopa Parlamendi, nõukogu või Euroopa Komisjoni konsulteerimistaotluse alusel aluslepingutes ette nähtud juhtudel ning kõigil muudel, eriti piiriülese koostööga seotud juhtudel, kui mõni nimetatud institutsioonidest seda vajalikuks peab; |
| --- | --- |

a)

Euroopa Parlamendi, nõukogu või Euroopa Komisjoni konsulteerimistaotluse alusel aluslepingutes ette nähtud juhtudel ning kõigil muudel, eriti piiriülese koostööga seotud juhtudel, kui mõni nimetatud institutsioonidest seda vajalikuks peab;

| b) | omal algatusel juhtudel, kui komitee seda vajalikuks peab, kas






  i) | Euroopa Liidu teise institutsiooni poolt komiteele teadmiseks edastatud teatise, aruande või seadusandliku ettepaneku alusel või nõukogu praeguse või tulevase eesistujariigi taotluse alusel
  või |
| --- | --- | --- |

b)

omal algatusel juhtudel, kui komitee seda vajalikuks peab, kas

i)

Euroopa Liidu teise institutsiooni poolt komiteele teadmiseks edastatud teatise, aruande või seadusandliku ettepaneku alusel või nõukogu praeguse või tulevase eesistujariigi taotluse alusel

või

| ii) | ülejäänud juhtudel täielikult omal algatusel; |
| --- | --- |

ii)

ülejäänud juhtudel täielikult omal algatusel;

| c) | kui tulenevalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklist 304 konsulteeritakse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega ning Regioonide Komitee on seisukohal, et asi puudutab piirkondlikke erihuve. |
| --- | --- |

c)

kui tulenevalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklist 304 konsulteeritakse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega ning Regioonide Komitee on seisukohal, et asi puudutab piirkondlikke erihuve.

Artikkel 42

Arvamustele juhtivkomisjoni määramine

| 1. | Komitee president määrab nõukogu, Euroopa Komisjoni või Euroopa Parlamendi esitatud arvamuse koostamise taotluse aluseks olevatele dokumentidele pärast nende saabumist juhtivkomisjoni. Juhatust teavitatakse presidendi asjaomastest otsustest järgmisel koosolekul. |
| --- | --- |

1.

Komitee president määrab nõukogu, Euroopa Komisjoni või Euroopa Parlamendi esitatud arvamuse koostamise taotluse aluseks olevatele dokumentidele pärast nende saabumist juhtivkomisjoni. Juhatust teavitatakse presidendi asjaomastest otsustest järgmisel koosolekul.

| 2. | Kui arvamuse teema kuulub rohkem kui ühe komisjoni pädevusse, määrab president juhtivkomisjoni ja võib vajaduse korral teha juhatusele ettepaneku moodustada asjaomaste komisjonide esindajatest koosnev töörühm. |
| --- | --- |

2.

Kui arvamuse teema kuulub rohkem kui ühe komisjoni pädevusse, määrab president juhtivkomisjoni ja võib vajaduse korral teha juhatusele ettepaneku moodustada asjaomaste komisjonide esindajatest koosnev töörühm.

| 3. | Kui komisjon ei ole nõus presidendi poolt lõigete 1 ja 2 kohaselt vastu võetud otsusega, võib ta esimehe vahendusel taotleda juhatuse otsust. |
| --- | --- |

3.

Kui komisjon ei ole nõus presidendi poolt lõigete 1 ja 2 kohaselt vastu võetud otsusega, võib ta esimehe vahendusel taotleda juhatuse otsust.

Artikkel 43

Pearaportööri määramine

| 1. | Kui asjaomane komisjon ei jõua arvamuse eelnõu välja töötada soovitud tähtajaks, võib komitee juhatus teha täiskogule ettepaneku määrata pearaportöör, kes esitab oma arvamuse eelnõu otse täiskogule. |
| --- | --- |

1.

Kui asjaomane komisjon ei jõua arvamuse eelnõu välja töötada soovitud tähtajaks, võib komitee juhatus teha täiskogule ettepaneku määrata pearaportöör, kes esitab oma arvamuse eelnõu otse täiskogule.

| 2. | Kui soovitud tähtaeg ei jäta täiskogule piisavalt aega pearaportööri määramiseks istungjärgu raames, võib pearaportööri määrata komitee president, teavitades täiskogu sellest järgmisel istungjärgul. |
| --- | --- |

2.

Kui soovitud tähtaeg ei jäta täiskogule piisavalt aega pearaportööri määramiseks istungjärgu raames, võib pearaportööri määrata komitee president, teavitades täiskogu sellest järgmisel istungjärgul.

| 3. | Pearaportöör peab olema asjaomase komisjoni liige. |
| --- | --- |

3.

Pearaportöör peab olema asjaomase komisjoni liige.

| 4. | Mõlemal juhul tuleb asjaomane komisjon võimaluse korral kokku üldiseks eelaruteluks arvamuse või aruande teemal. |
| --- | --- |

4.

Mõlemal juhul tuleb asjaomane komisjon võimaluse korral kokku üldiseks eelaruteluks arvamuse või aruande teemal.

Artikkel 44

Omaalgatuslikud arvamused

| 1. | Artikli 41 punkti b alapunkti ii kohased omaalgatuslike arvamuste koostamise taotlused võivad juhatusele esitada kolm juhatuse liiget, komisjon oma esimehe vahendusel või vähemalt 32 komitee liiget. Taotlused koos põhjendusega ja teised arutusele tulevad dokumendid tuleb esitada vastavalt artikli 38 lõikele 4 võimaluse korral enne aasta tööprogrammi vastuvõtmist. |
| --- | --- |

1.

Artikli 41 punkti b alapunkti ii kohased omaalgatuslike arvamuste koostamise taotlused võivad juhatusele esitada kolm juhatuse liiget, komisjon oma esimehe vahendusel või vähemalt 32 komitee liiget. Taotlused koos põhjendusega ja teised arutusele tulevad dokumendid tuleb esitada vastavalt artikli 38 lõikele 4 võimaluse korral enne aasta tööprogrammi vastuvõtmist.

| 2. | Juhatus teeb artikli 41 punkti b alapunkti ii kohaselt esitatud omaalgatuslike arvamuste koostamise taotluste rahuldamise kohta otsuse kolmeneljandikulise häälteenamusega hääletamisel osalenud juhatuse liikmete koguarvust. Arvamustele määratakse juhtivkomisjon vastavalt artiklile 42. Komitee president teavitab täiskogu kõikidest juhatuse otsustest kõnealuste omaalgatuslike arvamuste koostamise ja neile juhtivkomisjonide määramise kohta. |
| --- | --- |

2.

Juhatus teeb artikli 41 punkti b alapunkti ii kohaselt esitatud omaalgatuslike arvamuste koostamise taotluste rahuldamise kohta otsuse kolmeneljandikulise häälteenamusega hääletamisel osalenud juhatuse liikmete koguarvust. Arvamustele määratakse juhtivkomisjon vastavalt artiklile 42. Komitee president teavitab täiskogu kõikidest juhatuse otsustest kõnealuste omaalgatuslike arvamuste koostamise ja neile juhtivkomisjonide määramise kohta.

Artikkel 45

Resolutsioonide esitamise kord

| 1. | Resolutsioonid võetakse päevakorda ainult siis, kui need on seotud Euroopa Liidu tegevusega ning puudutavad piirkondliku ja kohaliku omavalitsuse üksuste erihuve ning päevakajalisi küsimusi. |
| --- | --- |

1.

Resolutsioonid võetakse päevakorda ainult siis, kui need on seotud Euroopa Liidu tegevusega ning puudutavad piirkondliku ja kohaliku omavalitsuse üksuste erihuve ning päevakajalisi küsimusi.

| 2. | Resolutsiooni ettepanekuid või resolutsiooni koostamise taotlusi võivad komiteele esitada vähemalt 32 komitee liiget või fraktsioon. Kõik ettepanekud või taotlused tuleb juhatusele esitada kirjalikult, märkides ära neid toetavate liikmete nimed või fraktsiooni nime. Ettepanekud ja taotlused peavad peasekretärini jõudma hiljemalt viis tööpäeva enne juhatuse koosoleku algust. |
| --- | --- |

2.

Resolutsiooni ettepanekuid või resolutsiooni koostamise taotlusi võivad komiteele esitada vähemalt 32 komitee liiget või fraktsioon. Kõik ettepanekud või taotlused tuleb juhatusele esitada kirjalikult, märkides ära neid toetavate liikmete nimed või fraktsiooni nime. Ettepanekud ja taotlused peavad peasekretärini jõudma hiljemalt viis tööpäeva enne juhatuse koosoleku algust.

| 3. | Kui juhatus otsustab, et komiteel tuleb koostada resolutsiooni eelnõu või võtta menetlusse resolutsiooni koostamise taotlus, võib ta






  a) | võtta resolutsiooni eelnõu täiskogu istungjärgu päevakorra esialgsesse kavandisse vastavalt artikli 15 lõikele 1; |
| --- | --- | --- |

3.

Kui juhatus otsustab, et komiteel tuleb koostada resolutsiooni eelnõu või võtta menetlusse resolutsiooni koostamise taotlus, võib ta

a)

võtta resolutsiooni eelnõu täiskogu istungjärgu päevakorra esialgsesse kavandisse vastavalt artikli 15 lõikele 1;

| b) | võtta resolutsiooni eelnõu järgmise täiskogu istungjärgu päevakorda vastavalt artikli 15 lõike 6 teisele lausele. Sellised resolutsiooni eelnõud tulevad arutamisele istungjärgu teisel istungipäeval. |
| --- | --- |

b)

võtta resolutsiooni eelnõu järgmise täiskogu istungjärgu päevakorda vastavalt artikli 15 lõike 6 teisele lausele. Sellised resolutsiooni eelnõud tulevad arutamisele istungjärgu teisel istungipäeval.

| 4. | Resolutsiooni eelnõusid, mis tulenevad pärast käesoleva artikli lõikes 2 määratud tähtaja möödumist tekkinud ettenägematust olukorrast (kiireloomulised resolutsioonid) ja mis vastavad käesoleva artikli lõike 1 sätetele, võib esitada juhatuse koosoleku alguses. Kui juhatus leiab, et ettepanek on seotud komitee tegevuse prioriteetidega, menetleb ta seda käesoleva artikli lõike 3 punkti b kohaselt. Kõik komitee liikmed võivad täiskogu istungjärgu ajal esitada muudatusettepanekuid kiireloomuliste resolutsioonide kohta. |
| --- | --- |

4.

Resolutsiooni eelnõusid, mis tulenevad pärast käesoleva artikli lõikes 2 määratud tähtaja möödumist tekkinud ettenägematust olukorrast (kiireloomulised resolutsioonid) ja mis vastavad käesoleva artikli lõike 1 sätetele, võib esitada juhatuse koosoleku alguses. Kui juhatus leiab, et ettepanek on seotud komitee tegevuse prioriteetidega, menetleb ta seda käesoleva artikli lõike 3 punkti b kohaselt. Kõik komitee liikmed võivad täiskogu istungjärgu ajal esitada muudatusettepanekuid kiireloomuliste resolutsioonide kohta.

Artikkel 46

Arvamuste, aruannete ja resolutsioonide mõjulepääsu tagamine

Komitee juhatus rakendab vajalikke meetmeid komitee vastu võetud arvamuste, aruannete ja resolutsioonide mõjulepääsu tagamiseks. Samuti võtab juhatus kooskõlas artikliga 56 vastu suunised arvamuse vastuvõtmise järgseks tegevuseks kasutatava menetluse kohta.

4.   PEATÜKK

Esimeeste konverents

Artikkel 47

Koosseis

Esimeeste konverents koosneb komitee presidendist, esimesest asepresidendist ja fraktsioonide esimeestest. Fraktsioonide esimehed võivad määrata oma fraktsiooni mõne teise liikme oma esindajaks.

Artikkel 48

Pädevus

Esimeeste konverents arutab kõiki talle komitee presidendi poolt esitatud küsimusi, et valmistada ette ja lihtsustada poliitilise konsensuse saavutamist komitee teiste tööorganite tehtavate otsuste suhtes.

Juhatusele aru andes peaks komitee president teavitama esimeeste konverentsil peetud aruteludest.

5.   PEATÜKK

Komisjonid

Artikkel 49

Komisjonide koosseis ja pädevus

| 1. | Komitee iga uue koosseisu viieaastaste volituste alguses moodustab täiskogu komisjonid, mille ülesanne on täiskogul arutamisele tulevate teemade ettevalmistamine. Täiskogu otsustab juhatuse esildisel komisjonide koosseisu ja määratleb komisjonide pädevusalad. |
| --- | --- |

1.

Komitee iga uue koosseisu viieaastaste volituste alguses moodustab täiskogu komisjonid, mille ülesanne on täiskogul arutamisele tulevate teemade ettevalmistamine. Täiskogu otsustab juhatuse esildisel komisjonide koosseisu ja määratleb komisjonide pädevusalad.

| 2. | Komisjonide koosseis vastab liikmesriikide esindatusele komitees. |
| --- | --- |

2.

Komisjonide koosseis vastab liikmesriikide esindatusele komitees.

| 3. | Komitee liikmed kuuluvad vähemalt ühte, aga mitte rohkem kui kahte komisjoni. Juhatus võib teha erandeid nendele delegatsioonidele, milles on vähem liikmeid kui komitees komisjone. |
| --- | --- |

3.

Komitee liikmed kuuluvad vähemalt ühte, aga mitte rohkem kui kahte komisjoni. Juhatus võib teha erandeid nendele delegatsioonidele, milles on vähem liikmeid kui komitees komisjone.

Artikkel 50

Komisjoni esimees ja aseesimehed

| 1. | Iga komisjon valib oma liikmete hulgast esimehe, esimese aseesimehe ja lisaks veel kuni kaks aseesimeest. Nad valitakse kaheks ja pooleks aastaks. |
| --- | --- |

1.

Iga komisjon valib oma liikmete hulgast esimehe, esimese aseesimehe ja lisaks veel kuni kaks aseesimeest. Nad valitakse kaheks ja pooleks aastaks.

| 2. | Kui kandidaatide arv võrdub täidetavate ametikohtade arvuga, võib ametisse nimetamine toimuda suulisel kokkuleppel ilma hääletamiseta. Vastupidisel juhul või vähemalt ühe kuuendiku komisjoni liikmete nõudmisel toimub valimine vastavalt artikli 33 lõigetes 2–4 sätestatud komitee presidendi ja esimese asepresidendi valimise korrale. |
| --- | --- |

2.

Kui kandidaatide arv võrdub täidetavate ametikohtade arvuga, võib ametisse nimetamine toimuda suulisel kokkuleppel ilma hääletamiseta. Vastupidisel juhul või vähemalt ühe kuuendiku komisjoni liikmete nõudmisel toimub valimine vastavalt artikli 33 lõigetes 2–4 sätestatud komitee presidendi ja esimese asepresidendi valimise korrale.

| 3. | Komisjoni esimehe või aseesimehe liikmevolituste lõppemise või tema tagasiastumise korral komisjoni esimehe või aseesimehe kohalt täidetakse vabanev koht vastavalt käesoleva artikli sätetele. |
| --- | --- |

3.

Komisjoni esimehe või aseesimehe liikmevolituste lõppemise või tema tagasiastumise korral komisjoni esimehe või aseesimehe kohalt täidetakse vabanev koht vastavalt käesoleva artikli sätetele.

Artikkel 51

Komisjonide ülesanded

| 1. | Komisjonid käsitlevad liidu poliitikavaldkondi vastavalt neile täiskogu poolt artikli 49 alusel määratud pädevusaladele. Nad valmistavad eelkõige ette arvamuste, aruannete ja resolutsioonide eelnõusid komitee täiskogul vastuvõtmiseks. |
| --- | --- |

1.

Komisjonid käsitlevad liidu poliitikavaldkondi vastavalt neile täiskogu poolt artikli 49 alusel määratud pädevusaladele. Nad valmistavad eelkõige ette arvamuste, aruannete ja resolutsioonide eelnõusid komitee täiskogul vastuvõtmiseks.

| 2. | Komisjonid teevad otsuse arvamuste koostamise kohta, tuginedes






  — | artikli 41 punktile a; |
| --- | --- | --- |

2.

Komisjonid teevad otsuse arvamuste koostamise kohta, tuginedes

—

artikli 41 punktile a;

| — | artikli 41 punkti b alapunktile i; |
| --- | --- |

—

artikli 41 punkti b alapunktile i;

| — | artikli 41 punktile c. |
| --- | --- |

—

artikli 41 punktile c.

| 3. | Komisjonid koostavad kooskõlas komitee poliitiliste prioriteetidega iga-aastase tööprogrammi kavandi ja esitavad selle juhatusele vastuvõtmiseks. |
| --- | --- |

3.

Komisjonid koostavad kooskõlas komitee poliitiliste prioriteetidega iga-aastase tööprogrammi kavandi ja esitavad selle juhatusele vastuvõtmiseks.

Artikkel 52

Komisjonide kokkukutsumine ja päevakord

| 1. | Komisjoni koosoleku kuupäeva ja päevakorra määrab kindlaks komisjoni esimees kokkuleppel esimese aseesimehega. |
| --- | --- |

1.

Komisjoni koosoleku kuupäeva ja päevakorra määrab kindlaks komisjoni esimees kokkuleppel esimese aseesimehega.

| 2. | Komisjoni koosolekud kutsub kokku komisjoni esimees. Korralise koosoleku kokkukutsumise teade koos päevakorraga edastatakse komisjoni liikmetele arvestusega, et liikmed saavad selle kätte hiljemalt neli nädalat enne koosoleku kuupäeva. |
| --- | --- |

2.

Komisjoni koosolekud kutsub kokku komisjoni esimees. Korralise koosoleku kokkukutsumise teade koos päevakorraga edastatakse komisjoni liikmetele arvestusega, et liikmed saavad selle kätte hiljemalt neli nädalat enne koosoleku kuupäeva.

| 3. | Vähemalt ühe neljandiku komisjoni liikmete kirjaliku taotluse korral peab esimees kokku kutsuma komisjoni erakorralise koosoleku, mis peab toimuma hiljemalt neli nädalat pärast taotluse esitamist. Erakorralise koosoleku päevakorra määravad kindlaks taotluse esitanud komisjoni liikmed. Päevakord edastatakse komisjoni liikmetele koos koosoleku kokkukutsumise teatega. |
| --- | --- |

3.

Vähemalt ühe neljandiku komisjoni liikmete kirjaliku taotluse korral peab esimees kokku kutsuma komisjoni erakorralise koosoleku, mis peab toimuma hiljemalt neli nädalat pärast taotluse esitamist. Erakorralise koosoleku päevakorra määravad kindlaks taotluse esitanud komisjoni liikmed. Päevakord edastatakse komisjoni liikmetele koos koosoleku kokkukutsumise teatega.

| 4. | Arvamuste eelnõud ja teised arutamisele tulevad dokumendid, mis tuleb tõlkida, saadetakse asjaomase komisjoni sekretariaati hiljemalt viis nädalat enne koosoleku kuupäeva. Kõnealused dokumendid tehakse komisjoni liikmetele elektrooniliselt kättesaadavaks vähemalt kaksteist tööpäeva enne asjaomase koosoleku toimumise kuupäeva. Erandjuhtudel võib komisjoni esimees kõnealuseid tähtaegu muuta. |
| --- | --- |

4.

Arvamuste eelnõud ja teised arutamisele tulevad dokumendid, mis tuleb tõlkida, saadetakse asjaomase komisjoni sekretariaati hiljemalt viis nädalat enne koosoleku kuupäeva. Kõnealused dokumendid tehakse komisjoni liikmetele elektrooniliselt kättesaadavaks vähemalt kaksteist tööpäeva enne asjaomase koosoleku toimumise kuupäeva. Erandjuhtudel võib komisjoni esimees kõnealuseid tähtaegu muuta.

| 5. | Dokumendid edastatakse sekretariaadile e-posti teel juhatuse heaks kiidetud standardvormingus. Dokumendi poliitiliste soovituste osa pikkus ei tohi ületada kümmet lehekülge (15 000 tähemärki), mida võib täiendada maksimaalselt 10 % ulatuses keelelistel põhjustel tehtavate kohandustega. Erandjuhtudel võib komisjoni esimees siiski teha erandeid, kui käsitletav teema nõuab ulatuslikumat arutamist. |
| --- | --- |

5.

Dokumendid edastatakse sekretariaadile e-posti teel juhatuse heaks kiidetud standardvormingus. Dokumendi poliitiliste soovituste osa pikkus ei tohi ületada kümmet lehekülge (15 000 tähemärki), mida võib täiendada maksimaalselt 10 % ulatuses keelelistel põhjustel tehtavate kohandustega. Erandjuhtudel võib komisjoni esimees siiski teha erandeid, kui käsitletav teema nõuab ulatuslikumat arutamist.

Artikkel 53

Koosolekutel osalemine ja komisjonide tegevuse avalikkus

| 1. | Kõik koosolekul osalevad täis- ja asendusliikmed peavad end kandma iga koosolekupäeva kohalolijate nimekirja. |
| --- | --- |

1.

Kõik koosolekul osalevad täis- ja asendusliikmed peavad end kandma iga koosolekupäeva kohalolijate nimekirja.

| 2. | Komisjoni koosolekud on avalikud, kui komisjon ei otsusta kogu koosoleku või teatava päevakorrapunkti suhtes teisiti. |
| --- | --- |

2.

Komisjoni koosolekud on avalikud, kui komisjon ei otsusta kogu koosoleku või teatava päevakorrapunkti suhtes teisiti.

| 3. | Euroopa Parlamendi, nõukogu ja Euroopa Komisjoni esindajaid ning teisi isikuid võidakse kutsuda osalema komisjonide koosolekutel ja vastama liikmete küsimustele. |
| --- | --- |

3.

Euroopa Parlamendi, nõukogu ja Euroopa Komisjoni esindajaid ning teisi isikuid võidakse kutsuda osalema komisjonide koosolekutel ja vastama liikmete küsimustele.

Artikkel 54

Arvamuste koostamise tähtajad

| 1. | Komisjonid esitavad arvamuste eelnõud institutsioonidevahelises ajakavas ette nähtud tähtajaks. Lisaks esimesele koosolekule, mil koostatakse töökava, on arvamuse eelnõu arutamiseks ette nähtud mitte rohkem kui kaks komisjoni koosolekut. |
| --- | --- |

1.

Komisjonid esitavad arvamuste eelnõud institutsioonidevahelises ajakavas ette nähtud tähtajaks. Lisaks esimesele koosolekule, mil koostatakse töökava, on arvamuse eelnõu arutamiseks ette nähtud mitte rohkem kui kaks komisjoni koosolekut.

| 2. | Juhatus võib erandjuhtudel lubada arvamuste eelnõude arutamiseks korraldada lisakoosolekuid või pikendada eelnõu esitamise tähtaega. |
| --- | --- |

2.

Juhatus võib erandjuhtudel lubada arvamuste eelnõude arutamiseks korraldada lisakoosolekuid või pikendada eelnõu esitamise tähtaega.

Artikkel 55

Arvamuste sisu

| 1. | Komitee arvamuses esitatakse komitee seisukohad ja soovitused kõnealuse küsimuse suhtes ning vajaduse korral konkreetsed muudatusettepanekud arutusel oleva dokumendi kohta. |
| --- | --- |

1.

Komitee arvamuses esitatakse komitee seisukohad ja soovitused kõnealuse küsimuse suhtes ning vajaduse korral konkreetsed muudatusettepanekud arutusel oleva dokumendi kohta.

| 2. | Komitee arvamustes seadusandlike aktide kohta valdkondades, milles liidul ei ole ainupädevust, tuleb võtta seisukoht ettepaneku vastavuse kohta subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtetele.
  Teistes komitee arvamustes võib vajaduse korral viidata subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete kohaldamisele, kui see on asjakohane. |
| --- | --- |

2.

Komitee arvamustes seadusandlike aktide kohta valdkondades, milles liidul ei ole ainupädevust, tuleb võtta seisukoht ettepaneku vastavuse kohta subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtetele.

Teistes komitee arvamustes võib vajaduse korral viidata subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete kohaldamisele, kui see on asjakohane.

| 3. | Arvamustes pööratakse alati kui võimalik tähelepanu ka eeldatavale mõjule haldusele ning piirkondlikule ja kohalikule eelarvele. |
| --- | --- |

3.

Arvamustes pööratakse alati kui võimalik tähelepanu ka eeldatavale mõjule haldusele ning piirkondlikule ja kohalikule eelarvele.

| 4. | Komitees seadusandlike aktide kohta koostatavad arvamused peaksid sisaldama soovitusi Euroopa Komisjoni esitatud teksti muutmiseks. |
| --- | --- |

4.

Komitees seadusandlike aktide kohta koostatavad arvamused peaksid sisaldama soovitusi Euroopa Komisjoni esitatud teksti muutmiseks.

| 5. | Vajaduse korral koostatakse raportööri vastutusel seletuskiri. Seletuskirja ei panda hääletusele, kuid see peab olema kooskõlas hääletamisele pandava arvamuse tekstiga. |
| --- | --- |

5.

Vajaduse korral koostatakse raportööri vastutusel seletuskiri. Seletuskirja ei panda hääletusele, kuid see peab olema kooskõlas hääletamisele pandava arvamuse tekstiga.

| 6. | Arvamuse eelnõule, milles tehakse ettepanek komitee uueks, finantsmõju avaldavaks tegevuseks, tuleb lisada kõnealuse tegevusega seonduvate kulude prognoos. Juhatus võtab vastu käesoleva nõude rakendamise sätted. |
| --- | --- |

6.

Arvamuse eelnõule, milles tehakse ettepanek komitee uueks, finantsmõju avaldavaks tegevuseks, tuleb lisada kõnealuse tegevusega seonduvate kulude prognoos. Juhatus võtab vastu käesoleva nõude rakendamise sätted.

Artikkel 56

Komitee arvamuse vastuvõtmise järgne tegevus

Pärast seda, kui arvamus on vastu võetud, jälgivad arvamuse eelnõu koostamiseks määratud komisjoni raportöör ja esimees peasekretariaadi abil komiteega konsulteerimise aluseks olnud menetluse kulgu ning võtavad kõik vajalikud meetmed arvamuses esitatud komitee seisukohtade propageerimiseks, võttes nõuetekohaselt arvesse institutsioonide ajakava.

Artikkel 57

Muudetud arvamused

| 1. | Vajaduse korral võib juhtivkomisjon paluda juhatuselt luba samateemalise arvamuse muudetud eelnõu koostamiseks, võimaluse korral sama raportööri vastutusel, eesmärgiga võtta arvesse asjaomase seadusandliku menetluse kulgu institutsioonides ja suuta sellele reageerida. Juhul kui menetluse edenemine ei jäta juhatusele piisavalt aega otsuse tegemiseks, võib komitee president anda loa muudetud arvamuse väljatöötamiseks ja teavitada juhatust sellest juhatuse järgmisel koosolekul. |
| --- | --- |

1.

Vajaduse korral võib juhtivkomisjon paluda juhatuselt luba samateemalise arvamuse muudetud eelnõu koostamiseks, võimaluse korral sama raportööri vastutusel, eesmärgiga võtta arvesse asjaomase seadusandliku menetluse kulgu institutsioonides ja suuta sellele reageerida. Juhul kui menetluse edenemine ei jäta juhatusele piisavalt aega otsuse tegemiseks, võib komitee president anda loa muudetud arvamuse väljatöötamiseks ja teavitada juhatust sellest juhatuse järgmisel koosolekul.

| 2. | Võimaluse korral tuleb juhtivkomisjon kokku, et arutada arvamuse muudetud eelnõu ja võtta see vastu, misjärel muudetud eelnõu edastatakse täiskogule selle järgmiseks istungjärguks. |
| --- | --- |

2.

Võimaluse korral tuleb juhtivkomisjon kokku, et arutada arvamuse muudetud eelnõu ja võtta see vastu, misjärel muudetud eelnõu edastatakse täiskogule selle järgmiseks istungjärguks.

| 3. | Juhul kui komiteega konsulteerimise aluseks olnud menetluse kulg ei jäta juhtivkomisjonile piisavalt aega arvamuse muudetud eelnõu vastuvõtmiseks, teavitab kõnealuse komisjoni esimees sellest otse komitee presidenti, et saada luba artiklis 43 sätestatud pearaportööri määramise menetluse kasutamiseks. |
| --- | --- |

3.

Juhul kui komiteega konsulteerimise aluseks olnud menetluse kulg ei jäta juhtivkomisjonile piisavalt aega arvamuse muudetud eelnõu vastuvõtmiseks, teavitab kõnealuse komisjoni esimees sellest otse komitee presidenti, et saada luba artiklis 43 sätestatud pearaportööri määramise menetluse kasutamiseks.

Artikkel 58

Hagi esitamine subsidiaarsuse põhimõtte rikkumise asjus

| 1. | Subsidiaarsuse põhimõtte rikkumise asjus, mis esineb seadusandlikus aktis, mille vastuvõtmiseks tuleb Euroopa Liidu toimimise lepingu järgi konsulteerida komiteega, võib Euroopa Liidu Kohtusse hagi või menetlusse astumise avalduse esitamise ettepaneku teha komitee president või arvamuse eelnõu koostamiseks määratud komisjon. |
| --- | --- |

1.

Subsidiaarsuse põhimõtte rikkumise asjus, mis esineb seadusandlikus aktis, mille vastuvõtmiseks tuleb Euroopa Liidu toimimise lepingu järgi konsulteerida komiteega, võib Euroopa Liidu Kohtusse hagi või menetlusse astumise avalduse esitamise ettepaneku teha komitee president või arvamuse eelnõu koostamiseks määratud komisjon.

| 2. | Juhtivkomisjon teeb otsuse poolthäälteenamusega pärast seda, kui on eelnevalt kindlaks tehtud, et komisjon on vastavalt artikli 64 lõikes 1 sätestatule otsustusvõimeline. Komisjoni ettepanek esitatakse otsustamiseks täiskogule kooskõlas kodukorra artikli 13 punktiga g või juhatusele artikli 37 punktis j tähendatud juhtudel. Komisjon põhjendab oma ettepanekut üksikasjalikus aruandes ja väljendab asjaomasel juhul vajadust võtta artikli 37 punkti j alusel vastu otsus. |
| --- | --- |

2.

Juhtivkomisjon teeb otsuse poolthäälteenamusega pärast seda, kui on eelnevalt kindlaks tehtud, et komisjon on vastavalt artikli 64 lõikes 1 sätestatule otsustusvõimeline. Komisjoni ettepanek esitatakse otsustamiseks täiskogule kooskõlas kodukorra artikli 13 punktiga g või juhatusele artikli 37 punktis j tähendatud juhtudel. Komisjon põhjendab oma ettepanekut üksikasjalikus aruandes ja väljendab asjaomasel juhul vajadust võtta artikli 37 punkti j alusel vastu otsus.

Artikkel 59

Komiteega kohustuslikku konsulteerimist nõudval juhul konsulteerimata jätmine

| 1. | Kui Regioonide Komiteega ei ole Euroopa Liidu toimimise lepingus ette nähtud juhtudel konsulteeritud, võib komitee president või mõni komitee komisjonidest teha täiskogule kooskõlas artikli 13 punktiga g või juhatusele artikli 37 punktis j tähendatud juhtudel ettepaneku esitada Euroopa Liidu Kohtusse hagi või menetlusse astumise avaldus. |
| --- | --- |

1.

Kui Regioonide Komiteega ei ole Euroopa Liidu toimimise lepingus ette nähtud juhtudel konsulteeritud, võib komitee president või mõni komitee komisjonidest teha täiskogule kooskõlas artikli 13 punktiga g või juhatusele artikli 37 punktis j tähendatud juhtudel ettepaneku esitada Euroopa Liidu Kohtusse hagi või menetlusse astumise avaldus.

| 2. | Juhtivkomisjon teeb otsuse poolthäälteenamusega pärast seda, kui on eelnevalt kindlaks tehtud, et komisjon on vastavalt artikli 64 lõikes 1 sätestatule otsustusvõimeline. Komisjon põhjendab oma ettepanekut üksikasjalikus aruandes ja väljendab asjaomasel juhul vajadust võtta artikli 37 punkti j alusel vastu otsus. |
| --- | --- |

2.

Juhtivkomisjon teeb otsuse poolthäälteenamusega pärast seda, kui on eelnevalt kindlaks tehtud, et komisjon on vastavalt artikli 64 lõikes 1 sätestatule otsustusvõimeline. Komisjon põhjendab oma ettepanekut üksikasjalikus aruandes ja väljendab asjaomasel juhul vajadust võtta artikli 37 punkti j alusel vastu otsus.

Artikkel 60

Aruanne arvamuste mõjulepääsu kohta

Peasekretariaat esitab vähemalt kord aastas täiskogule aruande komitee arvamuste mõjulepääsu kohta. Aruanne põhineb eelkõige iga juhtivkomisjoni poolt sel eesmärgil edastatud andmetel ja asjaomastelt institutsioonidelt kogutud teabel.

Artikkel 61

Raportöörid

| 1. | Arvamuse eelnõu koostamiseks määrab komisjon oma esimehe esildisel oma täis- või nõuetekohaselt volitatud asendusliikmete hulgast ühe või nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel kaks raportööri. |
| --- | --- |

1.

Arvamuse eelnõu koostamiseks määrab komisjon oma esimehe esildisel oma täis- või nõuetekohaselt volitatud asendusliikmete hulgast ühe või nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel kaks raportööri.

| 2. | Raportööride määramisel tagavad komisjonid arvamuste õiglase ja ühtlase jagunemise. |
| --- | --- |

2.

Raportööride määramisel tagavad komisjonid arvamuste õiglase ja ühtlase jagunemise.

| 3. | Kiireloomulistel juhtudel võib komisjoni esimees kohaldada kirjalikku menetlust raportööri määramiseks. Esimees palub komisjoni liikmetel kirjalikult kolme tööpäeva jooksul teatada võimalikest vastuväidetest raportööri määramise ettepanekule. Vastuväite esitamise puhul teevad komisjoni esimees ja esimene aseesimees otsuse vastastikusel kokkuleppel. |
| --- | --- |

3.

Kiireloomulistel juhtudel võib komisjoni esimees kohaldada kirjalikku menetlust raportööri määramiseks. Esimees palub komisjoni liikmetel kirjalikult kolme tööpäeva jooksul teatada võimalikest vastuväidetest raportööri määramise ettepanekule. Vastuväite esitamise puhul teevad komisjoni esimees ja esimene aseesimees otsuse vastastikusel kokkuleppel.

| 4. | Kui raportööriks määratakse komisjoni esimees või üks aseesimeestest, annavad nad koosoleku juhatamise nende koostatava arvamuse eelnõu arutamise ajaks üle ühele aseesimeestest või kõige vanemale kohalviibivale komisjoni liikmele. |
| --- | --- |

4.

Kui raportööriks määratakse komisjoni esimees või üks aseesimeestest, annavad nad koosoleku juhatamise nende koostatava arvamuse eelnõu arutamise ajaks üle ühele aseesimeestest või kõige vanemale kohalviibivale komisjoni liikmele.

| 5. | Kui raportööri volitused komitee täis- või asendusliikmena lõpevad, määratakse juhtivkomisjonis uus, samasse fraktsiooni kuuluv raportöör, kohaldades vajaduse korral käesoleva artikli lõikes 3 sätestatud menetlust. |
| --- | --- |

5.

Kui raportööri volitused komitee täis- või asendusliikmena lõpevad, määratakse juhtivkomisjonis uus, samasse fraktsiooni kuuluv raportöör, kohaldades vajaduse korral käesoleva artikli lõikes 3 sätestatud menetlust.

Artikkel 62

Komisjonide töörühmad

| 1. | Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel moodustavad komisjonid komitee juhatuse nõusolekul töörühmi. Töörühmade koosseisu võivad kuuluda teiste komisjonide liikmed. |
| --- | --- |

1.

Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel moodustavad komisjonid komitee juhatuse nõusolekul töörühmi. Töörühmade koosseisu võivad kuuluda teiste komisjonide liikmed.

| 2. | Töörühma liige, kes ei saa koosolekul osaleda, võib lasta end asendada töörühma asendusliikmete nimekirja kantud teise, samasse fraktsiooni kuuluva täis- või asendusliikmega. Kui asendusliikmete nimekirjast ei ole mitte keegi kättesaadav, võib kõnealust liiget asendada kes tahes samasse fraktsiooni kuuluvatest täis- või asendusliikmetest. |
| --- | --- |

2.

Töörühma liige, kes ei saa koosolekul osaleda, võib lasta end asendada töörühma asendusliikmete nimekirja kantud teise, samasse fraktsiooni kuuluva täis- või asendusliikmega. Kui asendusliikmete nimekirjast ei ole mitte keegi kättesaadav, võib kõnealust liiget asendada kes tahes samasse fraktsiooni kuuluvatest täis- või asendusliikmetest.

| 3. | Töörühmad võivad enda liikmete hulgast nimetada esimehe ja aseesimehe. |
| --- | --- |

3.

Töörühmad võivad enda liikmete hulgast nimetada esimehe ja aseesimehe.

| 4. | Töörühmad võivad vastu võtta järeldused, et anda oma komisjonidele tagasisidet. |
| --- | --- |

4.

Töörühmad võivad vastu võtta järeldused, et anda oma komisjonidele tagasisidet.

Artikkel 63

Raportööre nõustavad eksperdid

| 1. | Iga raportöör võib kasutada eksperdi abi. |
| --- | --- |

1.

Iga raportöör võib kasutada eksperdi abi.

| 2. | Hüvitatakse raportööre nõustavate ekspertide ja komisjoni kutsutud ekspertide sõidu- ja majutuskulud. |
| --- | --- |

2.

Hüvitatakse raportööre nõustavate ekspertide ja komisjoni kutsutud ekspertide sõidu- ja majutuskulud.

| 3. | Eksperdid ei esinda komiteed ega võta komitee nimel sõna. |
| --- | --- |

3.

Eksperdid ei esinda komiteed ega võta komitee nimel sõna.

Artikkel 64

Otsustusvõimelisus

| 1. | Komisjoni koosolek on otsustusvõimeline, kui kohal on üle poole komisjoni liikmetest. |
| --- | --- |

1.

Komisjoni koosolek on otsustusvõimeline, kui kohal on üle poole komisjoni liikmetest.

| 2. | Komisjoni koosoleku otsustusvõimelisus tehakse kindlaks komisjoni liikme taotlusel ja juhul, kui vähemalt kümme komisjoni liiget hääletab otsustusvõimelisuse kontrolli nõude poolt. Kui otsustusvõimelisuse kontrolli ei ole taotletud, loetakse hääletustulemused kehtivaks kohalolijate arvust olenemata. Enne otsustusvõimelisuse kindlakstegemist võib koosoleku juhataja katkestada komisjoni koosoleku kuni kümneks minutiks. Otsustusvõimelisuse kontrolli taotlenud komisjoni liikmeid käsitatakse kohalolijatena isegi juhul, kui nad ei viibi enam koosolekusaalis. Kui kohal on vähem kui kümme liiget, võib koosoleku juhataja tunnistada koosoleku otsustusvõimetuks. |
| --- | --- |

2.

Komisjoni koosoleku otsustusvõimelisus tehakse kindlaks komisjoni liikme taotlusel ja juhul, kui vähemalt kümme komisjoni liiget hääletab otsustusvõimelisuse kontrolli nõude poolt. Kui otsustusvõimelisuse kontrolli ei ole taotletud, loetakse hääletustulemused kehtivaks kohalolijate arvust olenemata. Enne otsustusvõimelisuse kindlakstegemist võib koosoleku juhataja katkestada komisjoni koosoleku kuni kümneks minutiks. Otsustusvõimelisuse kontrolli taotlenud komisjoni liikmeid käsitatakse kohalolijatena isegi juhul, kui nad ei viibi enam koosolekusaalis. Kui kohal on vähem kui kümme liiget, võib koosoleku juhataja tunnistada koosoleku otsustusvõimetuks.

| 3. | Kui on kindlaks tehtud, et komisjoni koosolek ei ole otsustusvõimeline, võidakse asuda arutama neid päevakorrapunkte, mille üle ei hääletata. Katkestatud päevakorrapunktide arutamine ja nende üle hääletamine lükatakse edasi järgmisele koosolekule. Kõik koosolekul enne otsustusvõimelisuse kontrolli tehtud otsused või toimunud hääletuste tulemused jäävad kehtima. |
| --- | --- |

3.

Kui on kindlaks tehtud, et komisjoni koosolek ei ole otsustusvõimeline, võidakse asuda arutama neid päevakorrapunkte, mille üle ei hääletata. Katkestatud päevakorrapunktide arutamine ja nende üle hääletamine lükatakse edasi järgmisele koosolekule. Kõik koosolekul enne otsustusvõimelisuse kontrolli tehtud otsused või toimunud hääletuste tulemused jäävad kehtima.

Artikkel 65

Hääletamine

Otsused võetakse vastu hääletamisel osalenud liikmete poolthäälteenamusega. Kohaldatakse artikli 22 lõiget 2.

Artikkel 66

Muudatusettepanekud

| 1. | Muudatusettepanekud tuleb esitada koosoleku kuupäevale eelneval üheksandal tööpäeval kella 15.00-ks. Erandjuhtudel võib komisjoni esimees tähtaega muuta.
  Komisjonis menetlemiseks võivad muudatusettepanekuid esitada üksnes asjaomase komisjoni täisliikmed ning artikli 5 lõikes 2 sätestatud tingimuste kohaselt nõuetekohaselt volitatud täis- või asendusliikmed. Ka raportööriks nimetatud ilma volitusteta asendusliikmed võivad esitada muudatusettepanekuid arvamuste kohta, mille raportöörid nad on.
  Õigust esitada muudatusettepanekuid võib komisjoni koosolekul kasutada üksnes kas asjaomase komisjoni täisliige või nõuetekohaselt volitatud teine täis- või asendusliige. Enne komitee täis- või asendusliikme volituste kaotamist või volituste delegeerimist või nende delegeerimise tühistamist nõuetekohaselt esitatud muudatusettepanekud jäävad kehtima.
  Muudatusettepanekud tõlgitakse ja edastatakse eelisjärjekorras raportöörile, et tal oleks võimalik edastada raportööri muudatusettepanekud peasekretariaati vähemalt kolm tööpäeva enne koosoleku toimumise kuupäeva. Raportööri muudatusettepanekud peavad viitama ühele või mitmele käesoleva artikli lõikes 1 tähendatud muudatusettepanekule. Raportööri muudatusettepanekud peavad olema elektrooniliselt kättesaadavad kohe pärast tõlkimist ja neid tuleb jagada paberkandjal hiljemalt koosoleku algul.
  Artikli 24 lõikeid 1–6 kohaldatakse mutatis mutandis. |
| --- | --- |

1.

Muudatusettepanekud tuleb esitada koosoleku kuupäevale eelneval üheksandal tööpäeval kella 15.00-ks. Erandjuhtudel võib komisjoni esimees tähtaega muuta.

Komisjonis menetlemiseks võivad muudatusettepanekuid esitada üksnes asjaomase komisjoni täisliikmed ning artikli 5 lõikes 2 sätestatud tingimuste kohaselt nõuetekohaselt volitatud täis- või asendusliikmed. Ka raportööriks nimetatud ilma volitusteta asendusliikmed võivad esitada muudatusettepanekuid arvamuste kohta, mille raportöörid nad on.

Õigust esitada muudatusettepanekuid võib komisjoni koosolekul kasutada üksnes kas asjaomase komisjoni täisliige või nõuetekohaselt volitatud teine täis- või asendusliige. Enne komitee täis- või asendusliikme volituste kaotamist või volituste delegeerimist või nende delegeerimise tühistamist nõuetekohaselt esitatud muudatusettepanekud jäävad kehtima.

Muudatusettepanekud tõlgitakse ja edastatakse eelisjärjekorras raportöörile, et tal oleks võimalik edastada raportööri muudatusettepanekud peasekretariaati vähemalt kolm tööpäeva enne koosoleku toimumise kuupäeva. Raportööri muudatusettepanekud peavad viitama ühele või mitmele käesoleva artikli lõikes 1 tähendatud muudatusettepanekule. Raportööri muudatusettepanekud peavad olema elektrooniliselt kättesaadavad kohe pärast tõlkimist ja neid tuleb jagada paberkandjal hiljemalt koosoleku algul.

Artikli 24 lõikeid 1–6 kohaldatakse mutatis mutandis.

| 2. | Muudatusettepanekute hääletamine toimub arutusel oleva arvamuse eelnõu punktide järjekorras. |
| --- | --- |

2.

Muudatusettepanekute hääletamine toimub arutusel oleva arvamuse eelnõu punktide järjekorras.

| 3. | Lõpphääletusele pannakse tekst tervikuna, asjaomasel juhul muudetud kujul. Kui arvamuse eelnõu ei saa nõutavat poolthäälteenamust, otsustab komisjon kas






  — | esitada arvamuse eelnõu komisjonis vastu võetud muudatusettepanekutega muudetud kujul uuesti arutamiseks ja vastuvõtmiseks, võttes arvesse kodukorra artiklit 54; |
| --- | --- | --- |

3.

Lõpphääletusele pannakse tekst tervikuna, asjaomasel juhul muudetud kujul. Kui arvamuse eelnõu ei saa nõutavat poolthäälteenamust, otsustab komisjon kas

—

esitada arvamuse eelnõu komisjonis vastu võetud muudatusettepanekutega muudetud kujul uuesti arutamiseks ja vastuvõtmiseks, võttes arvesse kodukorra artiklit 54;

| — | määrata uus raportöör, alustades seega uuesti arvamuse koostamise menetlust, või |
| --- | --- |

—

määrata uus raportöör, alustades seega uuesti arvamuse koostamise menetlust, või

| — | loobuda arvamuse koostamisest. |
| --- | --- |

—

loobuda arvamuse koostamisest.

| 4. | Kui komisjon on arvamuse eelnõu vastu võtnud, edastab komisjoni esimees selle komitee presidendile. |
| --- | --- |

4.

Kui komisjon on arvamuse eelnõu vastu võtnud, edastab komisjoni esimees selle komitee presidendile.

Artikkel 67

Arvamuse koostamisest loobumine

| 1. | Kui juhtivkomisjon jõudis seisukohale, et talle artikli 41 punkti a kohaselt käsitlemiseks suunatud konsulteerimistaotlus ei puuduta piirkondlikke ega kohalikke erihuve ning sellel ei ole poliitilist tähtsust, võib ta otsustada loobuda arvamuse koostamisest. Peasekretär teavitab asjaomaseid Euroopa Liidu institutsioone kõnealusest otsusest. |
| --- | --- |

1.

Kui juhtivkomisjon jõudis seisukohale, et talle artikli 41 punkti a kohaselt käsitlemiseks suunatud konsulteerimistaotlus ei puuduta piirkondlikke ega kohalikke erihuve ning sellel ei ole poliitilist tähtsust, võib ta otsustada loobuda arvamuse koostamisest. Peasekretär teavitab asjaomaseid Euroopa Liidu institutsioone kõnealusest otsusest.

| 2. | Kui juhtivkomisjon peab talle artikli 41 punkti a kohaselt käsitlemiseks määratud konsulteerimistaotlusi oluliseks, kuid tähtsuse järjekorra ja/või selle tõttu, et alles hiljuti on vastu võetud sama teemaga seotud arvamused, ei pea uue arvamuse koostamist vajalikuks, võib juhtivkomisjon otsustada arvamuse koostamisest loobuda. Sel juhul võib komitee otsustada vastata Euroopa Liidu institutsioonidele põhjendatud loobumisotsuse teel, saates neile komitee presidendi allkirjastatud kirja. Kõnealuse kirja koostab juhtivkomisjoni esimees, konsulteerides varasemate samal teemal koostatud arvamuste raportööridega. |
| --- | --- |

2.

Kui juhtivkomisjon peab talle artikli 41 punkti a kohaselt käsitlemiseks määratud konsulteerimistaotlusi oluliseks, kuid tähtsuse järjekorra ja/või selle tõttu, et alles hiljuti on vastu võetud sama teemaga seotud arvamused, ei pea uue arvamuse koostamist vajalikuks, võib juhtivkomisjon otsustada arvamuse koostamisest loobuda. Sel juhul võib komitee otsustada vastata Euroopa Liidu institutsioonidele põhjendatud loobumisotsuse teel, saates neile komitee presidendi allkirjastatud kirja. Kõnealuse kirja koostab juhtivkomisjoni esimees, konsulteerides varasemate samal teemal koostatud arvamuste raportööridega.

Artikkel 68

Kirjalik menetlus

| 1. | Erandlikel asjaoludel võib komisjoni esimees kasutada kirjalikku menetlust, et saada komisjoni heakskiit selle töökorraldust puudutavale otsusele. |
| --- | --- |

1.

Erandlikel asjaoludel võib komisjoni esimees kasutada kirjalikku menetlust, et saada komisjoni heakskiit selle töökorraldust puudutavale otsusele.

| 2. | Esimees edastab komisjoni liikmetele otsuse ettepaneku ja palub neil kirjalikult kolme tööpäeva jooksul teatada võimalikest vastuväidetest. |
| --- | --- |

2.

Esimees edastab komisjoni liikmetele otsuse ettepaneku ja palub neil kirjalikult kolme tööpäeva jooksul teatada võimalikest vastuväidetest.

| 3. | Otsus loetakse vastuvõetuks, v.a juhul, kui vastuväiteid on esitanud vähemalt kuus komitee liiget. |
| --- | --- |

3.

Otsus loetakse vastuvõetuks, v.a juhul, kui vastuväiteid on esitanud vähemalt kuus komitee liiget.

Artikkel 69

Komisjonidele kohaldatavad sätted

Artiklit 11, artikli 12 lõiget 2, artikli 17 lõikeid 1–3 ning artiklit 20 kohaldatakse mutatis mutandis ka komisjonidele.

6.   PEATÜKK

Komitee haldamine

Artikkel 70

Peasekretariaat

| 1. | Komiteed abistab peasekretariaat. |
| --- | --- |

1.

Komiteed abistab peasekretariaat.

| 2. | Peasekretariaadi tööd juhatab peasekretär. |
| --- | --- |

2.

Peasekretariaadi tööd juhatab peasekretär.

| 3. | Juhatus määratleb peasekretäri esildisel peasekretariaadi struktuuri selliselt, et see tagaks komitee ja tema tööorganite tõhusa toimimise ja komitee liikmete abistamise nende ametiülesannete täitmisel. Samas määratakse kindlaks peasekretariaadi poolt komitee liikmetele, riikide delegatsioonidele, fraktsioonidele ja fraktsioonidesse mittekuuluvatele liikmetele pakutavad teenused. |
| --- | --- |

3.

Juhatus määratleb peasekretäri esildisel peasekretariaadi struktuuri selliselt, et see tagaks komitee ja tema tööorganite tõhusa toimimise ja komitee liikmete abistamise nende ametiülesannete täitmisel. Samas määratakse kindlaks peasekretariaadi poolt komitee liikmetele, riikide delegatsioonidele, fraktsioonidele ja fraktsioonidesse mittekuuluvatele liikmetele pakutavad teenused.

| 4. | Peasekretariaat koostab komitee tööorganite koosolekute protokollid. |
| --- | --- |

4.

Peasekretariaat koostab komitee tööorganite koosolekute protokollid.

Artikkel 71

Peasekretär

| 1. | Peasekretär on vastutav komitee juhatuse või presidendi poolt vastavalt käesolevale kodukorrale ja kehtivatele õigusnormidele vastu võetud otsuste rakendamise eest. Peasekretär osaleb sõnaõigusega juhatuse koosolekutel, mida ta protokollib. |
| --- | --- |

1.

Peasekretär on vastutav komitee juhatuse või presidendi poolt vastavalt käesolevale kodukorrale ja kehtivatele õigusnormidele vastu võetud otsuste rakendamise eest. Peasekretär osaleb sõnaõigusega juhatuse koosolekutel, mida ta protokollib.

| 2. | Peasekretär töötab juhatust esindava presidendi alluvuses. Iga aasta esitab peasekretär juhatusele aruande oma tegevuse kohta ametiülesannete täitmisel eelarvevahendite volitatud käsutajana ja kõnealuse aruande kokkuvõtte võimalikuks aruteluks. |
| --- | --- |

2.

Peasekretär töötab juhatust esindava presidendi alluvuses. Iga aasta esitab peasekretär juhatusele aruande oma tegevuse kohta ametiülesannete täitmisel eelarvevahendite volitatud käsutajana ja kõnealuse aruande kokkuvõtte võimalikuks aruteluks.

Artikkel 72

Peasekretäri ametisse nimetamine

| 1. | Juhatus nimetab peasekretäri ametisse pärast artikli 38 lõike 2 esimeses lauses sätestatud otsustusvõimelisuse kontrolli kahekolmandikulise häälteenamusega. |
| --- | --- |

1.

Juhatus nimetab peasekretäri ametisse pärast artikli 38 lõike 2 esimeses lauses sätestatud otsustusvõimelisuse kontrolli kahekolmandikulise häälteenamusega.

| 2. | Peasekretär nimetatakse ametisse viieks aastaks. Komitee juhatus määrab kindlaks tema töölepingu üksikasjalikud tingimused, kohaldades Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimuste artiklit 2 ja sellega seotud sätteid.
  Peasekretäri volitusi võib uuendada ühe korra maksimaalselt viieks aastaks.
  Kui peasekretär viibib eemal või ei saa oma ülesandeid täita, täidab peasekretäri ametiülesandeid juhatuse määratud direktor. |
| --- | --- |

2.

Peasekretär nimetatakse ametisse viieks aastaks. Komitee juhatus määrab kindlaks tema töölepingu üksikasjalikud tingimused, kohaldades Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimuste artiklit 2 ja sellega seotud sätteid.

Peasekretäri volitusi võib uuendada ühe korra maksimaalselt viieks aastaks.

Kui peasekretär viibib eemal või ei saa oma ülesandeid täita, täidab peasekretäri ametiülesandeid juhatuse määratud direktor.

| 3. | Peasekretäri suhtes kasutab Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimustega lepingute sõlmimiseks volitatud asutusele antud volitusi komitee juhatus. |
| --- | --- |

3.

Peasekretäri suhtes kasutab Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimustega lepingute sõlmimiseks volitatud asutusele antud volitusi komitee juhatus.

Artikkel 73

Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad ja Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused

| 1. | Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjadega ametisse nimetavale asutusele antud volitusi kasutab:






  — | tegevusüksuse AD viienda kuni kaheteistkümnenda palgaastme ametnike ning tegevusüksuse AST ametnike suhtes peasekretär, |
| --- | --- | --- |

1.

Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjadega ametisse nimetavale asutusele antud volitusi kasutab:

—

tegevusüksuse AD viienda kuni kaheteistkümnenda palgaastme ametnike ning tegevusüksuse AST ametnike suhtes peasekretär,

| — | muude ametnike suhtes komitee juhatus peasekretäri esildisel. |
| --- | --- |

—

muude ametnike suhtes komitee juhatus peasekretäri esildisel.

| 2. | Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimustega töölepingute sõlmimiseks volitatud asutusele antud volitusi kasutab:






  — | tegevusüksuse AD viienda kuni kaheteistkümnenda palgaastme ajutiste teenistujate ning tegevusüksuse AST ajutiste teenistujate suhtes peasekretär, |
| --- | --- | --- |

2.

Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimustega töölepingute sõlmimiseks volitatud asutusele antud volitusi kasutab:

—

tegevusüksuse AD viienda kuni kaheteistkümnenda palgaastme ajutiste teenistujate ning tegevusüksuse AST ajutiste teenistujate suhtes peasekretär,

| — | muude ajutiste teenistujate suhtes komitee juhatus peasekretäri esildisel, |
| --- | --- |

—

muude ajutiste teenistujate suhtes komitee juhatus peasekretäri esildisel,

| — | komitee presidendi või esimese asepresidendi kantselei ajutiste teenistujate suhtes






  — | tegevusüksuse AD viienda kuni kaheteistkümnenda palgaastme ning tegevusüksuse AST kõigi palgaastmete suhtes peasekretär komitee presidendi esildisel, |
| --- | --- | --- |

—

komitee presidendi või esimese asepresidendi kantselei ajutiste teenistujate suhtes

—

tegevusüksuse AD viienda kuni kaheteistkümnenda palgaastme ning tegevusüksuse AST kõigi palgaastmete suhtes peasekretär komitee presidendi esildisel,

| — | tegevusüksuse AD muude palgaastmete suhtes juhatus komitee presidendi esildisel. |
| --- | --- |

—

tegevusüksuse AD muude palgaastmete suhtes juhatus komitee presidendi esildisel.

Komitee presidendi või esimese asepresidendi kantselei ajutised teenistujad võetakse teenistusse kuni presidendi või esimese asepresidendi ametivolituste lõppemiseni;

| — | lepinguliste teenistujate, erinõunike ja kohalike teenistujate suhtes peasekretär vastavalt Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimustele. |
| --- | --- |

—

lepinguliste teenistujate, erinõunike ja kohalike teenistujate suhtes peasekretär vastavalt Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimustele.

| 3. | Juhatus ja peasekretär võivad delegeerida neile käesoleva artikliga antud volitusi.
  Delegeerimisotsustes sätestatakse volituste ulatus nende sisulistes ja ajalistes piirides, samuti volitatud isiku õigus oma volitusi edasi delegeerida. |
| --- | --- |

3.

Juhatus ja peasekretär võivad delegeerida neile käesoleva artikliga antud volitusi.

Delegeerimisotsustes sätestatakse volituste ulatus nende sisulistes ja ajalistes piirides, samuti volitatud isiku õigus oma volitusi edasi delegeerida.

Artikkel 74

Kinnine koosolek

Juhatuse koosolek on kinnine, kui otsustatakse küsimusi kooskõlas artiklitega 72 ja 73.

Artikkel 75

Eelarve

| 1. | Rahandus- ja halduskomisjon esitab juhatusele komitee järgmise eelarveaasta tulude ja kulude eelarvestuse esialgse projekti. Juhatus esitab tulude ja kulude eelarvestuse projekti täiskogule kinnitamiseks.
  Pärast esimeeste konverentsiga konsulteerimist esitab komitee president juhatusele strateegilised üldsuunised, mis esitatakse rahandus- ja halduskomisjonile n + 2 aasta eelarve koostamiseks. |
| --- | --- |

1.

Rahandus- ja halduskomisjon esitab juhatusele komitee järgmise eelarveaasta tulude ja kulude eelarvestuse esialgse projekti. Juhatus esitab tulude ja kulude eelarvestuse projekti täiskogule kinnitamiseks.

Pärast esimeeste konverentsiga konsulteerimist esitab komitee president juhatusele strateegilised üldsuunised, mis esitatakse rahandus- ja halduskomisjonile n + 2 aasta eelarve koostamiseks.

| 2. | Täiskogu võtab tulude ja kulude eelarvestuse vastu ja edastab selle Euroopa Komisjonile, nõukogule ja Euroopa Parlamendile piisava ajavaruga, et tagada eelarve-eeskirjades ette nähtud tähtaegadest kinnipidamine. |
| --- | --- |

2.

Täiskogu võtab tulude ja kulude eelarvestuse vastu ja edastab selle Euroopa Komisjonile, nõukogule ja Euroopa Parlamendile piisava ajavaruga, et tagada eelarve-eeskirjades ette nähtud tähtaegadest kinnipidamine.

| 3. | Pärast rahandus- ja halduskomisjoniga konsulteerimist täidab komitee president eelarvet või annab korralduse selle täitmiseks vastavalt juhatuse vastu võetud sise-eeskirjadele. President täidab seda ülesannet kooskõlas Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmäärusega. |
| --- | --- |

3.

Pärast rahandus- ja halduskomisjoniga konsulteerimist täidab komitee president eelarvet või annab korralduse selle täitmiseks vastavalt juhatuse vastu võetud sise-eeskirjadele. President täidab seda ülesannet kooskõlas Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmäärusega.

III   JAOTIS

ÜLDSÄTTED

1.   PEATÜKK

Koostöö ning dokumentide edastamine ja avaldamine

Artikkel 76

Koostöölepingud

Juhatus võib peasekretäri esildisel sõlmida koostöölepinguid, mille eesmärk on lihtsustada komitee pädevuste kasutamist seoses aluslepingute kohaldamisega või tõhustada komitee poliitilist koostööd.

Artikkel 77

Arvamuste ja resolutsioonide edastamine ja avaldamine

| 1. | Komitee arvamused ja kõik teated artiklis 27 sätestatud lihtsustatud menetluse rakendamise kohta või artiklis 67 sätestatud arvamuse koostamisest loobumise kohta edastatakse nõukogule, Euroopa Komisjonile ja Euroopa Parlamendile. Nagu resolutsioonidegi puhul, edastab need komitee president. |
| --- | --- |

1.

Komitee arvamused ja kõik teated artiklis 27 sätestatud lihtsustatud menetluse rakendamise kohta või artiklis 67 sätestatud arvamuse koostamisest loobumise kohta edastatakse nõukogule, Euroopa Komisjonile ja Euroopa Parlamendile. Nagu resolutsioonidegi puhul, edastab need komitee president.

| 2. | Komitee arvamused ja resolutsioonid avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

2.

Komitee arvamused ja resolutsioonid avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

2.   PEATÜKK

Tegevuse avalikkus ja läbipaistvus ning liikmete majanduslike huvide deklaratsioon

Artikkel 78

Avalikkuse juurdepääs dokumentidele

| 1. | Igal Euroopa Liidu kodanikul ning igal füüsilisel või juriidilisel isikul, kelle registrijärgne elu- või asukoht asub liikmesriigis, on kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu sätetega Regioonide Komitee dokumentidele juurdepääsu õigus, arvestades Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1049/2001 sätestatud põhimõtteid, tingimusi ja piiranguid ning komitee juhatuse kehtestatud korda. Teistele füüsilistele ja juriidilistele isikutele tagatakse komitee dokumentidele juurdepääs võimalikult samadel tingimustel. |
| --- | --- |

1.

Igal Euroopa Liidu kodanikul ning igal füüsilisel või juriidilisel isikul, kelle registrijärgne elu- või asukoht asub liikmesriigis, on kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu sätetega Regioonide Komitee dokumentidele juurdepääsu õigus, arvestades Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1049/2001 sätestatud põhimõtteid, tingimusi ja piiranguid ning komitee juhatuse kehtestatud korda. Teistele füüsilistele ja juriidilistele isikutele tagatakse komitee dokumentidele juurdepääs võimalikult samadel tingimustel.

| 2. | Komitee seab sisse komitee dokumentide registri. Selleks võtab juhatus vastu juurdepääsu korda reguleerivad sise-eeskirjad ning kinnitab otsese juurdepääsuga dokumentide nimekirja. |
| --- | --- |

2.

Komitee seab sisse komitee dokumentide registri. Selleks võtab juhatus vastu juurdepääsu korda reguleerivad sise-eeskirjad ning kinnitab otsese juurdepääsuga dokumentide nimekirja.

Artikkel 79

Liikmete majanduslike huvide deklaratsioon

Komitees ametisse astumisel täidavad liikmed majanduslike huvide deklaratsiooni vastavalt juhatuse heaks kiidetud mudelile ja ajakohastavad seda pidevalt. Deklaratsioon tehakse avalikkusele kättesaadavaks.

3.   PEATÜKK

Keeltekasutus

Artikkel 80

Suulise tõlke keelerežiim

Võimaluste piires järgitakse suulise tõlke keelerežiimi suhtes järgmisi põhimõtteid:

| a) | komitee arutelud peavad olema kättesaadavad Euroopa Liidu ametlikes keeltes, kui juhatus ei otsusta teisiti; |
| --- | --- |

a)

komitee arutelud peavad olema kättesaadavad Euroopa Liidu ametlikes keeltes, kui juhatus ei otsusta teisiti;

| b) | kõigil liikmetel on õigus kõnelda täiskogu istungjärgul soovikohases ametlikus keeles. Ühes ametlikest keeltest esitatav sõnavõtt tõlgitakse sünkroonselt kõikidesse teistesse ametlikesse keeltesse, samuti kõikidesse nendesse keeltesse, mida juhatus vajalikuks peab. Käesolevat punkti kohaldatakse ka nende keelte suhtes, mille puhul on selline võimalus ametlikult ette nähtud komitee poolt mitme liikmesriigiga sõlmitud halduskokkulepetes; |
| --- | --- |

b)

kõigil liikmetel on õigus kõnelda täiskogu istungjärgul soovikohases ametlikus keeles. Ühes ametlikest keeltest esitatav sõnavõtt tõlgitakse sünkroonselt kõikidesse teistesse ametlikesse keeltesse, samuti kõikidesse nendesse keeltesse, mida juhatus vajalikuks peab. Käesolevat punkti kohaldatakse ka nende keelte suhtes, mille puhul on selline võimalus ametlikult ette nähtud komitee poolt mitme liikmesriigiga sõlmitud halduskokkulepetes;

| c) | juhatuse, komisjonide ja töörühmade koosolekutel tagatakse sünkroontõlge nendest ametlikest keeltest nendesse ametlikesse keeltesse, mida kasutavad koosolekust osavõttu kinnitanud liikmed. |
| --- | --- |

c)

juhatuse, komisjonide ja töörühmade koosolekutel tagatakse sünkroontõlge nendest ametlikest keeltest nendesse ametlikesse keeltesse, mida kasutavad koosolekust osavõttu kinnitanud liikmed.

4.   PEATÜKK

Vaatlejad

Artikkel 81

Vaatlejad

| 1. | Juhul kui on sõlmitud mõne riigi Euroopa Liiduga ühinemise leping, võib komitee president pärast juhatuselt nõusoleku saamist paluda ühineva riigi valitsusel nimetada vaatlejad, kelle arv võrdub kõnealusele riigile tulevikus Regioonide Komitees eraldatavate kohtade arvuga. |
| --- | --- |

1.

Juhul kui on sõlmitud mõne riigi Euroopa Liiduga ühinemise leping, võib komitee president pärast juhatuselt nõusoleku saamist paluda ühineva riigi valitsusel nimetada vaatlejad, kelle arv võrdub kõnealusele riigile tulevikus Regioonide Komitees eraldatavate kohtade arvuga.

| 2. | Vaatlejad osalevad täies mahus või osaliselt komitee töös kuni ühinemislepingu jõustumiseni ning neil on õigus võtta sõna komitee tööorganites.
  Neil ei ole õigust hääletada ega kandideerida komitees ametikohtadele. Nende osalemisel ei ole õiguslikku mõju komitee tööle. |
| --- | --- |

2.

Vaatlejad osalevad täies mahus või osaliselt komitee töös kuni ühinemislepingu jõustumiseni ning neil on õigus võtta sõna komitee tööorganites.

Neil ei ole õigust hääletada ega kandideerida komitees ametikohtadele. Nende osalemisel ei ole õiguslikku mõju komitee tööle.

| 3. | Vastavasse eelarvepunkti sellel eesmärgil eraldatud finantsvahendite raames koheldakse neid komitee infrastruktuuri kasutamise ja vaatleja ametiülesannete täitmisel tekkinud kulude hüvitamise küsimustes komitee liikmetega võrdselt. |
| --- | --- |

3.

Vastavasse eelarvepunkti sellel eesmärgil eraldatud finantsvahendite raames koheldakse neid komitee infrastruktuuri kasutamise ja vaatleja ametiülesannete täitmisel tekkinud kulude hüvitamise küsimustes komitee liikmetega võrdselt.

5.   PEATÜKK

Rakendussätted

Artikkel 82

Kodukorra muutmine

| 1. | Käesoleva kodukorra osalise või täieliku muutmise otsustab täiskogu komitee liikmete poolthäälteenamusega. |
| --- | --- |

1.

Käesoleva kodukorra osalise või täieliku muutmise otsustab täiskogu komitee liikmete poolthäälteenamusega.

| 2. | Täiskogu teeb ajutisele komisjonile ülesandeks koostada aruanne ja dokumendi kavand, et nende alusel komitee liikmete poolthäälteenamusega vastu võtta uus kodukord. Uus kodukord jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele järgneval päeval. |
| --- | --- |

2.

Täiskogu teeb ajutisele komisjonile ülesandeks koostada aruanne ja dokumendi kavand, et nende alusel komitee liikmete poolthäälteenamusega vastu võtta uus kodukord. Uus kodukord jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele järgneval päeval.

Artikkel 83

Juhatuse korraldused

Komitee juhatus võib oma korraldusega kindlaks määrata käesoleva kodukorra rakendamise korra, järgides kodukorda.

Artikkel 84

Kodukorra jõustumine

Käesolev kodukord jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele järgneval päeval.

---