# Uradni list L 43/2014

| | ISSN 1977-0804
  doi:10.3000/19770804.L_2014.043.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 43 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5713. februar 2014 |

ISSN 1977-0804

doi:10.3000/19770804.L_2014.043.slv

Uradni list

Evropske unije

L 43

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5713. februar 2014

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 135/2014 z dne 11. februarja 2014 o razveljavitvi protidampinške dajatve na uvoz diciandiamida s poreklom iz Ljudske republike Kitajske po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 | 1 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 136/2014 z dne 11. februarja 2014 o spremembi Direktive 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta, Uredbe Komisije (ES) št. 692/2008 glede emisij iz lahkih potniških in gospodarskih vozil (Euro 5 in Euro 6) ter Uredbe Komisije (EU) št. 582/2011 glede emisij iz težkih vozil (Euro VI) (
  1
  ) | 12 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 137/2014 z dne 12. februarja 2014 o spremembi Uredbe (EU) št. 468/2010 o oblikovanju seznama EU plovil, ki opravljajo nezakonit, neprijavljen in nereguliran ribolov | 47 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 138/2014 z dne 12. februarja 2014 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 55 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 135/2014 z dne 11. februarja 2014 o razveljavitvi protidampinške dajatve na uvoz diciandiamida s poreklom iz Ljudske republike Kitajske po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009

1

*

Uredba Komisije (EU) št. 136/2014 z dne 11. februarja 2014 o spremembi Direktive 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta, Uredbe Komisije (ES) št. 692/2008 glede emisij iz lahkih potniških in gospodarskih vozil (Euro 5 in Euro 6) ter Uredbe Komisije (EU) št. 582/2011 glede emisij iz težkih vozil (Euro VI) (
  1
  )

1

12

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 137/2014 z dne 12. februarja 2014 o spremembi Uredbe (EU) št. 468/2010 o oblikovanju seznama EU plovil, ki opravljajo nezakonit, neprijavljen in nereguliran ribolov

47

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 138/2014 z dne 12. februarja 2014 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

55

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 13.2.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 43/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 43/1

---

IZVEDBENA UREDBA SVETA (EU) št. 135/2014

z dne 11. februarja 2014

o razveljavitvi protidampinške dajatve na uvoz diciandiamida s poreklom iz Ljudske republike Kitajske po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“) in zlasti člena 11(2), člena 11(6) in člena 9 Uredbe,

ob upoštevanju predloga, ki ga je po posvetovanju s svetovalnim odborom predložila Evropska komisija,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

1.1   Veljavni ukrepi

| (1) | Svet je po protidampinški preiskavi („prvotna preiskava“) z Uredbo (ES) št. 1331/2007 (2) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz 1-cianogvanidina (diciandiamid) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“ ali „zadevna država“) („dokončni protidampinški ukrepi“). Ti ukrepi so bili v obliki dajatve ad valorem v višini 49,1 %. |
| --- | --- |

(1)

Svet je po protidampinški preiskavi („prvotna preiskava“) z Uredbo (ES) št. 1331/2007 (2) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz 1-cianogvanidina (diciandiamid) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“ ali „zadevna država“) („dokončni protidampinški ukrepi“). Ti ukrepi so bili v obliki dajatve ad valorem v višini 49,1 %.

1.2   Zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa

| (2) | Po objavi obvestila o bližnjem izteku veljavnih dokončnih protidampinških ukrepov (3) je Komisija 14. avgusta 2012 prejela zahtevek za začetek pregleda zaradi izteka teh ukrepov v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. Zahtevek je vložila družba AlzChem AG („vložnik“), ki predstavlja 100 % celotne proizvodnje diciandiamida v Uniji. |
| --- | --- |

(2)

Po objavi obvestila o bližnjem izteku veljavnih dokončnih protidampinških ukrepov (3) je Komisija 14. avgusta 2012 prejela zahtevek za začetek pregleda zaradi izteka teh ukrepov v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. Zahtevek je vložila družba AlzChem AG („vložnik“), ki predstavlja 100 % celotne proizvodnje diciandiamida v Uniji.

| (3) | Poslani zahtevek je temeljil na izhodišču, da bi iztek ukrepov verjetno povzročil nadaljevanje dampinga in ponovitve škode za industrijo Unije. |
| --- | --- |

(3)

Poslani zahtevek je temeljil na izhodišču, da bi iztek ukrepov verjetno povzročil nadaljevanje dampinga in ponovitve škode za industrijo Unije.

1.3   Začetek pregleda zaradi izteka ukrepa

| (4) | Komisija je po posvetovanju s svetovalnim odborom ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi za začetek pregleda zaradi izteka ukrepa, in je 15. novembra 2012 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (4) („obvestilo o začetku“) napovedala pregled zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je po posvetovanju s svetovalnim odborom ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi za začetek pregleda zaradi izteka ukrepa, in je 15. novembra 2012 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (4) („obvestilo o začetku“) napovedala pregled zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe.

1.4   Preiskava

1.4.1   Obdobje preiskave v zvezi s pregledom in obravnavano obdobje

| (5) | Preiskava nadaljevanja dampinga je zajela obdobje od 1. oktobra 2011 do 30. septembra 2012 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno verjetnosti ponovitve škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2009 do konca obdobja preiskave v zvezi s pregledom („obravnavano obdobje“). |
| --- | --- |

(5)

Preiskava nadaljevanja dampinga je zajela obdobje od 1. oktobra 2011 do 30. septembra 2012 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno verjetnosti ponovitve škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2009 do konca obdobja preiskave v zvezi s pregledom („obravnavano obdobje“).

| (6) | Po končnem razkritju je vložnik trdil, da bi se moralo obravnavano obdobje začeti z letom 2008, saj naj bi bili rezultati za leto 2009 nereprezentativni. V prvi vrsti je treba omeniti, da ima Komisija zelo široko diskrecijsko pravico pri določanju obdobja, ki ga je treba upoštevati za namen preverjanja škode. Drugič, vložnik je zahtevo za spremembo obdobja vložil prepozno. Vložnik v začetni fazi postopka, ko je bilo določeno obravnavano obdobje, slednjega ni izpodbijal. Obdobja ni mogoče spremeniti v tako pozni fazi postopka zaradi praktičnih razlogov in ker bi bila sprememba na podlagi zbranih dokazov v nasprotju z nepristranskim vodenjem preiskave. Trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(6)

Po končnem razkritju je vložnik trdil, da bi se moralo obravnavano obdobje začeti z letom 2008, saj naj bi bili rezultati za leto 2009 nereprezentativni. V prvi vrsti je treba omeniti, da ima Komisija zelo široko diskrecijsko pravico pri določanju obdobja, ki ga je treba upoštevati za namen preverjanja škode. Drugič, vložnik je zahtevo za spremembo obdobja vložil prepozno. Vložnik v začetni fazi postopka, ko je bilo določeno obravnavano obdobje, slednjega ni izpodbijal. Obdobja ni mogoče spremeniti v tako pozni fazi postopka zaradi praktičnih razlogov in ker bi bila sprememba na podlagi zbranih dokazov v nasprotju z nepristranskim vodenjem preiskave. Trditev je bila zato zavrnjena.

1.4.2   Strani, ki jih preiskava zadeva

| (7) | Komisija je o začetku pregleda zaradi izteka ukrepa uradno obvestila vložnika, proizvajalce izvoznike v zadevni državi, nepovezane uvoznike, uporabnike v Uniji, za katere je znano, da jih to zadeva, in predstavnike države izvoznice. Zainteresirane stranke so imele možnost, da pisno predložijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je o začetku pregleda zaradi izteka ukrepa uradno obvestila vložnika, proizvajalce izvoznike v zadevni državi, nepovezane uvoznike, uporabnike v Uniji, za katere je znano, da jih to zadeva, in predstavnike države izvoznice. Zainteresirane stranke so imele možnost, da pisno predložijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku.

| (8) | Zaradi očitnega velikega števila proizvajalcev izvoznikov v zadevni državi in nepovezanih uvoznikov se je zdelo primerno, da se v skladu s členom 17 osnovne uredbe preuči, ali bi bilo treba uporabiti vzorčenje. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in v tem primeru izbrala vzorec, so bile navedene strani pozvane, da se v skladu s členom 17 osnovne uredbe v 15 dneh po začetku pregleda javijo Komisiji in ji predložijo zahtevane informacije iz obvestila o začetku. |
| --- | --- |

(8)

Zaradi očitnega velikega števila proizvajalcev izvoznikov v zadevni državi in nepovezanih uvoznikov se je zdelo primerno, da se v skladu s členom 17 osnovne uredbe preuči, ali bi bilo treba uporabiti vzorčenje. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in v tem primeru izbrala vzorec, so bile navedene strani pozvane, da se v skladu s členom 17 osnovne uredbe v 15 dneh po začetku pregleda javijo Komisiji in ji predložijo zahtevane informacije iz obvestila o začetku.

| (9) | Vzpostavljen je bil stik z dvanajstimi znanimi proizvajalci izvozniki v LRK. Ker se je z zahtevanimi informacijami javil samo en proizvajalec izvoznik iz LRK, ni bilo treba izbrati vzorca proizvajalcev izvoznikov. |
| --- | --- |

(9)

Vzpostavljen je bil stik z dvanajstimi znanimi proizvajalci izvozniki v LRK. Ker se je z zahtevanimi informacijami javil samo en proizvajalec izvoznik iz LRK, ni bilo treba izbrati vzorca proizvajalcev izvoznikov.

| (10) | V zvezi z uvozniki je bilo identificiranih 10 nepovezanih uvoznikov diciandiamida v Uniji, ki so bili pozvani, da zagotovijo informacije za vzorčenje. Samo dva od njih sta se javila in bila pripravljena sodelovati v trenutnem pregledu. Zato za nepovezane uvoznike vzorčenje ni bilo potrebno. |
| --- | --- |

(10)

V zvezi z uvozniki je bilo identificiranih 10 nepovezanih uvoznikov diciandiamida v Uniji, ki so bili pozvani, da zagotovijo informacije za vzorčenje. Samo dva od njih sta se javila in bila pripravljena sodelovati v trenutnem pregledu. Zato za nepovezane uvoznike vzorčenje ni bilo potrebno.

| (11) | Komisija je poslala vprašalnike vsem stranem, za katere je bilo znano, da jih to zadeva, in tistim, ki so se javile v roku iz obvestila o začetku. Odgovore so posredovali proizvajalec Unije, sodelujoči proizvajalec izvoznik iz LRK, dva nepovezana uvoznika in en uporabnik v Uniji. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je poslala vprašalnike vsem stranem, za katere je bilo znano, da jih to zadeva, in tistim, ki so se javile v roku iz obvestila o začetku. Odgovore so posredovali proizvajalec Unije, sodelujoči proizvajalec izvoznik iz LRK, dva nepovezana uvoznika in en uporabnik v Uniji.

| (12) | Dodatne pripombe sta predložila dva nepovezana uvoznika/trgovca in trije uporabniki iz Unije. |
| --- | --- |

(12)

Dodatne pripombe sta predložila dva nepovezana uvoznika/trgovca in trije uporabniki iz Unije.

| (13) | Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev verjetnosti nadaljevanja dampinga in verjetnost ponovitve škode ter za ugotovitev interesa Unije. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih zainteresiranih strani:






  (a) | proizvajalec Unije:






  — | AlzChem AG, Trostberg, Nemčija; |
| --- | --- | --- | --- |

(13)

Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev verjetnosti nadaljevanja dampinga in verjetnost ponovitve škode ter za ugotovitev interesa Unije. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih zainteresiranih strani:

(a)

proizvajalec Unije:

—

AlzChem AG, Trostberg, Nemčija;

| (b) | proizvajalci izvozniki v LRK:






  — | Ningxia Jiafeng Chemicals Co., Ltd. Shizuishan, LRK; |
| --- | --- | --- |

(b)

proizvajalci izvozniki v LRK:

—

Ningxia Jiafeng Chemicals Co., Ltd. Shizuishan, LRK;

| (c) | nepovezani uvoznik v Uniji:






  — | Helm AG, Hamburg, Nemčija; |
| --- | --- | --- |

(c)

nepovezani uvoznik v Uniji:

—

Helm AG, Hamburg, Nemčija;

| (d) | uporabniki v Uniji:






  — | Merck Santé S.A.S., Lyon, Francija |
| --- | --- | --- |

(d)

uporabniki v Uniji:

—

Merck Santé S.A.S., Lyon, Francija

2.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

2.1   Zadevni izdelek

| (14) | Zadevni izdelek, ki se obravnava v tem pregledu, je enak kot v prvotni preiskavi, tj. 1-cianogvanidin (diciandiamid) („DCD“) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („zadevni izdelek“), ki je trenutno uvrščen pod oznako KN 2926 20 00. Proizveden je iz živega apna in ogljenih saj in v več proizvodnih korakih. Je trdna snov v obliki drobnega, belega kristalinčnega praha, običajno brez vonja. |
| --- | --- |

(14)

Zadevni izdelek, ki se obravnava v tem pregledu, je enak kot v prvotni preiskavi, tj. 1-cianogvanidin (diciandiamid) („DCD“) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („zadevni izdelek“), ki je trenutno uvrščen pod oznako KN 2926 20 00. Proizveden je iz živega apna in ogljenih saj in v več proizvodnih korakih. Je trdna snov v obliki drobnega, belega kristalinčnega praha, običajno brez vonja.

| (15) | DCD se običajno uporablja kot vmesni izdelek za proizvodnjo širokega spektra drugih kemijskih vmesnih izdelkov, kot so farmacevtski izdelki, za različne uporabe v industriji – voda, pulpa in papir, tekstil, usnje – in različna področja uporabe epoksija. Je bistven element verige dušik-ogljik-dušik (NCN), z nišnimi končnimi izdelki, kot so gvanidin nitrat in drugi derivati NCN. |
| --- | --- |

(15)

DCD se običajno uporablja kot vmesni izdelek za proizvodnjo širokega spektra drugih kemijskih vmesnih izdelkov, kot so farmacevtski izdelki, za različne uporabe v industriji – voda, pulpa in papir, tekstil, usnje – in različna področja uporabe epoksija. Je bistven element verige dušik-ogljik-dušik (NCN), z nišnimi končnimi izdelki, kot so gvanidin nitrat in drugi derivati NCN.

| (16) | Večina DCD, ki se prodaja na trgu Unije, je standardna vrsta izdelka. Samo omejena količina je v obliki manjših delcev (tako imenovani mikro DCD). Sodelujoči kitajski proizvajalec izvoznik je predložil samo podatke za standardno vrsto izdelka. |
| --- | --- |

(16)

Večina DCD, ki se prodaja na trgu Unije, je standardna vrsta izdelka. Samo omejena količina je v obliki manjših delcev (tako imenovani mikro DCD). Sodelujoči kitajski proizvajalec izvoznik je predložil samo podatke za standardno vrsto izdelka.

2.2   Podobni izdelek

| (17) | En uporabnik je trdil, da DCD, izdelan v Uniji in DCD, izdelan v LRK, nista podobna izdelka, saj naj bi bila standardna vrsta DCD, ki ga proizvaja industrija Unije, domnevno boljše kakovosti kot tista, ki ga proizvajajo kitajski proizvajalci izvozniki. Ta uporabnik je trdil zlasti, da je vsebnost vode v kitajskem DCD bistveno višja in bolj nestabilna v primerjavi z vsebnostjo vode v DCD, ki se proizvaja v Uniji. Poleg tega ima kitajski DCD tudi večjo vsebnost nečistoč. |
| --- | --- |

(17)

En uporabnik je trdil, da DCD, izdelan v Uniji in DCD, izdelan v LRK, nista podobna izdelka, saj naj bi bila standardna vrsta DCD, ki ga proizvaja industrija Unije, domnevno boljše kakovosti kot tista, ki ga proizvajajo kitajski proizvajalci izvozniki. Ta uporabnik je trdil zlasti, da je vsebnost vode v kitajskem DCD bistveno višja in bolj nestabilna v primerjavi z vsebnostjo vode v DCD, ki se proizvaja v Uniji. Poleg tega ima kitajski DCD tudi večjo vsebnost nečistoč.

| (18) | Vendar je prvotna preiskava pokazala, da sicer lahko obstajajo določene razlike v kakovosti, ki jih ni mogoče količinsko opredeliti, a te ne vplivajo na osnovne kemijske, fizikalne in tehnične lastnosti DCD, ki ga industrija Unije proizvaja in prodaja na trgu Unije, ter zadevnega izdelka, za katera je bilo ugotovljeno, da sta enaka in imata enako končno uporabo. |
| --- | --- |

(18)

Vendar je prvotna preiskava pokazala, da sicer lahko obstajajo določene razlike v kakovosti, ki jih ni mogoče količinsko opredeliti, a te ne vplivajo na osnovne kemijske, fizikalne in tehnične lastnosti DCD, ki ga industrija Unije proizvaja in prodaja na trgu Unije, ter zadevnega izdelka, za katera je bilo ugotovljeno, da sta enaka in imata enako končno uporabo.

| (19) | Drug uporabnik je trdil, da bi bilo treba mikro DCD izključiti iz obsega izdelka, za katerega veljajo protidampinški ukrepi, zaradi domnevnih razlik v fizikalnih značilnostih, končni uporabi in ceni v primerjavi s standardnim DCD. |
| --- | --- |

(19)

Drug uporabnik je trdil, da bi bilo treba mikro DCD izključiti iz obsega izdelka, za katerega veljajo protidampinški ukrepi, zaradi domnevnih razlik v fizikalnih značilnostih, končni uporabi in ceni v primerjavi s standardnim DCD.

| (20) | Preiskava pa je pokazala, da imata obe vrsti enake osnovne kemijske, fizikalne in tehničnih značilnosti. Nadaljnja obdelava standardnega DCD, za pridobivanje mikro DCD je enostaven fizikalni proces (mletje), ki ne vključuje kemične obdelave. Kljub temu, da so cene mikro DCD višje kot cene standardnega DCD, imata obe vrsti enaki osnovni končni uporabi in se lahko običajno uporabljata izmenično. |
| --- | --- |

(20)

Preiskava pa je pokazala, da imata obe vrsti enake osnovne kemijske, fizikalne in tehničnih značilnosti. Nadaljnja obdelava standardnega DCD, za pridobivanje mikro DCD je enostaven fizikalni proces (mletje), ki ne vključuje kemične obdelave. Kljub temu, da so cene mikro DCD višje kot cene standardnega DCD, imata obe vrsti enaki osnovni končni uporabi in se lahko običajno uporabljata izmenično.

| (21) | S preiskavo je bilo tako kot s prvotno preiskavo potrjeno, da imajo zadevni izdelek, izdelki, ki se proizvajajo in prodajajo na domačem trgu v LKR, ter tisti, ki jih proizvajalec Unije proizvaja in prodaja v Uniji, enake osnovne fizikalne in tehnične lastnosti ter se enako uporabljajo, zato se v smislu člena 1(4) osnovne uredbe štejejo za podobne izdelke. |
| --- | --- |

(21)

S preiskavo je bilo tako kot s prvotno preiskavo potrjeno, da imajo zadevni izdelek, izdelki, ki se proizvajajo in prodajajo na domačem trgu v LKR, ter tisti, ki jih proizvajalec Unije proizvaja in prodaja v Uniji, enake osnovne fizikalne in tehnične lastnosti ter se enako uporabljajo, zato se v smislu člena 1(4) osnovne uredbe štejejo za podobne izdelke.

3.   VERJETNOST NADALJEVANJA DAMPINGA

3.1   Uvodne ugotovitve

| (22) | V skladu s členom 11(2) osnovne uredbe je bilo preučeno, ali bi bilo verjetno, da bi iztek obstoječih ukrepov povzročil nadaljevanje dampinga. |
| --- | --- |

(22)

V skladu s členom 11(2) osnovne uredbe je bilo preučeno, ali bi bilo verjetno, da bi iztek obstoječih ukrepov povzročil nadaljevanje dampinga.

| (23) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 9, vzorčenje kitajskih proizvajalcev izvoznikov ni bilo potrebno, saj je sodelovala le ena družba. Ta družba je v OPP predstavljala več kot 35 % uvoza zadevnega izdelka iz LRK v Unijo. Ta družba v OP prvotne preiskave ni izvažala in zato v njej ni sodelovala. |
| --- | --- |

(23)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 9, vzorčenje kitajskih proizvajalcev izvoznikov ni bilo potrebno, saj je sodelovala le ena družba. Ta družba je v OPP predstavljala več kot 35 % uvoza zadevnega izdelka iz LRK v Unijo. Ta družba v OP prvotne preiskave ni izvažala in zato v njej ni sodelovala.

3.2   Damping uvoza v OPP

3.2.1   Primerljiva država

| (24) | V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe je bilo treba normalno vrednost določiti na podlagi cen ali konstruirane vrednosti v ustrezni tretji državi s tržnim gospodarstvom („primerljiva država“), ali cene izvoza iz takšne tretje države v druge države, vključno z Unijo, kadar to ni mogoče, pa na kateri koli drugi razumni podlagi, vključno s ceno, ki se je dejansko plačevala ali se plačuje v Uniji za podoben izdelek in je po potrebi ustrezno prilagojena, da vključuje razumno stopnjo dobička. |
| --- | --- |

(24)

V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe je bilo treba normalno vrednost določiti na podlagi cen ali konstruirane vrednosti v ustrezni tretji državi s tržnim gospodarstvom („primerljiva država“), ali cene izvoza iz takšne tretje države v druge države, vključno z Unijo, kadar to ni mogoče, pa na kateri koli drugi razumni podlagi, vključno s ceno, ki se je dejansko plačevala ali se plačuje v Uniji za podoben izdelek in je po potrebi ustrezno prilagojena, da vključuje razumno stopnjo dobička.

| (25) | Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da namerava v odsotnosti proizvodnje zadevnega izdelka zunaj Unije in LRK, določiti normalno vrednost glede na cene, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo v Uniji za podoben izdelek, kot je bilo to izvedeno tudi v prvotni preiskavi. |
| --- | --- |

(25)

Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da namerava v odsotnosti proizvodnje zadevnega izdelka zunaj Unije in LRK, določiti normalno vrednost glede na cene, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo v Uniji za podoben izdelek, kot je bilo to izvedeno tudi v prvotni preiskavi.

| (26) | Podobni izdelek je industrija Unije prodala v reprezentativni količini. Vendar je domača prodaja industrije Unije ustvarjala izgubo, čeprav blizu meje rentabilnosti. Zato je normalna vrednost temeljila na proizvodnih stroških industrije Unije, z dodanim ustreznim zneskom za prodajne, splošne in administrativne stroške („PSA stroški“) ter za dobiček. PSA stroški in dobiček so bili določeni po enaki metodi, kot je bila uporabljena v prvotni preiskavi. V skladu s členom 11(9) so bili proizvodni stroški industrije Unije prilagojeni, da zajemajo dodatne stroške prevoza, ki nastanejo zaradi fizične ločitve proizvodnih enot, dejstvo, da ni neposrednega dostopa do surovin, ki jih je treba transportirati iz oddaljenih obratov, in odstranitev stranskega produkta. Te prilagoditve so bile izvedene tudi v prvotni preiskavi. |
| --- | --- |

(26)

Podobni izdelek je industrija Unije prodala v reprezentativni količini. Vendar je domača prodaja industrije Unije ustvarjala izgubo, čeprav blizu meje rentabilnosti. Zato je normalna vrednost temeljila na proizvodnih stroških industrije Unije, z dodanim ustreznim zneskom za prodajne, splošne in administrativne stroške („PSA stroški“) ter za dobiček. PSA stroški in dobiček so bili določeni po enaki metodi, kot je bila uporabljena v prvotni preiskavi. V skladu s členom 11(9) so bili proizvodni stroški industrije Unije prilagojeni, da zajemajo dodatne stroške prevoza, ki nastanejo zaradi fizične ločitve proizvodnih enot, dejstvo, da ni neposrednega dostopa do surovin, ki jih je treba transportirati iz oddaljenih obratov, in odstranitev stranskega produkta. Te prilagoditve so bile izvedene tudi v prvotni preiskavi.

3.2.2   Izvozna cena

| (27) | Ves izvoz sodelujočega proizvajalca izvoznika v Unijo je bil namenjen neposredno neodvisnim strankam v Uniji. V skladu s členom 2(8) osnovne uredbe je bila izvozna cena določena na podlagi cen, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo. |
| --- | --- |

(27)

Ves izvoz sodelujočega proizvajalca izvoznika v Unijo je bil namenjen neposredno neodvisnim strankam v Uniji. V skladu s členom 2(8) osnovne uredbe je bila izvozna cena določena na podlagi cen, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo.

3.2.3   Primerjava

| (28) | Primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno je bila izvedena na podlagi franko tovarna. |
| --- | --- |

(28)

Primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno je bila izvedena na podlagi franko tovarna.

| (29) | Za zagotovitev poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno sodelujočega proizvajalca izvoznika ter v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe so se v obliki prilagoditve ustrezno upoštevale razlike pri transportu, zavarovanju, davkih in stroških kredita, ki so vplivale na cene in primerljivost cen. |
| --- | --- |

(29)

Za zagotovitev poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno sodelujočega proizvajalca izvoznika ter v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe so se v obliki prilagoditve ustrezno upoštevale razlike pri transportu, zavarovanju, davkih in stroških kredita, ki so vplivale na cene in primerljivost cen.

3.2.4   Stopnja dampinga

| (30) | V skladu s členom 2(11) osnovne uredbe je bila stopnja dampinga določena na podlagi primerjave tehtane povprečne normalne vrednosti s tehtano povprečno izvozno ceno. |
| --- | --- |

(30)

V skladu s členom 2(11) osnovne uredbe je bila stopnja dampinga določena na podlagi primerjave tehtane povprečne normalne vrednosti s tehtano povprečno izvozno ceno.

| (31) | Ta primerjava je pokazala obstoj dampinga za sodelujočega proizvajalca izvoznika, čeprav precej nižjo od stopnje dampinga, ugotovljene v prvotni preiskavi. |
| --- | --- |

(31)

Ta primerjava je pokazala obstoj dampinga za sodelujočega proizvajalca izvoznika, čeprav precej nižjo od stopnje dampinga, ugotovljene v prvotni preiskavi.

3.3   Razvoj uvoza v primeru razveljavitve ukrepov

3.3.1   Uvodna opomba

| (32) | Poleg ugotavljanja obstoja dampinga v OPP je bila preučena verjetnost nadaljevanja dampinga v primeru razveljavitve ukrepov, pri čemer so bili analizirani naslednji elementi: proizvodna zmogljivost in neizkoriščena zmogljivost v LRK; obseg in cene dampinškega uvoza iz LRK; privlačnost trga Unije v zvezi z uvozom iz LRK. |
| --- | --- |

(32)

Poleg ugotavljanja obstoja dampinga v OPP je bila preučena verjetnost nadaljevanja dampinga v primeru razveljavitve ukrepov, pri čemer so bili analizirani naslednji elementi: proizvodna zmogljivost in neizkoriščena zmogljivost v LRK; obseg in cene dampinškega uvoza iz LRK; privlačnost trga Unije v zvezi z uvozom iz LRK.

| (33) | V zvezi s tem bi bilo treba opozoriti, da je sodelujoči proizvajalec izvoznik v OPP predstavljal več kot 30 % celotne proizvodne zmogljivosti v LRK. |
| --- | --- |

(33)

V zvezi s tem bi bilo treba opozoriti, da je sodelujoči proizvajalec izvoznik v OPP predstavljal več kot 30 % celotne proizvodne zmogljivosti v LRK.

3.3.2   Proizvodna zmogljivost in neizkoriščena zmogljivost kitajskih proizvajalcev

| (34) | Ob dejstvu, da je glede kitajske industrije DCD na voljo zelo malo javnih podatkov, so sklepi v zvezi s neizkoriščenimi zmogljivostmi temeljili predvsem na informacijah iz zahtevka za pregled in informacijah, pridobljenih od edinega sodelujočega proizvajalca, ki so bile, kadar je bilo mogoče, navzkrižno preverjene z javno razpoložljivimi informacijami. |
| --- | --- |

(34)

Ob dejstvu, da je glede kitajske industrije DCD na voljo zelo malo javnih podatkov, so sklepi v zvezi s neizkoriščenimi zmogljivostmi temeljili predvsem na informacijah iz zahtevka za pregled in informacijah, pridobljenih od edinega sodelujočega proizvajalca, ki so bile, kadar je bilo mogoče, navzkrižno preverjene z javno razpoložljivimi informacijami.

| (35) | Na podlagi tega se domneva, da se bo med letoma 2007 in 2012 skupna obstoječa zmogljivost v LRK povečala. Vendar je bila dejanska proizvodnja v OPP omejena na 80 000 ton, kar kaže, da bi lahko bilo na voljo nekaj neizkoriščenih zmogljivosti. Kitajska nameščena zmogljivost v OPP je večja kot svetovno povpraševanje po DCD, neizkoriščena zmogljivost pa lahko preseže skupno potrošnjo Unije v OPP, pri čemer je bila domača kitajska potrošnja med OPP le 40 000 ton, tj. polovica dejanske kitajske proizvodnje. |
| --- | --- |

(35)

Na podlagi tega se domneva, da se bo med letoma 2007 in 2012 skupna obstoječa zmogljivost v LRK povečala. Vendar je bila dejanska proizvodnja v OPP omejena na 80 000 ton, kar kaže, da bi lahko bilo na voljo nekaj neizkoriščenih zmogljivosti. Kitajska nameščena zmogljivost v OPP je večja kot svetovno povpraševanje po DCD, neizkoriščena zmogljivost pa lahko preseže skupno potrošnjo Unije v OPP, pri čemer je bila domača kitajska potrošnja med OPP le 40 000 ton, tj. polovica dejanske kitajske proizvodnje.

| (36) | Podatki glede neizkoriščenih zmogljivosti, zbrani med preiskavo na kraju samem, kažejo, da je edini sodelujoči proizvajalec, ki predstavlja več kot 20 % vseh v letu 2012 nameščenih zmogljivosti LRK, v letu 2014 pridobil odobritev za razširitev svojih zmogljivosti za 50 %. Pričakuje se, da bodo te nove zmogljivosti med drugim še naprej namenjene proizvodnemu procesu tega proizvajalca (DCD za lastno uporabo) in kitajskemu domačemu trgu, ki je v OPP absorbiral približno polovico proizvodnje DCD edinega sodelujočega proizvajalca. Informacije, pridobljene od edinega sodelujočega proizvajalca, so pokazale, da bodo prihodnje naložbe v zmogljivosti med drugim namenjene ponudbi velikemu in hitro rastočemu domačemu kitajskemu trgu. |
| --- | --- |

(36)

Podatki glede neizkoriščenih zmogljivosti, zbrani med preiskavo na kraju samem, kažejo, da je edini sodelujoči proizvajalec, ki predstavlja več kot 20 % vseh v letu 2012 nameščenih zmogljivosti LRK, v letu 2014 pridobil odobritev za razširitev svojih zmogljivosti za 50 %. Pričakuje se, da bodo te nove zmogljivosti med drugim še naprej namenjene proizvodnemu procesu tega proizvajalca (DCD za lastno uporabo) in kitajskemu domačemu trgu, ki je v OPP absorbiral približno polovico proizvodnje DCD edinega sodelujočega proizvajalca. Informacije, pridobljene od edinega sodelujočega proizvajalca, so pokazale, da bodo prihodnje naložbe v zmogljivosti med drugim namenjene ponudbi velikemu in hitro rastočemu domačemu kitajskemu trgu.

| (37) | LRK zato lahko proizvede velike količine za izvoz, zlasti ker ni kazalnikov, da bi domači trg lahko absorbiral vse neizkoriščene zmogljivosti. |
| --- | --- |

(37)

LRK zato lahko proizvede velike količine za izvoz, zlasti ker ni kazalnikov, da bi domači trg lahko absorbiral vse neizkoriščene zmogljivosti.

3.3.3   Obseg in cene dampinškega uvoza iz LRK

| (38) | Po podatkih Eurostata in preverjenih podatkih o uvozu je obseg uvoza iz LRK strmo padel po uvedbi ukrepov leta 2007 in se je ponovno začel rahlo povečevati med letom 2009 in koncem OPP, vendar ni nikdar dosegel ravni iz leta 2007. To se odraža tudi v tržnem deležu kitajskega uvoza, ki se je zmanjšal s 40–45 % v letu 2007 na 10–15 % v letu 2009 in spet dosegel 15–20 % na koncu OPP, kljub zvišanju kitajskih cen za 73 %. |
| --- | --- |

(38)

Po podatkih Eurostata in preverjenih podatkih o uvozu je obseg uvoza iz LRK strmo padel po uvedbi ukrepov leta 2007 in se je ponovno začel rahlo povečevati med letom 2009 in koncem OPP, vendar ni nikdar dosegel ravni iz leta 2007. To se odraža tudi v tržnem deležu kitajskega uvoza, ki se je zmanjšal s 40–45 % v letu 2007 na 10–15 % v letu 2009 in spet dosegel 15–20 % na koncu OPP, kljub zvišanju kitajskih cen za 73 %.

3.3.4   Privlačnost trga Unije

| (39) | Trg Unije je relativno velik trg, ki dosega približno 18 % svetovne porabe DCD, vendar ni nujno najbolj ali edini privlačen trg glede na prodajne segmente in cene (glej uvodno izjavo 74). Dejansko se na podlagi razpoložljivih informacij lahko sklepa, da so kitajski proizvajalci predvideli rast povpraševanja farmacevtske industrije, npr. v Indiji, ki med drugim uporablja DCD kot sestavino za proizvodnjo zdravil za sladkorno bolezen (metformin). To novo povpraševanje bo zato morda sposobno absorbirati velik del kitajskih neizkoriščenih zmogljivosti. Na podlagi zgoraj navedenega se šteje, da trg Unije ni edini privlačen trg za kitajske izvoznike. |
| --- | --- |

(39)

Trg Unije je relativno velik trg, ki dosega približno 18 % svetovne porabe DCD, vendar ni nujno najbolj ali edini privlačen trg glede na prodajne segmente in cene (glej uvodno izjavo 74). Dejansko se na podlagi razpoložljivih informacij lahko sklepa, da so kitajski proizvajalci predvideli rast povpraševanja farmacevtske industrije, npr. v Indiji, ki med drugim uporablja DCD kot sestavino za proizvodnjo zdravil za sladkorno bolezen (metformin). To novo povpraševanje bo zato morda sposobno absorbirati velik del kitajskih neizkoriščenih zmogljivosti. Na podlagi zgoraj navedenega se šteje, da trg Unije ni edini privlačen trg za kitajske izvoznike.

3.3.5   Sklep o verjetnosti nadaljevanja dampinga

| (40) | Preiskava je potrdila, da je v OPP kitajski uvoz na trg Unije še vedno potekal po dampinških cenah. Glede na nadaljevanje dampinga, na dejstvo, da je bil velik trg EU v preteklosti precej zanimiv za kitajske izvoznike ter glede na neizkoriščene zmogljivosti v LRK, ki presegajo celotno potrošnjo Unije, se lahko sklene, da v primeru odprave ukrepov obstaja verjetnost nadaljevanja dampinga. Vendar je treba opozoriti, da je sedanja raven dampinga znatno nižja od tiste, ki je bila ugotovljena v prvotni preiskavi. |
| --- | --- |

(40)

Preiskava je potrdila, da je v OPP kitajski uvoz na trg Unije še vedno potekal po dampinških cenah. Glede na nadaljevanje dampinga, na dejstvo, da je bil velik trg EU v preteklosti precej zanimiv za kitajske izvoznike ter glede na neizkoriščene zmogljivosti v LRK, ki presegajo celotno potrošnjo Unije, se lahko sklene, da v primeru odprave ukrepov obstaja verjetnost nadaljevanja dampinga. Vendar je treba opozoriti, da je sedanja raven dampinga znatno nižja od tiste, ki je bila ugotovljena v prvotni preiskavi.

4.   POLOŽAJ NA TRGU UNIJE

4.1   Uvodna opomba

| (41) | Glede na to, da se analiza nanaša samo na eno družbo, je zaradi zaupnosti podatkov večina kazalnikov predstavljenih v obliki indeksov ali pa so navedeni razponi. |
| --- | --- |

(41)

Glede na to, da se analiza nanaša samo na eno družbo, je zaradi zaupnosti podatkov večina kazalnikov predstavljenih v obliki indeksov ali pa so navedeni razponi.

4.2   Industrija Unije

| (42) | Proizvodnja sodelujočega proizvajalca Unije AlzChem AG je predstavljala 100 % DCD, proizvedenega v Uniji. Zato se šteje, da družba AlzChem AG predstavlja industrijo Unije v skladu s členoma 4(1) in 5(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(42)

Proizvodnja sodelujočega proizvajalca Unije AlzChem AG je predstavljala 100 % DCD, proizvedenega v Uniji. Zato se šteje, da družba AlzChem AG predstavlja industrijo Unije v skladu s členoma 4(1) in 5(4) osnovne uredbe.

4.3   Potrošnja na trgu Unije

| (43) | Potrošnja Unije je bila določena na podlagi obsega prodaje industrije Unije na trgu Unije, ki ni bila namenjena lastni uporabi, ter Eurostatovih podatkov o uvozu, ki so bili navzkrižno preverjeni z drugimi statističnimi viri. V obravnavanem obdobju se je ta razvijala kot sledi:

  Preglednica 1 | 2009 | 2010 | 2011 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Potrošnja Unije (v tonah) | 11 042 | 13 712 | 14 338 | 14 146 |
| Indeks (2009 = 100) | 100 | 124 | 130 | 128 |

(43)

Potrošnja Unije je bila določena na podlagi obsega prodaje industrije Unije na trgu Unije, ki ni bila namenjena lastni uporabi, ter Eurostatovih podatkov o uvozu, ki so bili navzkrižno preverjeni z drugimi statističnimi viri. V obravnavanem obdobju se je ta razvijala kot sledi:

Preglednica 1

2009

2010

2011

OPP

Potrošnja Unije (v tonah)

11 042

13 712

14 338

14 146

Indeks (2009 = 100)

100

124

130

128

| (44) | Poleg zgoraj navedene potrošnje na prostem trgu, je treba upoštevati, da je bila potrošnja DCD Unije za lastno uporabo v obravnavanem obdobju med 10 % in 20 % proizvodnje Unije in se razvijala kot sledi:

  Preglednica 2 | 2009 | 2010 | 2011 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Za lastno uporabo – Indeks (2009 = 100) | 100 | 123 | 124 | 127 |

(44)

Poleg zgoraj navedene potrošnje na prostem trgu, je treba upoštevati, da je bila potrošnja DCD Unije za lastno uporabo v obravnavanem obdobju med 10 % in 20 % proizvodnje Unije in se razvijala kot sledi:

Preglednica 2

2009

2010

2011

OPP

Za lastno uporabo – Indeks (2009 = 100)

100

123

124

127

4.4   Uvoz v Unijo iz LRK

| (45) | Glede na to, da je v preiskavi sodeloval zgolj en izvoznik, so bili podatki Eurostata najboljši vir informacij za določanje obsega uvoza in ravni cen. Eurostatovi podatki se nanašajo na EU-27 in so bili navzkrižno preverjeni z drugimi viri, kot so na primer kitajski statistični podatki o izvozu in podatkovne baze in podatki sodelujočega uvoznika/uporabnika iz člena 14(6). |
| --- | --- |

(45)

Glede na to, da je v preiskavi sodeloval zgolj en izvoznik, so bili podatki Eurostata najboljši vir informacij za določanje obsega uvoza in ravni cen. Eurostatovi podatki se nanašajo na EU-27 in so bili navzkrižno preverjeni z drugimi viri, kot so na primer kitajski statistični podatki o izvozu in podatkovne baze in podatki sodelujočega uvoznika/uporabnika iz člena 14(6).

| (46) | Dobava DCD iz LRK je bila uvožena v okviru dveh carinskih postopkov. V okviru običajnega postopka se plačujeta tako carinska tarifa kot protidampinška dajatev. V okviru postopka aktivnega oplemenitenja ni bilo treba plačati nobene od teh dajatev, saj je bil material uporabljen za izdelavo izdelkov na koncu oskrbne verige, ki so bili izvoženi iz Unije. Kot je prikazano v spodnji preglednici, je bilo v okviru postopka aktivnega oplemenitenja pokritega približno dve tretjini uvoza v OPP. |
| --- | --- |

(46)

Dobava DCD iz LRK je bila uvožena v okviru dveh carinskih postopkov. V okviru običajnega postopka se plačujeta tako carinska tarifa kot protidampinška dajatev. V okviru postopka aktivnega oplemenitenja ni bilo treba plačati nobene od teh dajatev, saj je bil material uporabljen za izdelavo izdelkov na koncu oskrbne verige, ki so bili izvoženi iz Unije. Kot je prikazano v spodnji preglednici, je bilo v okviru postopka aktivnega oplemenitenja pokritega približno dve tretjini uvoza v OPP.

4.4.1   Obseg in tržni delež

| (47) | Po uvedbi protidampinških ukrepov v letu 2007 se je obseg kitajskega uvoza znatno znižal. Kitajski skupni tržni delež je v OPP znašal približno 15 % do 20 %. Ne glede na to pa je obseg uvoza s poreklom iz LRK v okviru običajnega carinskega postopka nihal, medtem ko se je kitajski uvoz, ki je bil izveden z oprostitvijo v okviru postopka aktivnega oplemenitenja, več kot podvojil. Ob upoštevanju obeh postopkov se je obseg uvoza v tem obdobju povečal, vendar je še vedno precej pod ravnjo pred uvedbo ukrepov (ko je dosegel več kot 6 000 ton).

  Preglednica 3










  Uvoz iz LRK | 2009 | 2010 | 2011 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg uvoza — običajni postopek (v tonah) | 881 | 1 251 | 1 781 | 730 |
| Indeks (2009 = 100) | 100 | 142 | 202 | 83 |
| Tržni delež | 5–10 % | 5–10 % | 10–15 % | 5–10 % |
| Povprečna uvozna cena – običajni postopek (EUR/tono) | 1 218 | 1 267 | 1 826 | 2 101 |
| Povprečna uvozna cena – postopek aktivnega oplemenitenja (EUR/tono) | 1 677 | 1 463 | 1 674 | 2 069 |
| Obseg uvoza – postopek aktivnega oplemenitenja (v tonah) | 676 | 984 | 654 | 1 467 |
| Indeks (2009 = 100) | 100 | 146 | 97 | 217 |
| Tržni delež – vsi postopki | 10–15 % | 15–20 % | 15–20 % | 15–20 % |

(47)

Po uvedbi protidampinških ukrepov v letu 2007 se je obseg kitajskega uvoza znatno znižal. Kitajski skupni tržni delež je v OPP znašal približno 15 % do 20 %. Ne glede na to pa je obseg uvoza s poreklom iz LRK v okviru običajnega carinskega postopka nihal, medtem ko se je kitajski uvoz, ki je bil izveden z oprostitvijo v okviru postopka aktivnega oplemenitenja, več kot podvojil. Ob upoštevanju obeh postopkov se je obseg uvoza v tem obdobju povečal, vendar je še vedno precej pod ravnjo pred uvedbo ukrepov (ko je dosegel več kot 6 000 ton).

Preglednica 3

Uvoz iz LRK

2009

2010

2011

OPP

Obseg uvoza — običajni postopek (v tonah)

881

1 251

1 781

730

Indeks (2009 = 100)

100

142

202

83

Tržni delež

5–10 %

5–10 %

10–15 %

5–10 %

Povprečna uvozna cena – običajni postopek (EUR/tono)

1 218

1 267

1 826

2 101

Povprečna uvozna cena – postopek aktivnega oplemenitenja (EUR/tono)

1 677

1 463

1 674

2 069

Obseg uvoza – postopek aktivnega oplemenitenja (v tonah)

676

984

654

1 467

Indeks (2009 = 100)

100

146

97

217

Tržni delež – vsi postopki

10–15 %

15–20 %

15–20 %

15–20 %

4.4.2   Cena

| (48) | Kakor je razvidno iz zgornje preglednice, so se cene kitajskega uvoza v obravnavanem obdobju znatno povečale. |
| --- | --- |

(48)

Kakor je razvidno iz zgornje preglednice, so se cene kitajskega uvoza v obravnavanem obdobju znatno povečale.

| (49) | Industrija Unije je trdila, da razvoja cen ni mogoče pojasniti z razvojem cen glavnih povzročiteljev stroškov, tj. s stroški surovin in energije. Vendar ni predložila nobene alternativne razlage ali prepričljivih dokazov, ki bi podprli to trditev. |
| --- | --- |

(49)

Industrija Unije je trdila, da razvoja cen ni mogoče pojasniti z razvojem cen glavnih povzročiteljev stroškov, tj. s stroški surovin in energije. Vendar ni predložila nobene alternativne razlage ali prepričljivih dokazov, ki bi podprli to trditev.

4.4.3   Nelojalno nižanje cen

| (50) | Za analizo nelojalnega nižanja cen so bile tehtane povprečne prodajne cene industrije Unije nepovezanim strankam na trgu Unije primerjane z ustreznimi tehtanimi povprečnimi cenami CIF uvoza iz LRK (samo za standardni DCD). Prodajne cene industrije Unije so bile prilagojene zlasti za stroške dostave in provizije na ravni franko tovarna. Cene CIF izvoza iz LRK so bile določene na podlagi podatkov Eurostata in navzkrižno preverjene v skladu z bazo podatkov iz člena 14(6), vanje pa ni vključen uvoz, ki je bil predmet aktivnega oplemenitenja. Cene CIF so bile prilagojene za kritje stroškov, povezanih s carinjenjem, in sicer carinske tarife in stroške po uvozu. Nelojalno nižanje cen za uvoz, ki je bil predmet aktivnega oplemenitenja, obravnava uvodna izjava 83. |
| --- | --- |

(50)

Za analizo nelojalnega nižanja cen so bile tehtane povprečne prodajne cene industrije Unije nepovezanim strankam na trgu Unije primerjane z ustreznimi tehtanimi povprečnimi cenami CIF uvoza iz LRK (samo za standardni DCD). Prodajne cene industrije Unije so bile prilagojene zlasti za stroške dostave in provizije na ravni franko tovarna. Cene CIF izvoza iz LRK so bile določene na podlagi podatkov Eurostata in navzkrižno preverjene v skladu z bazo podatkov iz člena 14(6), vanje pa ni vključen uvoz, ki je bil predmet aktivnega oplemenitenja. Cene CIF so bile prilagojene za kritje stroškov, povezanih s carinjenjem, in sicer carinske tarife in stroške po uvozu. Nelojalno nižanje cen za uvoz, ki je bil predmet aktivnega oplemenitenja, obravnava uvodna izjava 83.

| (51) | Primerjava je pokazala, da uvoz zadevnega izdelka v OPP ni nelojalno nižal cen industrije Unije. |
| --- | --- |

(51)

Primerjava je pokazala, da uvoz zadevnega izdelka v OPP ni nelojalno nižal cen industrije Unije.

4.5   Uvoz v Unijo iz drugih tretjih držav

| (52) | Večjega uvoza iz drugih tretjih držav ni bilo. |
| --- | --- |

(52)

Večjega uvoza iz drugih tretjih držav ni bilo.

| (53) | Tržni delež obsega uvoza iz ZDA v obravnavanem obdobju ni bil nikoli večji od 2 %. Preiskava je odkrila, da je bil to uvoz standardnega DCD, ki je bil prvotno proizveden v LRK in nato mikroniziran v ZDA.

  Preglednica 4










  Uvoz iz ZDA | 2009 | 2010 | 2011 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg uvoza (v tonah) | 192 | 237 | 282 | 255 |
| Indeks (2009 = 100) | 100 | 123 | 147 | 133 |
| Tržni delež | 0–2 % | 0–2 % | 0–2 % | 0–2 % |

(53)

Tržni delež obsega uvoza iz ZDA v obravnavanem obdobju ni bil nikoli večji od 2 %. Preiskava je odkrila, da je bil to uvoz standardnega DCD, ki je bil prvotno proizveden v LRK in nato mikroniziran v ZDA.

Preglednica 4

Uvoz iz ZDA

2009

2010

2011

OPP

Obseg uvoza (v tonah)

192

237

282

255

Indeks (2009 = 100)

100

123

147

133

Tržni delež

0–2 %

0–2 %

0–2 %

0–2 %

4.6   Gospodarski položaj industrije Unije

| (54) | V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je preučitev učinka dampinškega uvoza na industrijo Unije vključevala oceno vseh gospodarskih dejavnikov in kazalnikov, ki vplivajo na stanje industrije Unije v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(54)

V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je preučitev učinka dampinškega uvoza na industrijo Unije vključevala oceno vseh gospodarskih dejavnikov in kazalnikov, ki vplivajo na stanje industrije Unije v obravnavanem obdobju.

4.6.1   Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

| (55) | Industrija Unije uporablja integrirano proizvodno verigo, ki vključuje tako DCD kot proizvode iz zgornjega in spodnjega dela oskrbne verige. Proizvodna zmogljivost Unije se od leta 2009 ni spremenila. Proizvajalec Unije je v obravnavanem obdobju bistveno povečal proizvodnjo predvsem zaradi povečanega povpraševanja na trgu Unije, kot je razvidno iz preglednice 1. Proizvajalec Unije od leta 2010 proizvaja s polno zmogljivostjo. Ta je bila leta 2009 manjša zaradi vpliva finančne krize na proizvodnjo in prodajo.

  Preglednica 5 | 2009 | 2010 | 2011 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Proizvodnja – Indeks (2009 = 100) | 100 | 115 | 113 | 109 |
| Proizvodna zmogljivost – Indeks (2009 = 100) | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Izkoriščenost zmogljivosti | 86,9 % | 100,2 % | 98,2 % | 95,2 % |

(55)

Industrija Unije uporablja integrirano proizvodno verigo, ki vključuje tako DCD kot proizvode iz zgornjega in spodnjega dela oskrbne verige. Proizvodna zmogljivost Unije se od leta 2009 ni spremenila. Proizvajalec Unije je v obravnavanem obdobju bistveno povečal proizvodnjo predvsem zaradi povečanega povpraševanja na trgu Unije, kot je razvidno iz preglednice 1. Proizvajalec Unije od leta 2010 proizvaja s polno zmogljivostjo. Ta je bila leta 2009 manjša zaradi vpliva finančne krize na proizvodnjo in prodajo.

Preglednica 5

2009

2010

2011

OPP

Proizvodnja – Indeks (2009 = 100)

100

115

113

109

Proizvodna zmogljivost – Indeks (2009 = 100)

100

100

100

100

Izkoriščenost zmogljivosti

86,9 %

100,2 %

98,2 %

95,2 %

4.6.2   Zaloge

| (56) | Proizvajalec Unije je v obravnavanem obdobju hranil majhno zalogo izdelka, ki pa se ni štela kot pomemben dejavnik pri oceni položaja industrije Unije.

  Preglednica 6 | 2009 | 2010 | 2011 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zaloge – Indeks (2009 = 100) | 100 | 73 | 88 | 49 |

(56)

Proizvajalec Unije je v obravnavanem obdobju hranil majhno zalogo izdelka, ki pa se ni štela kot pomemben dejavnik pri oceni položaja industrije Unije.

Preglednica 6

2009

2010

2011

OPP

Zaloge – Indeks (2009 = 100)

100

73

88

49

4.6.3   Obseg prodaje, tržni deleži in povprečne cene na enoto v Uniji

| (57) | Prodaja industrije Unije nepovezanim strankam na trgu Unije se je v obravnavanem obdobju povečala za 26 %, prodajne cene pa za 7 %. |
| --- | --- |

(57)

Prodaja industrije Unije nepovezanim strankam na trgu Unije se je v obravnavanem obdobju povečala za 26 %, prodajne cene pa za 7 %.

| (58) | Industrija Unije je uspela povečati svojo prodajo v EU zaradi povečanja potrošnje, ki je prikazana v preglednici 1. Industrija Unije je ohranila velik tržni delež v Uniji.

  Preglednica 7 | 2009 | 2010 | 2011 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg prodaje – Indeks (2009 = 100) | 100 | 121 | 125 | 126 |
| Tržni delež | 80–85 % | 80–85 % | 80–85 % | 80–85 % |
| Prodajna cena – Indeks (2009 = 100) | 100 | 95 | 98 | 107 |

(58)

Industrija Unije je uspela povečati svojo prodajo v EU zaradi povečanja potrošnje, ki je prikazana v preglednici 1. Industrija Unije je ohranila velik tržni delež v Uniji.

Preglednica 7

2009

2010

2011

OPP

Obseg prodaje – Indeks (2009 = 100)

100

121

125

126

Tržni delež

80–85 %

80–85 %

80–85 %

80–85 %

Prodajna cena – Indeks (2009 = 100)

100

95

98

107

4.6.4   Dobičkonosnost in denarni tok

| (59) | V obravnavanem obdobju se je dobičkonosnost industrije Unije znatno izboljšala, saj je ta lahko povečala svoj obseg prodaje in raven prodajnih cen nepovezanim strankam na trgu Unije. Veliko povečanje dobičkonosnosti je še bolj izrazito, če ga primerjamo s težkimi izgubami industrije v prvotnem OP (od – 20 % do – 30 %).

  Preglednica 8 | 2009 | 2010 | 2011 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dobičkonosnost | – 10 % do 0 % | – 10 % do 0 % | – 10 % do 0 % | – 5 % do 0 % |

(59)

V obravnavanem obdobju se je dobičkonosnost industrije Unije znatno izboljšala, saj je ta lahko povečala svoj obseg prodaje in raven prodajnih cen nepovezanim strankam na trgu Unije. Veliko povečanje dobičkonosnosti je še bolj izrazito, če ga primerjamo s težkimi izgubami industrije v prvotnem OP (od – 20 % do – 30 %).

Preglednica 8

2009

2010

2011

OPP

Dobičkonosnost

– 10 % do 0 %

– 10 % do 0 %

– 10 % do 0 %

– 5 % do 0 %

| (60) | Dobičkonosnost transakcij za lastno uporabo je bila razmeroma dobra. |
| --- | --- |

(60)

Dobičkonosnost transakcij za lastno uporabo je bila razmeroma dobra.

| (61) | Denarni tok je bil v obravnavanem obdobju vedno negativen razen v OPP, kar je v skladu z razvojem celotne dobičkonosnosti.

  Preglednica 9 | 2009 | 2010 | 2011 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Denarni tok – Indeks (2009 = –100) | – 100 | –84 | – 229 | 174 |

(61)

Denarni tok je bil v obravnavanem obdobju vedno negativen razen v OPP, kar je v skladu z razvojem celotne dobičkonosnosti.

Preglednica 9

2009

2010

2011

OPP

Denarni tok – Indeks (2009 = –100)

– 100

–84

– 229

174

4.6.5   Naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala

| (62) | Industrija Unije je med obravnavanim obdobjem vlagala v vzdrževanje in optimizacijo obstoječih proizvodnih strojev. Leta 2009 je izvedla pomembno novo naložbo v proizvodnjo mikro DCD.

  Preglednica 10 | 2009 | 2010 | 2011 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Naložbe – Indeks (2009 = 100) | 100 | 50 | 65 | 37 |

(62)

Industrija Unije je med obravnavanim obdobjem vlagala v vzdrževanje in optimizacijo obstoječih proizvodnih strojev. Leta 2009 je izvedla pomembno novo naložbo v proizvodnjo mikro DCD.

Preglednica 10

2009

2010

2011

OPP

Naložbe – Indeks (2009 = 100)

100

50

65

37

| (63) | Donosnost naložb je v obravnavanem obdobju ostala negativna, kar je v skladu z zgoraj omenjeno dobičkonosnostjo.

  Preglednica 11 | 2009 | 2010 | 2011 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Donosnost naložb – Indeks (2009 = 100) | – 100 | –63 | –62 | –10 |

(63)

Donosnost naložb je v obravnavanem obdobju ostala negativna, kar je v skladu z zgoraj omenjeno dobičkonosnostjo.

Preglednica 11

2009

2010

2011

OPP

Donosnost naložb – Indeks (2009 = 100)

– 100

–63

–62

–10

| (64) | Industrija Unije ni navedla, da bi imela težave pri zbiranju kapitala v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(64)

Industrija Unije ni navedla, da bi imela težave pri zbiranju kapitala v obravnavanem obdobju.

4.6.6   Zaposlenost, produktivnost, rast in plače

| (65) | Naložbe v obravnavanem obdobju so prispevale k povečanju števila kvalificiranih delavcev. Povprečna raven plač se je v obravnavanem obdobju povečala za 15 %. |
| --- | --- |

(65)

Naložbe v obravnavanem obdobju so prispevale k povečanju števila kvalificiranih delavcev. Povprečna raven plač se je v obravnavanem obdobju povečala za 15 %.

| (66) | Povečanje zaposlenosti in produktivnosti se odraža v povečanju proizvodnje v letu 2010.

  Preglednica 12 | 2009 | 2010 | 2011 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Število zaposlenih – Indeks (2009 = 100) | 100 | 107 | 104 | 105 |
| Produktivnost (v tonah na zaposlenega) – Indeks (2009 = 100) | 100 | 108 | 108 | 105 |
| Produktivnost v tonah na zaposlenega – Indeks (2009 = 100) | 100 | 112 | 113 | 115 |

(66)

Povečanje zaposlenosti in produktivnosti se odraža v povečanju proizvodnje v letu 2010.

Preglednica 12

2009

2010

2011

OPP

Število zaposlenih – Indeks (2009 = 100)

100

107

104

105

Produktivnost (v tonah na zaposlenega) – Indeks (2009 = 100)

100

108

108

105

Produktivnost v tonah na zaposlenega – Indeks (2009 = 100)

100

112

113

115

4.6.7   Obseg dampinga in okrevanje po preteklem dampingu

| (67) | Kot je pojasnjeno v točki 3.2 se je damping v OPP nadaljeval. |
| --- | --- |

(67)

Kot je pojasnjeno v točki 3.2 se je damping v OPP nadaljeval.

| (68) | Ni mogoče reči, da je vpliv, ki ga ima velikost dejanske stopnje dampinga na industrijo Unije, glede na obseg dampinškega uvoza iz LRK, visok. V primerjavi s prvotno preiskavo se je položaj industrije Unije znatno izboljšal, saj je bila na dobri poti k okrevanju od preteklega dampinga, zlasti z vidika dobičkonosnosti, prodaje in tržnega deleža. |
| --- | --- |

(68)

Ni mogoče reči, da je vpliv, ki ga ima velikost dejanske stopnje dampinga na industrijo Unije, glede na obseg dampinškega uvoza iz LRK, visok. V primerjavi s prvotno preiskavo se je položaj industrije Unije znatno izboljšal, saj je bila na dobri poti k okrevanju od preteklega dampinga, zlasti z vidika dobičkonosnosti, prodaje in tržnega deleža.

4.6.8   Sklep

| (69) | Čeprav je do nekaterih pozitivnih sprememb, ki so navedene zgoraj, prišlo šele nedavno, se zdi, da se je položaj industrije Unije v obravnavanem obdobju znatno izboljšal. Vsi finančni kazalniki so bili ob koncu OPP pozitivni ali blizu tega. |
| --- | --- |

(69)

Čeprav je do nekaterih pozitivnih sprememb, ki so navedene zgoraj, prišlo šele nedavno, se zdi, da se je položaj industrije Unije v obravnavanem obdobju znatno izboljšal. Vsi finančni kazalniki so bili ob koncu OPP pozitivni ali blizu tega.

| (70) | Uvedba protidampinških ukrepov v letu 2007 je industriji Unije omogočila, da si je postopoma opomogla od škodljivih učinkov dampinga, in ponovno začela izkoriščati svoj potencial na trgih Unije in tretjih držav. Dejstvo, da so ukrepi koristili industriji Unije, najbolj ponazarjajo visoka raven proizvodnje, izkoriščenost zmogljivosti ter višje prodajne cene EU in dobičkonosnost. V OPP ni več prihajalo do znatne škode, ki bi bila posledica kitajskega uvoza. |
| --- | --- |

(70)

Uvedba protidampinških ukrepov v letu 2007 je industriji Unije omogočila, da si je postopoma opomogla od škodljivih učinkov dampinga, in ponovno začela izkoriščati svoj potencial na trgih Unije in tretjih držav. Dejstvo, da so ukrepi koristili industriji Unije, najbolj ponazarjajo visoka raven proizvodnje, izkoriščenost zmogljivosti ter višje prodajne cene EU in dobičkonosnost. V OPP ni več prihajalo do znatne škode, ki bi bila posledica kitajskega uvoza.

| (71) | Po razkritju je vložnik trdil, da je Komisija kljub dejstvu, ugotovljenem v okviru prvotne preiskave o tem, da so nekateri kazalniki škode kazali pozitivno gibanje, potrdila obstoj znatne škode. Trditev je treba zavrniti. Uredba (ES) št. 1331/2007 je bila odgovor na drugačne okoliščine, zlasti manjšo dobičkonosnost industrije Unije. Poleg tega se pregled zaradi izteka ukrepov povsem razlikuje od preiskave v skladu s členom 5 osnovne uredbe. Slednja se osredotoča na vprašanje o tem, ali damping povzroča škodo domači industriji, prva pa je v prihodnost usmerjena analiza, ki ugotavlja, kaj bi se verjetno zgodilo, če bi ukrepi prenehali veljati. |
| --- | --- |

(71)

Po razkritju je vložnik trdil, da je Komisija kljub dejstvu, ugotovljenem v okviru prvotne preiskave o tem, da so nekateri kazalniki škode kazali pozitivno gibanje, potrdila obstoj znatne škode. Trditev je treba zavrniti. Uredba (ES) št. 1331/2007 je bila odgovor na drugačne okoliščine, zlasti manjšo dobičkonosnost industrije Unije. Poleg tega se pregled zaradi izteka ukrepov povsem razlikuje od preiskave v skladu s členom 5 osnovne uredbe. Slednja se osredotoča na vprašanje o tem, ali damping povzroča škodo domači industriji, prva pa je v prihodnost usmerjena analiza, ki ugotavlja, kaj bi se verjetno zgodilo, če bi ukrepi prenehali veljati.

5.   VERJETNOST PONOVITVE ŠKODE

| (72) | Kot je prikazano zgoraj, industrija Unije med OPP ni utrpela znatne škode. V skladu s členom 11(2) osnovne uredbe je bilo zato proučeno, ali bi zaradi izteka veljavnih ukrepov lahko prišlo do ponovitve škode. |
| --- | --- |

(72)

Kot je prikazano zgoraj, industrija Unije med OPP ni utrpela znatne škode. V skladu s členom 11(2) osnovne uredbe je bilo zato proučeno, ali bi zaradi izteka veljavnih ukrepov lahko prišlo do ponovitve škode.

5.1   Vpliv neizkoriščene zmogljivosti v LRK

| (73) | Preiskava je pokazala, da v LRK obstajajo velike proizvodne zmogljivosti (glej uvodne izjave 34 do 37). Vendar pa ni utemeljenih razlogov za sklep, da bi zadevne neizkoriščene zmogljivosti lahko vodile k večjemu uvozu v Unijo. |
| --- | --- |

(73)

Preiskava je pokazala, da v LRK obstajajo velike proizvodne zmogljivosti (glej uvodne izjave 34 do 37). Vendar pa ni utemeljenih razlogov za sklep, da bi zadevne neizkoriščene zmogljivosti lahko vodile k večjemu uvozu v Unijo.

| (74) | Unija je le eden od številnih trgov, kjer prodajajo kitajski proizvajalci izvozniki. Kar zadeva cene, je po podatkih industrije Unije, podatkih kitajskega sodelujočega proizvajalca izvoznika in kitajskih izvoznih statistik kar nekaj trgov zunaj EU vsaj tako privlačnih, kot je trg Unije. |
| --- | --- |

(74)

Unija je le eden od številnih trgov, kjer prodajajo kitajski proizvajalci izvozniki. Kar zadeva cene, je po podatkih industrije Unije, podatkih kitajskega sodelujočega proizvajalca izvoznika in kitajskih izvoznih statistik kar nekaj trgov zunaj EU vsaj tako privlačnih, kot je trg Unije.

| (75) | Kar zadeva izvoz industrije Unije, je bil pogosto prodan po cenah, ki so bile višje od prodajnih cen v Uniji. Po razkritju je vložnik trdil, da njegove višje izvozne cene niso bile povezane z relativno privlačnostjo teh trgov, temveč jih je treba razložiti z dejstvom, da je šlo zgolj za prodajo v majhnem obsegu. To trditev bi bilo treba zavrniti, saj je bil skupni obseg trgovine industrije EU za izvozne trge v OPP še vedno znaten (med 20 % in 30 % vse proizvodnje Unije). Prav tako ni bila utemeljena trditev, da je bil obseg prodajnih transakcij kupcem znatno nižji. |
| --- | --- |

(75)

Kar zadeva izvoz industrije Unije, je bil pogosto prodan po cenah, ki so bile višje od prodajnih cen v Uniji. Po razkritju je vložnik trdil, da njegove višje izvozne cene niso bile povezane z relativno privlačnostjo teh trgov, temveč jih je treba razložiti z dejstvom, da je šlo zgolj za prodajo v majhnem obsegu. To trditev bi bilo treba zavrniti, saj je bil skupni obseg trgovine industrije EU za izvozne trge v OPP še vedno znaten (med 20 % in 30 % vse proizvodnje Unije). Prav tako ni bila utemeljena trditev, da je bil obseg prodajnih transakcij kupcem znatno nižji.

| (76) | Poleg tega tudi statistični podatki glede kitajskih izvoznih cen DCD na različne trge ne kažejo na posebno privlačnosti trga EU v primerjavi z drugimi izvoznimi trgi. Znatne neizkoriščene zmogljivosti so obstajale že v OPP, vendar niso povzročile škodljivega cenovnega obnašanja kitajskih izvoznikov. Dejstvo, da se bodo neizkoriščene zmogljivosti dodatno povečale, v tem primeru ni znak verjetnosti ponovitve škode. Indija je daleč največji svetovni trg za DCD. Kitajske izvozne statistike kažejo, da je kitajski obseg prodaje v EU predstavljal le približno 10 % obsega prodaje v Indijo in da so bile kitajske povprečne prodajne cene na tono v EU precej podobne kitajskim prodajnim cenam v Indiji. Povedano drugače, prevladujoče tržne cene na pomembnem indijskem trgu (ki se je v obravnavanem obdobju povprečno povečal za 65 %) so za proizvajalce DCD enako privlačne. Nobenega znaka ni, da se bodo neizkoriščene zmogljivosti v LRK pretvorile v obsežen uvoz v Unijo. Za zdaj je mogoče pričakovati, da se vsaj del teh neizkoriščenih zmogljivosti v bližnji prihodnosti ne bo uporabljal. Sklep temelji na preteklem razvoju dogodkov, saj je LRK po podatkih, ki jih je predložil vložnik, svoje zmogljivosti med leti 2008 in OPP povečala za približno 50 %, skupno proizvodnjo pa samo za približno 20 %. Vložnik je izvedel projekcije, ki kažejo, da bodo kitajske zmogljivosti bistveno presegale svetovno povpraševanje do leta 2016, kar pomeni, da bodo trenutno mirovale. Vsedržavna presežna zmogljivost bi bila manjša, če bi bile projekcije izvedene na podlagi podatkov o prodaji, ki jih je predložil sodelujoči kitajski proizvajalec izvoznik. V vsakem primeru pa dejstvo, da kitajska proizvodnja DCD, za razliko od proizvodnje EU (glej uvodno izjavo 55), ni del polno integrirane proizvodne verige, pomeni, da so stroški manjši, če zmogljivosti ostanejo neizkoriščene. |
| --- | --- |

(76)

Poleg tega tudi statistični podatki glede kitajskih izvoznih cen DCD na različne trge ne kažejo na posebno privlačnosti trga EU v primerjavi z drugimi izvoznimi trgi. Znatne neizkoriščene zmogljivosti so obstajale že v OPP, vendar niso povzročile škodljivega cenovnega obnašanja kitajskih izvoznikov. Dejstvo, da se bodo neizkoriščene zmogljivosti dodatno povečale, v tem primeru ni znak verjetnosti ponovitve škode. Indija je daleč največji svetovni trg za DCD. Kitajske izvozne statistike kažejo, da je kitajski obseg prodaje v EU predstavljal le približno 10 % obsega prodaje v Indijo in da so bile kitajske povprečne prodajne cene na tono v EU precej podobne kitajskim prodajnim cenam v Indiji. Povedano drugače, prevladujoče tržne cene na pomembnem indijskem trgu (ki se je v obravnavanem obdobju povprečno povečal za 65 %) so za proizvajalce DCD enako privlačne. Nobenega znaka ni, da se bodo neizkoriščene zmogljivosti v LRK pretvorile v obsežen uvoz v Unijo. Za zdaj je mogoče pričakovati, da se vsaj del teh neizkoriščenih zmogljivosti v bližnji prihodnosti ne bo uporabljal. Sklep temelji na preteklem razvoju dogodkov, saj je LRK po podatkih, ki jih je predložil vložnik, svoje zmogljivosti med leti 2008 in OPP povečala za približno 50 %, skupno proizvodnjo pa samo za približno 20 %. Vložnik je izvedel projekcije, ki kažejo, da bodo kitajske zmogljivosti bistveno presegale svetovno povpraševanje do leta 2016, kar pomeni, da bodo trenutno mirovale. Vsedržavna presežna zmogljivost bi bila manjša, če bi bile projekcije izvedene na podlagi podatkov o prodaji, ki jih je predložil sodelujoči kitajski proizvajalec izvoznik. V vsakem primeru pa dejstvo, da kitajska proizvodnja DCD, za razliko od proizvodnje EU (glej uvodno izjavo 55), ni del polno integrirane proizvodne verige, pomeni, da so stroški manjši, če zmogljivosti ostanejo neizkoriščene.

| (77) | Poleg tega bo določeno naraščajoče povpraševanje, zlasti povpraševanje farmacevtske industrije v državah, kot je Indija (glej uvodno izjavo 39), verjetno sposobno absorbirati velik del kitajskih zmogljivosti. Poleg tega je preiskava ugotovila, da so izdelki DCD podjetja AlzChem za uporabnike EU bolj privlačni, med drugim zaradi geografskega položaja in zanesljivosti oskrbe. To omogoča določeno prednost pred kitajskimi proizvajalci glede ključnih uporabnikov v EU, ki nabavljajo znatne količine DCD. V tem kontekstu zato velike proizvodne zmogljivosti v LRK kot takšne niso razlog za sklep, da obstaja verjetnost ponovitve škode. Samo dejstvo, da je industrija Unije izgubila delež v svetovni proizvodni zmogljivosti, ne spreminja tega sklepa. |
| --- | --- |

(77)

Poleg tega bo določeno naraščajoče povpraševanje, zlasti povpraševanje farmacevtske industrije v državah, kot je Indija (glej uvodno izjavo 39), verjetno sposobno absorbirati velik del kitajskih zmogljivosti. Poleg tega je preiskava ugotovila, da so izdelki DCD podjetja AlzChem za uporabnike EU bolj privlačni, med drugim zaradi geografskega položaja in zanesljivosti oskrbe. To omogoča določeno prednost pred kitajskimi proizvajalci glede ključnih uporabnikov v EU, ki nabavljajo znatne količine DCD. V tem kontekstu zato velike proizvodne zmogljivosti v LRK kot takšne niso razlog za sklep, da obstaja verjetnost ponovitve škode. Samo dejstvo, da je industrija Unije izgubila delež v svetovni proizvodni zmogljivosti, ne spreminja tega sklepa.

5.2   Vpliv napovedane rasti trga

| (78) | Več strani je navedlo pričakovano bistveno rast svetovnega trga DCD, ki jo bodo poganjale predvsem uveljavljene vrste uporabe DCD v farmacevtski in kmetijski industriji. Predvsem je to posledica povečane proizvodnje zdravil proti sladkorni bolezni, pretežno v Indiji. To rast napoveduje že povečanje potrošnje EU, prikazano v preglednici 1. |
| --- | --- |

(78)

Več strani je navedlo pričakovano bistveno rast svetovnega trga DCD, ki jo bodo poganjale predvsem uveljavljene vrste uporabe DCD v farmacevtski in kmetijski industriji. Predvsem je to posledica povečane proizvodnje zdravil proti sladkorni bolezni, pretežno v Indiji. To rast napoveduje že povečanje potrošnje EU, prikazano v preglednici 1.

| (79) | Nadaljnja rast se pričakuje tudi za trg EU, vendar v bolj omejenem obsegu. Razlog za to je dejstvo, da se velik farmacevtski proizvajalec, ki prodaja po vsem svetu, nahaja v Uniji. |
| --- | --- |

(79)

Nadaljnja rast se pričakuje tudi za trg EU, vendar v bolj omejenem obsegu. Razlog za to je dejstvo, da se velik farmacevtski proizvajalec, ki prodaja po vsem svetu, nahaja v Uniji.

| (80) | Po razkritju je vložnik nasprotoval obsegu rasti. Vendar je treba opozoriti, da so bile njegove navedbe v zvezi s tem nasprotujoče in da je trditev o stabilnem povpraševanju v EU in precejšnji svetovni rasti podprta z več viri. Podatki o prodaji, ki jih je predložil sodelujoči kitajski proizvajalec izvoznik, kažejo na hitro naraščajočo potrošnjo na kitajskem domačem trgu. V skladu s tem v dokumentaciji ni ničesar, kar bi podpiralo trditev vložnika o nespreminjanju povpraševanja. |
| --- | --- |

(80)

Po razkritju je vložnik nasprotoval obsegu rasti. Vendar je treba opozoriti, da so bile njegove navedbe v zvezi s tem nasprotujoče in da je trditev o stabilnem povpraševanju v EU in precejšnji svetovni rasti podprta z več viri. Podatki o prodaji, ki jih je predložil sodelujoči kitajski proizvajalec izvoznik, kažejo na hitro naraščajočo potrošnjo na kitajskem domačem trgu. V skladu s tem v dokumentaciji ni ničesar, kar bi podpiralo trditev vložnika o nespreminjanju povpraševanja.

| (81) | Po razkritju je vložnik poudaril tudi, da je izgubil del obsega prodaje in tržni delež na trgih zunaj EU. V zvezi s tem je treba opozoriti, da je industrija EU delovala s skoraj polno zmogljivostjo in z zanemarljivimi zalogami, medtem ko je poraba DCD v EU še naprej naraščala. Zato je dejstvo, da industrija EU ni mogla v celoti izkoristiti rasti na drugih trgih, prej povezano s tem, da se je industrija EU odločila, da se bo bolj osredotočila na trg EU, ne da bi bistveno povečala svoje proizvodne zmogljivosti. To stanje bi se lahko spremenilo, če bo industrija EU uresničila svoje načrte za širitev. Zato se pričakuje, da tudi povečanje obsega uvoza kitajskega DCD v Unijo v bližnji prihodnosti, ne bi samodejno povzročilo ponovitve škode. Industrija Unije in kitajski proizvajalci bodo imeli koristi od povečanja svetovnega povpraševanja. |
| --- | --- |

(81)

Po razkritju je vložnik poudaril tudi, da je izgubil del obsega prodaje in tržni delež na trgih zunaj EU. V zvezi s tem je treba opozoriti, da je industrija EU delovala s skoraj polno zmogljivostjo in z zanemarljivimi zalogami, medtem ko je poraba DCD v EU še naprej naraščala. Zato je dejstvo, da industrija EU ni mogla v celoti izkoristiti rasti na drugih trgih, prej povezano s tem, da se je industrija EU odločila, da se bo bolj osredotočila na trg EU, ne da bi bistveno povečala svoje proizvodne zmogljivosti. To stanje bi se lahko spremenilo, če bo industrija EU uresničila svoje načrte za širitev. Zato se pričakuje, da tudi povečanje obsega uvoza kitajskega DCD v Unijo v bližnji prihodnosti, ne bi samodejno povzročilo ponovitve škode. Industrija Unije in kitajski proizvajalci bodo imeli koristi od povečanja svetovnega povpraševanja.

| (82) | Kot je bilo v zvezi s tem že omenjeno, je proizvajalec Unije na trgu zelo dobro ocenjen in kaže, da je za številne ključne stranke najljubši dobavitelj, vsaj za nekatere uporabe DCD. Kakovost in zanesljivost njegovih izdelkov DCD v Uniji pomeni, da je sposoben zavarovati svoja velika naročila ključnim strankam v EU in da se bo ta položaj predvidoma nadaljeval, ne glede na to ali se ukrepi razveljavijo ali ne. Po razkritju je pomemben uporabnik v EU navedel, da bo še naprej nabavljal izdelek, zajet v postopku, pri industriji Unije, tudi če bodo protidampinški ukrepi razveljavljeni. |
| --- | --- |

(82)

Kot je bilo v zvezi s tem že omenjeno, je proizvajalec Unije na trgu zelo dobro ocenjen in kaže, da je za številne ključne stranke najljubši dobavitelj, vsaj za nekatere uporabe DCD. Kakovost in zanesljivost njegovih izdelkov DCD v Uniji pomeni, da je sposoben zavarovati svoja velika naročila ključnim strankam v EU in da se bo ta položaj predvidoma nadaljeval, ne glede na to ali se ukrepi razveljavijo ali ne. Po razkritju je pomemben uporabnik v EU navedel, da bo še naprej nabavljal izdelek, zajet v postopku, pri industriji Unije, tudi če bodo protidampinški ukrepi razveljavljeni.

5.3   Drugi vidiki

| (83) | Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 50 in 51, kitajske uvozne cene niso nelojalno nižale cen industrije Unije v OPP. Nelojalno nižanje cen v običajnem postopku ni bilo prisotno (približno ena tretjina obsega uvoza). Zelo nizka stopnja nelojalnega nižanja cen je bila prisotna, če se upošteva tudi postopek aktivnega oplemenitenja (drugi dve tretjini uvoza v OPP). Te razmere so se razlikovale od znatnega nelojalnega nižanja cen, ugotovljenega v prvotni preiskavi, ki je bilo posledica splošnega postopnega zvišanja uvoznih cen po uvedbi ukrepov, čeprav to povečanje ni bilo enakomerno. Pravzaprav so se cene CIF na meji EU za kitajski uvoz v obdobju od leta 2009 do konca OPP povečale za 73 %. |
| --- | --- |

(83)

Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 50 in 51, kitajske uvozne cene niso nelojalno nižale cen industrije Unije v OPP. Nelojalno nižanje cen v običajnem postopku ni bilo prisotno (približno ena tretjina obsega uvoza). Zelo nizka stopnja nelojalnega nižanja cen je bila prisotna, če se upošteva tudi postopek aktivnega oplemenitenja (drugi dve tretjini uvoza v OPP). Te razmere so se razlikovale od znatnega nelojalnega nižanja cen, ugotovljenega v prvotni preiskavi, ki je bilo posledica splošnega postopnega zvišanja uvoznih cen po uvedbi ukrepov, čeprav to povečanje ni bilo enakomerno. Pravzaprav so se cene CIF na meji EU za kitajski uvoz v obdobju od leta 2009 do konca OPP povečale za 73 %.

| (84) | Industrija EU ostaja konkurenčna tudi brez ukrepov, kar dokazuje njen znaten izvoz (med 20 % in 30 % proizvodnje med OPP) v tretje države, kjer se je s kitajsko konkurenco soočila brez zaščite protidampinških ukrepov. Zmanjševanje obsega izvoza, ki je prikazano v nadaljevanju, je treba obravnavati v povezavi s povečanjem obsega prodaje v Unijo in nespremenjenih proizvodnih zmogljivosti industrije Unije, ki so bile načeloma v celoti uporabljene.

  Preglednica 13 | 2009 | 2010 | 2011 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg izvoza – Indeks (2009 = 100) | 100 | 105 | 80 | 77 |
| Izvozna cena (nepovezane) – Indeks (2009 = 100) | 100 | 100 | 109 | 125 |

(84)

Industrija EU ostaja konkurenčna tudi brez ukrepov, kar dokazuje njen znaten izvoz (med 20 % in 30 % proizvodnje med OPP) v tretje države, kjer se je s kitajsko konkurenco soočila brez zaščite protidampinških ukrepov. Zmanjševanje obsega izvoza, ki je prikazano v nadaljevanju, je treba obravnavati v povezavi s povečanjem obsega prodaje v Unijo in nespremenjenih proizvodnih zmogljivosti industrije Unije, ki so bile načeloma v celoti uporabljene.

Preglednica 13

2009

2010

2011

OPP

Obseg izvoza – Indeks (2009 = 100)

100

105

80

77

Izvozna cena (nepovezane) – Indeks (2009 = 100)

100

100

109

125

| (85) | V skladu z vlogo industrije Unije so bile analizirane tudi cene kitajskega uvoza v osem-mesečnem obdobju med OPP. Industrija Unije je navedla, da je bila zaradi kitajskega uvoza podvržena hudemu cenovnemu pritisku, ki se je začel kmalu po OPP. Na podlagi člena 6(1) osnovne uredbe v povezavi s členom 11(5) navedene uredbe se informacije, ki se nanašajo na čas po OPP, običajno ne upoštevajo. Tudi če bi se te informacije v tej fazi upoštevale, pa na podlagi njih ni mogoče sprejeti nobenega sklepa, saj ni jasno, ali je domnevna sprememba cen trajne narave. Čeprav so cene padle od konca OPP do maja 2013, so se v juniju 2013 spet povišale za 10 %. Glede na to, da so bile cene po OPP še vedno znatno višje od ravni, ki so bile ugotovljene v prvotni preiskavi, so možnosti, da bi lahko v bližnji prihodnosti znatno škodovale trenutnemu položaju industrije Unije, ki ne trpi znatne škode, malo verjetne. |
| --- | --- |

(85)

V skladu z vlogo industrije Unije so bile analizirane tudi cene kitajskega uvoza v osem-mesečnem obdobju med OPP. Industrija Unije je navedla, da je bila zaradi kitajskega uvoza podvržena hudemu cenovnemu pritisku, ki se je začel kmalu po OPP. Na podlagi člena 6(1) osnovne uredbe v povezavi s členom 11(5) navedene uredbe se informacije, ki se nanašajo na čas po OPP, običajno ne upoštevajo. Tudi če bi se te informacije v tej fazi upoštevale, pa na podlagi njih ni mogoče sprejeti nobenega sklepa, saj ni jasno, ali je domnevna sprememba cen trajne narave. Čeprav so cene padle od konca OPP do maja 2013, so se v juniju 2013 spet povišale za 10 %. Glede na to, da so bile cene po OPP še vedno znatno višje od ravni, ki so bile ugotovljene v prvotni preiskavi, so možnosti, da bi lahko v bližnji prihodnosti znatno škodovale trenutnemu položaju industrije Unije, ki ne trpi znatne škode, malo verjetne.

| (86) | Končno ni nobenih znakov, da bi razveljavitev ukrepov kratko- do srednjeročno vplivala na tržne cene. Opozoriti je treba, da je bil velik del DCD, prodanega v Uniji, predmet večletnih pogodb in zdi se, da je za uporabnike zelo pomembna zanesljiva in neprekinjena preskrba, ki jo zagotavljajo zanesljivi proizvajalci. Poleg tega sta dve tretjini uvoza med OPP potekali v okviru postopka aktivnega oplemenitenja, v okviru katerega se uvoz ali protidampinške dajatve ne plačujejo. Če povzamemo, čeprav ni mogoče izključiti, da bodo nekatere pogodbe predmet ponovnih pogajanj in se cene za uvoženo iztovorjeno blago lahko znižajo, ni verjetno, da se bo škoda ob razveljavitvi ukrepov povečala do škodljivih ravni. |
| --- | --- |

(86)

Končno ni nobenih znakov, da bi razveljavitev ukrepov kratko- do srednjeročno vplivala na tržne cene. Opozoriti je treba, da je bil velik del DCD, prodanega v Uniji, predmet večletnih pogodb in zdi se, da je za uporabnike zelo pomembna zanesljiva in neprekinjena preskrba, ki jo zagotavljajo zanesljivi proizvajalci. Poleg tega sta dve tretjini uvoza med OPP potekali v okviru postopka aktivnega oplemenitenja, v okviru katerega se uvoz ali protidampinške dajatve ne plačujejo. Če povzamemo, čeprav ni mogoče izključiti, da bodo nekatere pogodbe predmet ponovnih pogajanj in se cene za uvoženo iztovorjeno blago lahko znižajo, ni verjetno, da se bo škoda ob razveljavitvi ukrepov povečala do škodljivih ravni.

5.4   Sklep o verjetnosti ponovitve škode

| (87) | V luči zgoraj navedenega ni verjetno, da bi morala industrija Unije ob razveljavljenih ukrepih zmanjšati prodajo, obseg proizvodnje in/ali cene DCD v takšnem obsegu, da bi bili njena dobičkonosnost in celotni položaj znatno oškodovan. |
| --- | --- |

(87)

V luči zgoraj navedenega ni verjetno, da bi morala industrija Unije ob razveljavljenih ukrepih zmanjšati prodajo, obseg proizvodnje in/ali cene DCD v takšnem obsegu, da bi bili njena dobičkonosnost in celotni položaj znatno oškodovan.

| (88) | Nasprotno, glede na svetovno rast porabe, obseg kitajskega uvoza, cene v OPP in cene na drugih trgih se pričakuje, da bo v odsotnosti ukrepov prodaja DCD industrije Unije še naprej ostala stabilna ter da bo poleg tega pozitivno prispevala k dejavnostim v verigah proizvodnje DCD in NCN. |
| --- | --- |

(88)

Nasprotno, glede na svetovno rast porabe, obseg kitajskega uvoza, cene v OPP in cene na drugih trgih se pričakuje, da bo v odsotnosti ukrepov prodaja DCD industrije Unije še naprej ostala stabilna ter da bo poleg tega pozitivno prispevala k dejavnostim v verigah proizvodnje DCD in NCN.

| (89) | Pričakuje se, da bo industrija Unije proizvajala s polno zmogljivostjo ne glede na to, ali bodo ukrepi razveljavljeni. Nadalje je industrija Unije letos zaključila pripravljalna dela za program širitve. Jeseni 2013 je sprejela načelni dogovor o občutnem povečanju svojih proizvodnih zmogljivosti DCD. Trg, vključno s pomembnimi odjemalci s sedežem v EU, so pozdravili ta načrt širitve. Načrt širitve kaže, da industrija Unije verjame v stabilnost svetovnega povpraševanja, ter da bo imela družba AlzChem od te rasti koristi. |
| --- | --- |

(89)

Pričakuje se, da bo industrija Unije proizvajala s polno zmogljivostjo ne glede na to, ali bodo ukrepi razveljavljeni. Nadalje je industrija Unije letos zaključila pripravljalna dela za program širitve. Jeseni 2013 je sprejela načelni dogovor o občutnem povečanju svojih proizvodnih zmogljivosti DCD. Trg, vključno s pomembnimi odjemalci s sedežem v EU, so pozdravili ta načrt širitve. Načrt širitve kaže, da industrija Unije verjame v stabilnost svetovnega povpraševanja, ter da bo imela družba AlzChem od te rasti koristi.

| (90) | Tudi če bo industrija Unije podvržena cenovnemu pritisku kitajskega uvoza v bližnji prihodnosti, se ne pričakuje, da bodo učinki v smislu cen in dobičkonosnosti znatni, saj ima industrija Unije velik tržni delež, prednost z vidika kakovosti in zanesljivosti oskrbe ter sposobnost, da si zagotovi obsežne pogodbe. S temi učinki ne bi bil izpolnjen prag „verjetnosti škode“ v smislu člena 11(2) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(90)

Tudi če bo industrija Unije podvržena cenovnemu pritisku kitajskega uvoza v bližnji prihodnosti, se ne pričakuje, da bodo učinki v smislu cen in dobičkonosnosti znatni, saj ima industrija Unije velik tržni delež, prednost z vidika kakovosti in zanesljivosti oskrbe ter sposobnost, da si zagotovi obsežne pogodbe. S temi učinki ne bi bil izpolnjen prag „verjetnosti škode“ v smislu člena 11(2) osnovne uredbe.

| (91) | Komisija ugotavlja, da ni verjetnosti ponovitve škode za industrijo Unije v primeru razveljavitve obstoječih ukrepov. |
| --- | --- |

(91)

Komisija ugotavlja, da ni verjetnosti ponovitve škode za industrijo Unije v primeru razveljavitve obstoječih ukrepov.

6.   INTERES UNIJE

| (92) | Ker je bilo ugotovljeno, da ne obstaja verjetnost ponovitve škode, ugotovitve o interesu Unije niso potrebne. |
| --- | --- |

(92)

Ker je bilo ugotovljeno, da ne obstaja verjetnost ponovitve škode, ugotovitve o interesu Unije niso potrebne.

7.   RAZVELJAVITEV PROTIDAMPINŠKIH UKREPOV

| (93) | Vse stranke so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se namerava priporočiti razveljavitev obstoječega ukrepa. Po navedenem razkritju jim je bilo odobreno tudi obdobje za predložitev pripomb. Stališča in pripombe so bile, kadar je bilo to upravičeno, ustrezno upoštevane, vendar nobena ne spreminja zgoraj navedenih zaključkov. |
| --- | --- |

(93)

Vse stranke so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se namerava priporočiti razveljavitev obstoječega ukrepa. Po navedenem razkritju jim je bilo odobreno tudi obdobje za predložitev pripomb. Stališča in pripombe so bile, kadar je bilo to upravičeno, ustrezno upoštevane, vendar nobena ne spreminja zgoraj navedenih zaključkov.

| (94) | Iz zgoraj navedenega sledi, kot je navedeno v členu 11(2) osnovne uredbe, da je treba razveljaviti protidampinške ukrepe, ki se uporabljajo za uvoz DCD s poreklom iz LRK, in zaključiti postopek. |
| --- | --- |

(94)

Iz zgoraj navedenega sledi, kot je navedeno v členu 11(2) osnovne uredbe, da je treba razveljaviti protidampinške ukrepe, ki se uporabljajo za uvoz DCD s poreklom iz LRK, in zaključiti postopek.

| (95) | Glede na določene okoliščine, opisane zgoraj, zlasti obstoj neizkoriščenih zmogljivosti v LRK in morebitni obstoj nelojalnega nižanja cen po OPP, bo Komisija spremljala uvoz zadevnega izdelka z namenom omogočanja hitrega in ustreznega ukrepanja, če bi okoliščine to zahtevale. Spremljanje bo omejeno na obdobje dveh let po objavi te uredbe – |
| --- | --- |

(95)

Glede na določene okoliščine, opisane zgoraj, zlasti obstoj neizkoriščenih zmogljivosti v LRK in morebitni obstoj nelojalnega nižanja cen po OPP, bo Komisija spremljala uvoz zadevnega izdelka z namenom omogočanja hitrega in ustreznega ukrepanja, če bi okoliščine to zahtevale. Spremljanje bo omejeno na obdobje dveh let po objavi te uredbe –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Protidampinška dajatev na uvoz 1-cianogvanidina (diciandiamida), trenutno uvrščenega pod oznako KN 2926 20 00, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, se razveljavi, postopek v zvezi s tem uvozom pa se zaključi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 11. februarja 2014

Za Svet

Predsednik

E. VENIZELOS

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 51.

1

(2)  UL L 296, 15.11.2007, str. 1.

2

(3)  UL C 116, 20.4.2012, str. 3.

3

(4)  UL C 349, 15.11.2012, str. 10.

4

---

| 13.2.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 43/12 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 43/12

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 136/2014

z dne 11. februarja 2014

o spremembi Direktive 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta, Uredbe Komisije (ES) št. 692/2008 glede emisij iz lahkih potniških in gospodarskih vozil (Euro 5 in Euro 6) ter Uredbe Komisije (EU) št. 582/2011 glede emisij iz težkih vozil (Euro VI)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 2007/46/ES Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 5. septembra 2007 o vzpostavitvi okvira za odobritev motornih in priklopnih vozil ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila (Okvirna direktiva) (1), in zlasti člena 39(2) Direktive,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 715/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2007 o homologaciji motornih vozil glede na emisije iz lahkih potniških in gospodarskih vozil (Euro 5 in Euro 6) in o dostopu do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil (2) ter zlasti člena 5(3) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 595/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 o homologaciji motornih vozil in motorjev glede na emisije iz težkih vozil (Euro VI) in o dostopu do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil ter o spremembi Uredbe (ES) št. 715/2007 in Direktive 2007/46/ES ter o razveljavitvi direktiv 80/1269/EGS, 2005/55/ES in 2005/78/ES (3) ter zlasti člena 5(4) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 715/2007 in Uredba Komisije (ES) št. 692/2008 z dne 18. julija 2008 o izvajanju in spremembi Uredbe (ES) št. 715/2007 Evropskega parlamenta in Sveta o homologaciji motornih vozil glede na emisije iz lahkih potniških in gospodarskih vozil (Euro 5 in Euro 6) in o dostopu do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil (4) določata skupne tehnične zahteve za homologacijo motornih vozil in njihovih nadomestnih delov glede na njihove emisije ter predpisujeta pravila za skladnost v uporabi, trajnost naprav za uravnavanje onesnaževanja, vgrajene sisteme za diagnostiko na vozilu (OBD), merjenje porabe goriva ter dostop do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 715/2007 in Uredba Komisije (ES) št. 692/2008 z dne 18. julija 2008 o izvajanju in spremembi Uredbe (ES) št. 715/2007 Evropskega parlamenta in Sveta o homologaciji motornih vozil glede na emisije iz lahkih potniških in gospodarskih vozil (Euro 5 in Euro 6) in o dostopu do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil (4) določata skupne tehnične zahteve za homologacijo motornih vozil in njihovih nadomestnih delov glede na njihove emisije ter predpisujeta pravila za skladnost v uporabi, trajnost naprav za uravnavanje onesnaževanja, vgrajene sisteme za diagnostiko na vozilu (OBD), merjenje porabe goriva ter dostop do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil.

| (2) | Direktiva 2007/46/ES z dne 5. septembra 2007 vzpostavlja okvir za odobritev motornih in priklopnih vozil ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila. Določa obliko dokumentov o homologaciji in opredeljuje osnove za določanje značilnosti motorja, vključno z vrednostmi moči motorja in parametri, povezanimi z močjo. |
| --- | --- |

(2)

Direktiva 2007/46/ES z dne 5. septembra 2007 vzpostavlja okvir za odobritev motornih in priklopnih vozil ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila. Določa obliko dokumentov o homologaciji in opredeljuje osnove za določanje značilnosti motorja, vključno z vrednostmi moči motorja in parametri, povezanimi z močjo.

| (3) | Številka ES-homologacije, izdana v skladu z Uredbo (ES) št. 692/2008, vsebuje črke (koraka Euro 5 in Euro 6), ki označujejo mejne vrednosti emisij in zahteve za vgrajene sisteme za diagnostiko na vozilu, v skladu s katerimi je bila homologacija podeljena. Vsak korak, ki ga označuje črka, vsebuje obvezen datum izvedbe homologacije za nove tipe vozil in za vsa nova vozila ter zadnji datum registracije. |
| --- | --- |

(3)

Številka ES-homologacije, izdana v skladu z Uredbo (ES) št. 692/2008, vsebuje črke (koraka Euro 5 in Euro 6), ki označujejo mejne vrednosti emisij in zahteve za vgrajene sisteme za diagnostiko na vozilu, v skladu s katerimi je bila homologacija podeljena. Vsak korak, ki ga označuje črka, vsebuje obvezen datum izvedbe homologacije za nove tipe vozil in za vsa nova vozila ter zadnji datum registracije.

| (4) | Proizvajalci vozil lahko zahtevajo homologacijo vozil s strožjimi zahtevami, preden te zahteve postanejo obvezujoče. Novi koraki Euro 6 bodo omogočali homologacijo vozil z nižjimi ravnmi emisij, preden bodo te ravni emisij začele veljati. |
| --- | --- |

(4)

Proizvajalci vozil lahko zahtevajo homologacijo vozil s strožjimi zahtevami, preden te zahteve postanejo obvezujoče. Novi koraki Euro 6 bodo omogočali homologacijo vozil z nižjimi ravnmi emisij, preden bodo te ravni emisij začele veljati.

| (5) | Uredba (ES) št. 595/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 o homologaciji motornih vozil in motorjev glede na emisije iz težkih vozil (Euro VI) in o dostopu do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil ter o spremembi Uredbe (ES) št. 715/2007 in Direktive 2007/46/ES je razveljavila Direktivo Sveta 80/1269/EGS z dne 16. decembra 1980 o približevanju zakonodaje držav članic, ki se nanaša na moč motorja motornih vozil (5), z učinkom od 31. decembra 2013. Zato je treba prenesti določbe Direktive 80/1269/EGS v Uredbo (ES) št. 715/2007. |
| --- | --- |

(5)

Uredba (ES) št. 595/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 o homologaciji motornih vozil in motorjev glede na emisije iz težkih vozil (Euro VI) in o dostopu do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil ter o spremembi Uredbe (ES) št. 715/2007 in Direktive 2007/46/ES je razveljavila Direktivo Sveta 80/1269/EGS z dne 16. decembra 1980 o približevanju zakonodaje držav članic, ki se nanaša na moč motorja motornih vozil (5), z učinkom od 31. decembra 2013. Zato je treba prenesti določbe Direktive 80/1269/EGS v Uredbo (ES) št. 715/2007.

| (6) | Uredba (ES) št. 692/2008 in Uredba (EU) št. 582/2011 določata referenčna goriva, ki bi jih morali uporabljati proizvajalci vozil pri preskusih emisij v skladu z Uredbo (ES) št. 715/2007 in Uredbo (ES) št. 595/2009. Značilnosti referenčnih goriv odražajo značilnosti goriv, ki so se najpogosteje uporabljala na tržišču v času, ko je bila sprejeta Uredba (ES) št. 692/2008. Ker pa se zadnja leta na tržišču vse bolj uporabljajo biogoriva, je treba specifikacije referenčnih goriv uskladiti z gorivi, ki so trenutno na voljo na trgu Unije in bodo na voljo tudi v bližnji prihodnosti. |
| --- | --- |

(6)

Uredba (ES) št. 692/2008 in Uredba (EU) št. 582/2011 določata referenčna goriva, ki bi jih morali uporabljati proizvajalci vozil pri preskusih emisij v skladu z Uredbo (ES) št. 715/2007 in Uredbo (ES) št. 595/2009. Značilnosti referenčnih goriv odražajo značilnosti goriv, ki so se najpogosteje uporabljala na tržišču v času, ko je bila sprejeta Uredba (ES) št. 692/2008. Ker pa se zadnja leta na tržišču vse bolj uporabljajo biogoriva, je treba specifikacije referenčnih goriv uskladiti z gorivi, ki so trenutno na voljo na trgu Unije in bodo na voljo tudi v bližnji prihodnosti.

| (7) | Zaradi harmonizacije postopkov za lahka in težka vozila in posledičnega znižanja stroškov, povezanih s homologacijo, je treba referenčna goriva iz Uredbe (ES) št. 692/2008 in Uredbe (EU) št. 582/2011 uskladiti. |
| --- | --- |

(7)

Zaradi harmonizacije postopkov za lahka in težka vozila in posledičnega znižanja stroškov, povezanih s homologacijo, je treba referenčna goriva iz Uredbe (ES) št. 692/2008 in Uredbe (EU) št. 582/2011 uskladiti.

| (8) | Direktivo 2007/46/ES, Uredbo (ES) št. 692/2008 in Uredbo (EU) št. 582/2011 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(8)

Direktivo 2007/46/ES, Uredbo (ES) št. 692/2008 in Uredbo (EU) št. 582/2011 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (9) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Tehničnega odbora za motorna vozila – |
| --- | --- |

(9)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Tehničnega odbora za motorna vozila –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Spremembe Direktive 2007/46/ES

Priloge I, III, IV, IX in XI k Direktivi 2007/46/ES se spremenijo v skladu s Prilogo I k tej uredbi.

Člen 2

Spremembe Uredbe (ES) št. 692/2008

Uredba (ES) št. 692/2008 se spremeni:

| 1. | v členu 2 se dodajo naslednje točke 37, 38, 39 in 40:






  „37. | ‚nazivna moč‘ pomeni moč na koncu ročične gredi, izmerjeno na preskusni napravi, ali enakovredno moč, izmerjeno pri ustreznem številu vrtljajev motorja s pomožnimi agregati ali brez njih, preskušeno v skladu s Prilogo XX (Merjenje nazivne moči motorja, nazivne moči in največje 30-minutne moči električnega sistema za prenos moči) ter izračunano pri referenčnih atmosferskih pogojih; |
| --- | --- | --- |

1.

v členu 2 se dodajo naslednje točke 37, 38, 39 in 40:

„37.

‚nazivna moč‘ pomeni moč na koncu ročične gredi, izmerjeno na preskusni napravi, ali enakovredno moč, izmerjeno pri ustreznem številu vrtljajev motorja s pomožnimi agregati ali brez njih, preskušeno v skladu s Prilogo XX (Merjenje nazivne moči motorja, nazivne moči in največje 30-minutne moči električnega sistema za prenos moči) ter izračunano pri referenčnih atmosferskih pogojih;

| 38. | ‚največja nazivna moč‘ pomeni največjo vrednost nazivne moči, izmerjeno pri polni obremenitvi motorja; |
| --- | --- |

38.

‚največja nazivna moč‘ pomeni največjo vrednost nazivne moči, izmerjeno pri polni obremenitvi motorja;

| 39. | ‚največja 30-minutna moč‘ pomeni največjo nazivno moč električnega pogonskega sklopa pri enosmerni napetosti, kot je opredeljena v točki 5.3.2 Pravilnika št. 85 Gospodarske komisije Združenih narodov za Evropo (6); |
| --- | --- |

39.

‚največja 30-minutna moč‘ pomeni največjo nazivno moč električnega pogonskega sklopa pri enosmerni napetosti, kot je opredeljena v točki 5.3.2 Pravilnika št. 85 Gospodarske komisije Združenih narodov za Evropo (6);

| 40. | ‚hladni zagon‘ pomeni, da je temperatura hladilne tekočine motorja (ali enakovredna temperatura) ob zagonu motorja največ 35 °C in največ 7 K višja od temperature okolja (če je primerno).“; |
| --- | --- |

40.

‚hladni zagon‘ pomeni, da je temperatura hladilne tekočine motorja (ali enakovredna temperatura) ob zagonu motorja največ 35 °C in največ 7 K višja od temperature okolja (če je primerno).“;

| 2. | člen 3(1) se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Za pridobitev homologacije ES glede emisij ter informacij o popravilu in vzdrževanju vozila mora proizvajalec dokazati, da so vozila skladna s preskusnimi postopki, ki so določeni v prilogah III do VIII, X do XII, XIV, XVI in XX k tej uredbi. Proizvajalec mora zagotoviti tudi skladnost s specifikacijami za referenčna goriva, ki so navedene v Prilogi IX k tej uredbi.“; |
| --- | --- |

2.

člen 3(1) se nadomesti z naslednjim:

„1.   Za pridobitev homologacije ES glede emisij ter informacij o popravilu in vzdrževanju vozila mora proizvajalec dokazati, da so vozila skladna s preskusnimi postopki, ki so določeni v prilogah III do VIII, X do XII, XIV, XVI in XX k tej uredbi. Proizvajalec mora zagotoviti tudi skladnost s specifikacijami za referenčna goriva, ki so navedene v Prilogi IX k tej uredbi.“;

| 3. | člen 6(1) se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Če so vse ustrezne zahteve izpolnjene, homologacijski organ podeli ES-homologacijo in izda homologacijsko številko v skladu s sistemom številčenja, ki je določen v Prilogi VII k Direktivi 2007/46/ES.
  Ne glede na določbe iz Priloge VII k Direktivi 2007/46/ES se del 3 homologacijske številke sestavi v skladu z Dodatkom 6 Priloge I k tej uredbi.
  Homologacijski organ ne sme dodeliti iste številke drugemu tipu vozila.
  Za tipe vozil, homologirane v skladu z mejnimi vrednostmi emisij Euro 5, navedenimi v tabeli 1 Priloge I Uredbe (ES) 715/2007, se šteje, da so ustrezne zahteve izpolnjene, če so izpolnjeni naslednji pogoji:






  (a) | izpolnjene so zahteve iz člena 13; |
| --- | --- | --- |

3.

člen 6(1) se nadomesti z naslednjim:

„1.   Če so vse ustrezne zahteve izpolnjene, homologacijski organ podeli ES-homologacijo in izda homologacijsko številko v skladu s sistemom številčenja, ki je določen v Prilogi VII k Direktivi 2007/46/ES.

Ne glede na določbe iz Priloge VII k Direktivi 2007/46/ES se del 3 homologacijske številke sestavi v skladu z Dodatkom 6 Priloge I k tej uredbi.

Homologacijski organ ne sme dodeliti iste številke drugemu tipu vozila.

Za tipe vozil, homologirane v skladu z mejnimi vrednostmi emisij Euro 5, navedenimi v tabeli 1 Priloge I Uredbe (ES) 715/2007, se šteje, da so ustrezne zahteve izpolnjene, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

(a)

izpolnjene so zahteve iz člena 13;

| (b) | vozilo je bilo homologirano v skladu s spremembami 06 Pravilnika UN/ECE št. 83, Pravilnika UN/ECE št. 85, spremembami 01 Pravilnika UN/ECE št. 101 ter v primeru vozil z motorji na kompresijski vžig v skladu s spremembami 03 Pravilnika UN/ECE št. 24, del III. |
| --- | --- |

(b)

vozilo je bilo homologirano v skladu s spremembami 06 Pravilnika UN/ECE št. 83, Pravilnika UN/ECE št. 85, spremembami 01 Pravilnika UN/ECE št. 101 ter v primeru vozil z motorji na kompresijski vžig v skladu s spremembami 03 Pravilnika UN/ECE št. 24, del III.

V primeru iz četrtega pododstavka se uporablja tudi člen 14.“;

| 4. | priloge I, III, IV, IX, XI in XII se spremenijo v skladu s Prilogo II k tej uredbi; |
| --- | --- |

4.

priloge I, III, IV, IX, XI in XII se spremenijo v skladu s Prilogo II k tej uredbi;

| 5. | doda se Priloga XX, katere besedilo je vključeno v Prilogo III k tej uredbi. |
| --- | --- |

5.

doda se Priloga XX, katere besedilo je vključeno v Prilogo III k tej uredbi.

Člen 3

Spremembe Uredbe (EU) št. 582/2011

Prilogi VIII in IX k Uredbi (EU) št. 582/2011 se spremenita v skladu s Prilogo IV k tej uredbi.

Člen 4

Prehodne določbe

1.   Od 1. januarja 2015 proizvajalci izdajajo certifikate o skladnosti, ki so v skladu s to uredbo.

2.   Zaradi skladnosti s Prilogo XX k Uredbi (ES) št. 692/2008 potrdila, ki so bila podeljena na podlagi ugotovljene skladnosti z Direktivo 80/1269/EGS in/ali Pravilnikom UN/ECE št. 85, izdana pred datumom začetka veljavnosti te uredbe, ostanejo veljavna do 31. avgusta 2018.

3.   Priloga IV k tej uredbi se uporablja od datumov iz vrstice C Tabele 1 v Dodatku 9 k Prilogi I k Uredbi (EU) št. 582/2011.

Člen 5

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 11. februarja 2014

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 263, 9.10.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 171, 29.6.2007, str. 1.

2

(3)  UL L 188, 18.7.2009, str. 1.

3

(4)  UL L 199, 28.7.2008, str. 1.

4

(5)  UL L 375, 31.12.1980, str. 46.

5

(6)  UL L 326, 24.11.2006, str. 55.

6

---

PRILOGA I

Spremembe Direktive 2007/46/ES

Priloge I, III, IV, IX in XI k Direktivi 2007/46/ES se spremenijo:

| 1. | Priloga I se spremeni:






  (a) | vstavita se točki 3.3.1.1.1 in 3.3.1.1.2:






  „3.3.1.1.1. | Največja nazivna moč (n) ... kW
  (po navedbi proizvajalca) |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Priloga I se spremeni:

(a)

vstavita se točki 3.3.1.1.1 in 3.3.1.1.2:

„3.3.1.1.1.

Največja nazivna moč (n) ... kW

(po navedbi proizvajalca)

| 3.3.1.1.2. | Največja 30-minutna moč (n) ... kW
  (po navedbi proizvajalca)“; |
| --- | --- |

3.3.1.1.2.

Največja 30-minutna moč (n) ... kW

(po navedbi proizvajalca)“;

| (b) | v pojasnilih se pojasnilo (n) nadomesti z naslednjim:






  „(n) | določeno v skladu z zahtevami Uredbe (ES) št. 715/2007 ali Uredbe (ES) št. 595/2009, kakor je ustrezno.“; |
| --- | --- | --- |

(b)

v pojasnilih se pojasnilo (n) nadomesti z naslednjim:

„(n)

določeno v skladu z zahtevami Uredbe (ES) št. 715/2007 ali Uredbe (ES) št. 595/2009, kakor je ustrezno.“;

| 2. | v delu I A Priloge III se vstavita točki 3.3.1.1.1 in 3.3.1.1.2:






  „3.3.1.1.1 | Največja nazivna moč (n) ... kW
  (po navedbi proizvajalca) |
| --- | --- | --- |

2.

v delu I A Priloge III se vstavita točki 3.3.1.1.1 in 3.3.1.1.2:

„3.3.1.1.1

Največja nazivna moč (n) ... kW

(po navedbi proizvajalca)

| 3.3.1.1.2. | Največja 30-minutna moč (n) ... kW
  (po navedbi proizvajalca)“; |
| --- | --- |

3.3.1.1.2.

Največja 30-minutna moč (n) ... kW

(po navedbi proizvajalca)“;

| 3. | Priloga IV se spremeni:






  (a) | del I se spremeni:






  (i) | v tabeli se črta postavka 40; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Priloga IV se spremeni:

(a)

del I se spremeni:

(i)

v tabeli se črta postavka 40;

| (ii) | pojasnilo (7) se črta; |
| --- | --- |

(ii)

pojasnilo (7) se črta;

| (b) | dodatek 1 k delu I se spremeni:






  (i) | v tabeli 1 se postavka 2 nadomesti z naslednjim:









  „2 | Emisije (Euro 5 in 6) – lahka vozila/dostop do informacij | Uredba (ES) št. 715/2007 | | A |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (a) | Vgrajeni sistem za diagnostiko (OBD) |

(b)

dodatek 1 k delu I se spremeni:

(i)

v tabeli 1 se postavka 2 nadomesti z naslednjim:

„2

Emisije (Euro 5 in 6) – lahka vozila/dostop do informacij

Uredba (ES) št. 715/2007

A

(a)

Vgrajeni sistem za diagnostiko (OBD)

Vozilo mora biti opremljeno s sistemom OBD, ki izpolnjuje zahteve iz člena 4(1) in (2) Uredbe (ES) št. 692/2008 (sistem OBD mora biti zasnovan tako, da lahko zazna vsaj napake v sistemu krmiljenja motorja).

Vmesnik OBD se lahko poveže s splošno razpoložljivimi diagnostičnimi orodji.

| (b) | Skladnost vozil med uporabo |
| --- | --- |

(b)

Skladnost vozil med uporabo

ni relevantno

| (c) | Dostop do informacij |
| --- | --- |

(c)

Dostop do informacij

Dovolj je, da proizvajalec zagotovi lahek in hiter dostop do informacij o popravilu in vzdrževanju vozila.

| (d) | Merjenje moči |
| --- | --- |

(d)

Merjenje moči

(če proizvajalec vozila uporablja motor drugega proizvajalca)

Sprejmejo se podatki preskusne naprave proizvajalca motorja, če je sistem krmiljenja motorja enak (tj. ima vsaj enake elektronske krmilne enote).

Preskus moči motorja se lahko opravi na dinamometru. Upošteva se izguba energije v prenosu moči.“

| (ii) | v tabeli 1 se črta postavka 40; |
| --- | --- |

(ii)

v tabeli 1 se črta postavka 40;

| (iii) | v tabeli 1 se točka 41A nadomesti z naslednjim:









  „41A | Emisije (Euro VI) – težka vozila/dostop do informacij | Uredba (ES)
  št. 595/2009 | | A
  Z izjemo zahtev, ki se nanašajo na OBD in dostop do informacij. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Merjenje moči | (če proizvajalec vozila uporablja motor drugega proizvajalca)

  Sprejmejo se podatki preskusne naprave proizvajalca motorja, če je sistem krmiljenja motorja enak (tj. ima vsaj enake elektronske krmilne enote).
  Preskus moči motorja se lahko opravi na dinamometru. Upošteva se izguba energije v prenosu moči.“ |

(iii)

v tabeli 1 se točka 41A nadomesti z naslednjim:

„41A

Emisije (Euro VI) – težka vozila/dostop do informacij

Uredba (ES)

št. 595/2009

A

Z izjemo zahtev, ki se nanašajo na OBD in dostop do informacij.

Merjenje moči

(če proizvajalec vozila uporablja motor drugega proizvajalca)

Sprejmejo se podatki preskusne naprave proizvajalca motorja, če je sistem krmiljenja motorja enak (tj. ima vsaj enake elektronske krmilne enote).

Preskus moči motorja se lahko opravi na dinamometru. Upošteva se izguba energije v prenosu moči.“

| (iv) | v tabeli 2 se točka 2 nadomesti z naslednjim:









  „2 | Emisije (Euro 5 in 6) – lahka vozila/dostop do informacij | Uredba (ES) št. 715/2007 | | A |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (a) | Vgrajeni sistem za diagnostiko (OBD) |

(iv)

v tabeli 2 se točka 2 nadomesti z naslednjim:

„2

Emisije (Euro 5 in 6) – lahka vozila/dostop do informacij

Uredba (ES) št. 715/2007

A

(a)

Vgrajeni sistem za diagnostiko (OBD)

Vozilo mora biti opremljeno s sistemom OBD, ki izpolnjuje zahteve iz člena 4(1) in (2) Uredbe (ES) št. 692/2008 (sistem OBD mora biti zasnovan tako, da lahko prepozna najmanj napake v sistemu krmiljenja motorja).

Vmesnik OBD se lahko poveže s splošno razpoložljivimi diagnostičnimi orodji.

| (b) | Skladnost vozil med uporabo |
| --- | --- |

(b)

Skladnost vozil med uporabo

ni relevantno

| (c) | Dostop do informacij |
| --- | --- |

(c)

Dostop do informacij

Dovolj je, da proizvajalec zagotovi lahek in hiter dostop do informacij o popravilu in vzdrževanju vozila.

| (d) | Meritve moči |
| --- | --- |

(d)

Meritve moči

(če proizvajalec vozila uporablja motor drugega proizvajalca)

Sprejmejo se podatki preskusne naprave proizvajalca motorja, če je sistem krmiljenja motorja enak (tj. ima vsaj enake elektronske krmilne enote).

Preskus moči motorja se lahko opravi na dinamometru. Upošteva se izguba energije v prenosu moči.“

| (v) | v tabeli 2 se črta vrstica 40; |
| --- | --- |

(v)

v tabeli 2 se črta vrstica 40;

| (vi) | v tabeli 2 se točka 41A nadomesti z naslednjim:









  „41A | Emisije (Euro VI) – težka vozila/dostop do informacij | Uredba (ES)
  št. 595/2009 | | A
  Z izjemo zahtev, ki se nanašajo na OBD in dostop do informacij. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Merjenje moči | (če proizvajalec vozila uporablja motor drugega proizvajalca)

  Sprejmejo se podatki preskusne naprave proizvajalca motorja, če je sistem krmiljenja motorja enak (tj. ima vsaj enake elektronske krmilne enote).
  Preskus moči motorja se lahko opravi na dinamometru. Upošteva se izguba energije v prenosu moči.“ |

(vi)

v tabeli 2 se točka 41A nadomesti z naslednjim:

„41A

Emisije (Euro VI) – težka vozila/dostop do informacij

Uredba (ES)

št. 595/2009

A

Z izjemo zahtev, ki se nanašajo na OBD in dostop do informacij.

Merjenje moči

(če proizvajalec vozila uporablja motor drugega proizvajalca)

Sprejmejo se podatki preskusne naprave proizvajalca motorja, če je sistem krmiljenja motorja enak (tj. ima vsaj enake elektronske krmilne enote).

Preskus moči motorja se lahko opravi na dinamometru. Upošteva se izguba energije v prenosu moči.“

| (c) | dodatek 2 k delu I se spremeni:






  (i) | v točki 4 dela I se postavka 2a v tabeli nadomesti z naslednjim:







  „2a | Uredba (ES) št. 715/2007
  (Emisije Euro 5 in 6 – lahka vozila/dostop do informacij) | Emisije iz izpušne cevi







  (a) | Preskus tipa I se izvede v skladu s Prilogo III k Uredbi (ES) št. 692/2008 z uporabo faktorjev poslabšanja iz točke 1.4 Priloge VII k Uredbi (ES) št. 692/2008. Mejne vrednosti, ki se uporabijo, so določene v tabeli I in tabeli II v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 715/2007. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(c)

dodatek 2 k delu I se spremeni:

(i)

v točki 4 dela I se postavka 2a v tabeli nadomesti z naslednjim:

„2a

Uredba (ES) št. 715/2007

(Emisije Euro 5 in 6 – lahka vozila/dostop do informacij)

Emisije iz izpušne cevi

(a)

Preskus tipa I se izvede v skladu s Prilogo III k Uredbi (ES) št. 692/2008 z uporabo faktorjev poslabšanja iz točke 1.4 Priloge VII k Uredbi (ES) št. 692/2008. Mejne vrednosti, ki se uporabijo, so določene v tabeli I in tabeli II v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 715/2007.

| (b) | Ne zahteva se, da ima vozilo prevoženih 3 000 kilometrov, kot je navedeno v oddelku 3.1.1 Priloge 4 k Pravilniku UN/ECE št. 83. |
| --- | --- |

(b)

Ne zahteva se, da ima vozilo prevoženih 3 000 kilometrov, kot je navedeno v oddelku 3.1.1 Priloge 4 k Pravilniku UN/ECE št. 83.

| (c) | Za preskus se uporabi referenčno gorivo, kot je predpisano v Prilogi IX k Uredbi (ES) št. 692/2008. |
| --- | --- |

(c)

Za preskus se uporabi referenčno gorivo, kot je predpisano v Prilogi IX k Uredbi (ES) št. 692/2008.

| (d) | Dinamometer se nastavi v skladu s tehničnimi zahtevami iz oddelka 3.2 Priloge 4 k Pravilniku UN/ECE št. 83. |
| --- | --- |

(d)

Dinamometer se nastavi v skladu s tehničnimi zahtevami iz oddelka 3.2 Priloge 4 k Pravilniku UN/ECE št. 83.

| (e) | Preskus iz točke (a) se ne izvede, kadar je mogoče prikazati, da je vozilo v skladu s kalifornijskimi pravilniki, navedenimi v oddelku 2 Priloge I k Uredbi (ES) št. 692/2008. |
| --- | --- |

(e)

Preskus iz točke (a) se ne izvede, kadar je mogoče prikazati, da je vozilo v skladu s kalifornijskimi pravilniki, navedenimi v oddelku 2 Priloge I k Uredbi (ES) št. 692/2008.

Emisije zaradi izhlapevanja

Motorji na bencin morajo imeti napravo za zmanjšanje emisij zaradi izhlapevanja goriva (npr. posodo z aktivnim ogljem).

Emisije plinov iz bloka motorja

Zahteva se opremljenost z napravo za recikliranje plinov iz bloka motorja.

OBD

| (a) | Vozilo mora biti opremljeno s sistemom OBD. |
| --- | --- |

(a)

Vozilo mora biti opremljeno s sistemom OBD.

| (b) | Vmesnik OBD mora biti sposoben komunicirati s splošnimi orodji za diagnostiko, ki se uporabljajo pri rednih tehničnih pregledih. |
| --- | --- |

(b)

Vmesnik OBD mora biti sposoben komunicirati s splošnimi orodji za diagnostiko, ki se uporabljajo pri rednih tehničnih pregledih.

Motnost izpušnih plinov

| (a) | Vozila, opremljena z motorjem na dizelsko gorivo, se morajo preskusiti v skladu s preskusnimi metodami iz Dodatka 2 k Prilogi IV k Uredbi (ES) št. 692/2008. |
| --- | --- |

(a)

Vozila, opremljena z motorjem na dizelsko gorivo, se morajo preskusiti v skladu s preskusnimi metodami iz Dodatka 2 k Prilogi IV k Uredbi (ES) št. 692/2008.

| (b) | Korigirana vrednost absorpcijskega koeficienta se pritrdi na dobro vidnem in lahko dostopnem mestu. |
| --- | --- |

(b)

Korigirana vrednost absorpcijskega koeficienta se pritrdi na dobro vidnem in lahko dostopnem mestu.

Emisije CO2 in poraba goriva

| (a) | Preskus se izvede v skladu s Prilogo XII k Uredbi (ES) št. 692/2008. |
| --- | --- |

(a)

Preskus se izvede v skladu s Prilogo XII k Uredbi (ES) št. 692/2008.

| (b) | Ne zahteva se, da ima vozilo prevoženih 3 000 kilometrov, kot je določeno v oddelku 3.1.1 Priloge 4 k Pravilniku UN/ECE št. 83. |
| --- | --- |

(b)

Ne zahteva se, da ima vozilo prevoženih 3 000 kilometrov, kot je določeno v oddelku 3.1.1 Priloge 4 k Pravilniku UN/ECE št. 83.

| (c) | Kadar je vozilo v skladu s kalifornijskimi pravilniki, navedenimi v oddelku 2 Priloge I k Uredbi (ES) št. 692/2008, in zato ni treba izvesti preskusov emisij iz izpušne cevi, države članice izračunajo emisije CO2 in porabo goriva z enačbo, določeno v pojasnilih (b) in (c). |
| --- | --- |

(c)

Kadar je vozilo v skladu s kalifornijskimi pravilniki, navedenimi v oddelku 2 Priloge I k Uredbi (ES) št. 692/2008, in zato ni treba izvesti preskusov emisij iz izpušne cevi, države članice izračunajo emisije CO2 in porabo goriva z enačbo, določeno v pojasnilih (b) in (c).

Dostop do informacij

Določbe v zvezi z dostopom do informacij se ne uporabljajo.

Merjenje moči

| (a) | Vlagatelj predloži izjavo proizvajalca, v kateri sta navedena največja izhodna moč motorja v kW in vrtilna frekvenca v vrtljajih na minuto. |
| --- | --- |

(a)

Vlagatelj predloži izjavo proizvajalca, v kateri sta navedena največja izhodna moč motorja v kW in vrtilna frekvenca v vrtljajih na minuto.

| (b) | Namesto tega se lahko navede tudi krivulja izhodne moči motorja, ki zagotavlja enake informacije.“ |
| --- | --- |

(b)

Namesto tega se lahko navede tudi krivulja izhodne moči motorja, ki zagotavlja enake informacije.“

| (ii) | v točki 4 dela I se v tabeli črta postavka 40; |
| --- | --- |

(ii)

v točki 4 dela I se v tabeli črta postavka 40;

| (iii) | v točki 4 dela I se v tabelo vstavi postavka 41a;







  „41a | Uredba (ES) št. 595/2009
  Emisije (Euro VI) težka vozila — OBD | Emisije iz izpušne cevi







  (a) | Preskus se izvede v skladu s Prilogo III k Uredbi (EU) št. 582/2011 z uporabo faktorjev poslabšanja iz točke 3.6.1 Priloge VI k Uredbi (EU) št. 582/2011. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(iii)

v točki 4 dela I se v tabelo vstavi postavka 41a;

„41a

Uredba (ES) št. 595/2009

Emisije (Euro VI) težka vozila — OBD

Emisije iz izpušne cevi

(a)

Preskus se izvede v skladu s Prilogo III k Uredbi (EU) št. 582/2011 z uporabo faktorjev poslabšanja iz točke 3.6.1 Priloge VI k Uredbi (EU) št. 582/2011.

| (b) | Mejne vrednosti, ki se uporabijo, so določene v tabeli v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 595/2009. |
| --- | --- |

(b)

Mejne vrednosti, ki se uporabijo, so določene v tabeli v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 595/2009.

| (c) | Za preskus se uporabi referenčno gorivo, ki je predpisano v Prilogi IX k Uredbi (EU) št. 582/2011. |
| --- | --- |

(c)

Za preskus se uporabi referenčno gorivo, ki je predpisano v Prilogi IX k Uredbi (EU) št. 582/2011.

Emisije CO2

Emisije CO2 in porabo goriva se določi v skladu s Prilogo VIII k Uredbi (EU) št. 582/2011.

OBD

| (a) | Vozilo mora biti opremljeno s sistemom OBD. |
| --- | --- |

(a)

Vozilo mora biti opremljeno s sistemom OBD.

| (b) | Vmesnik OBD mora biti sposoben komunicirati s zunanjim diagnostičnim orodjem za pregledovanje OBD, kot je opisano v Prilogi X k Uredbi (EU) št. 582/2011. |
| --- | --- |

(b)

Vmesnik OBD mora biti sposoben komunicirati s zunanjim diagnostičnim orodjem za pregledovanje OBD, kot je opisano v Prilogi X k Uredbi (EU) št. 582/2011.

Zahteve za zagotovitev pravilnega delovanja ukrepov za uravnavanje emisij NOx

Vozilo mora biti opremljeno s sistemom, ki zagotavlja pravilno delovanje nadzornih ukrepov za NOx v skladu s Prilogo XIII k Uredbi (EU) št. 582/2011. Uporabljajo se tudi določbe o alternativni homologaciji iz točke 2.1 te priloge.

Merjenje moči

| (a) | Vlagatelj predloži izjavo proizvajalca, v kateri sta navedena največja izhodna moč motorja v kW in ustrezna vrtilna frekvenca v vrtljajih na minuto. |
| --- | --- |

(a)

Vlagatelj predloži izjavo proizvajalca, v kateri sta navedena največja izhodna moč motorja v kW in ustrezna vrtilna frekvenca v vrtljajih na minuto.

| (b) | Namesto tega se lahko navede tudi krivulja izhodne moči motorja, ki zagotavlja enake informacije.“ |
| --- | --- |

(b)

Namesto tega se lahko navede tudi krivulja izhodne moči motorja, ki zagotavlja enake informacije.“

| (iv) | v točki 4 dela II se postavka 2a v tabeli nadomesti z naslednjim:







  „2a | Uredba (ES) št. 715/2007
  (Emisije Euro 5 in 6 – lahka vozila/dostop do informacij) | Emisije iz izpušne cevi







  (a) | Preskus tipa I se izvede v skladu s Prilogo III k Uredbi (ES) št. 692/2008 z uporabo faktorjev poslabšanja iz točke 1.4 Priloge VII k Uredbi (ES) št. 692/2008. Mejne vrednosti, ki se uporabijo, so določene v tabeli I in tabeli II v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 715/2007. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(iv)

v točki 4 dela II se postavka 2a v tabeli nadomesti z naslednjim:

„2a

Uredba (ES) št. 715/2007

(Emisije Euro 5 in 6 – lahka vozila/dostop do informacij)

Emisije iz izpušne cevi

(a)

Preskus tipa I se izvede v skladu s Prilogo III k Uredbi (ES) št. 692/2008 z uporabo faktorjev poslabšanja iz točke 1.4 Priloge VII k Uredbi (ES) št. 692/2008. Mejne vrednosti, ki se uporabijo, so določene v tabeli I in tabeli II v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 715/2007.

| (b) | Ne zahteva se, da ima vozilo prevoženih 3 000 kilometrov, kot je navedeno v oddelku 3.1.1 Priloge 4 k Pravilniku UN/ECE št. 83. |
| --- | --- |

(b)

Ne zahteva se, da ima vozilo prevoženih 3 000 kilometrov, kot je navedeno v oddelku 3.1.1 Priloge 4 k Pravilniku UN/ECE št. 83.

| (c) | Za preskus se uporabi referenčno gorivo, kot je predpisano v Prilogi IX k Uredbi (ES) št. 692/2008. |
| --- | --- |

(c)

Za preskus se uporabi referenčno gorivo, kot je predpisano v Prilogi IX k Uredbi (ES) št. 692/2008.

| (d) | Dinamometer se nastavi v skladu s tehničnimi zahtevami iz oddelka 3.2 Priloge 4 k Pravilniku UN/ECE št. 83. |
| --- | --- |

(d)

Dinamometer se nastavi v skladu s tehničnimi zahtevami iz oddelka 3.2 Priloge 4 k Pravilniku UN/ECE št. 83.

| (e) | Preskus iz točke (a) se ne izvede, kadar je mogoče prikazati, da je vozilo v skladu s kalifornijskimi pravilniki, navedenimi v oddelku 2 Priloge I k Uredbi (ES) št. 692/2008. |
| --- | --- |

(e)

Preskus iz točke (a) se ne izvede, kadar je mogoče prikazati, da je vozilo v skladu s kalifornijskimi pravilniki, navedenimi v oddelku 2 Priloge I k Uredbi (ES) št. 692/2008.

Emisije zaradi izhlapevanja

Motorji na bencin morajo imeti napravo za zmanjšanje emisij zaradi izhlapevanja goriva (npr. posodo z aktivnim ogljem).

Emisije plinov iz bloka motorja

Zahteva se opremljenost z napravo za recikliranje plinov iz bloka motorja.

OBD

| (a) | Vozilo mora biti opremljeno s sistemom OBD. |
| --- | --- |

(a)

Vozilo mora biti opremljeno s sistemom OBD.

| (b) | Vmesnik OBD mora biti sposoben komunicirati s splošnimi orodji za diagnostiko, ki se uporabljajo pri rednih tehničnih pregledih. |
| --- | --- |

(b)

Vmesnik OBD mora biti sposoben komunicirati s splošnimi orodji za diagnostiko, ki se uporabljajo pri rednih tehničnih pregledih.

Motnost izpušnih plinov

| (a) | Vozila, opremljena z motorjem na dizelsko gorivo, se morajo preskusiti v skladu s preskusnimi metodami iz Dodatka 2 k Prilogi IV k Uredbi (ES) št. 692/2008. |
| --- | --- |

(a)

Vozila, opremljena z motorjem na dizelsko gorivo, se morajo preskusiti v skladu s preskusnimi metodami iz Dodatka 2 k Prilogi IV k Uredbi (ES) št. 692/2008.

| (b) | Korigirana vrednost absorpcijskega koeficienta se pritrdi na dobro vidnem in lahko dostopnem mestu. |
| --- | --- |

(b)

Korigirana vrednost absorpcijskega koeficienta se pritrdi na dobro vidnem in lahko dostopnem mestu.

Emisije CO2 in poraba goriva

| (a) | Preskus se izvede v skladu s Prilogo XII k Uredbi (ES) št. 692/2008. |
| --- | --- |

(a)

Preskus se izvede v skladu s Prilogo XII k Uredbi (ES) št. 692/2008.

| (b) | Ne zahteva se, da ima vozilo prevoženih 3 000 kilometrov, kot je določeno v oddelku 3.1.1 Priloge 4 k Pravilniku UN/ECE št. 83. |
| --- | --- |

(b)

Ne zahteva se, da ima vozilo prevoženih 3 000 kilometrov, kot je določeno v oddelku 3.1.1 Priloge 4 k Pravilniku UN/ECE št. 83.

| (c) | Kadar je vozilo skladno s kalifornijskimi pravilniki, navedenimi v oddelku 2 Priloge I k Uredbi (ES) št. 692/2008, in zato ni treba izvesti preskusov emisij iz izpušne cevi, države članice izračunajo emisije CO2 in porabo goriva z enačbo, določeno v pojasnilih (b) in (c). |
| --- | --- |

(c)

Kadar je vozilo skladno s kalifornijskimi pravilniki, navedenimi v oddelku 2 Priloge I k Uredbi (ES) št. 692/2008, in zato ni treba izvesti preskusov emisij iz izpušne cevi, države članice izračunajo emisije CO2 in porabo goriva z enačbo, določeno v pojasnilih (b) in (c).

Dostop do informacij

Določbe v zvezi z dostopom do informacij se ne uporabljajo.

Merjenje moči

| (a) | Vlagatelj predloži izjavo proizvajalca, v kateri sta navedena največja izhodna moč motorja v kW in vrtilna frekvenca v vrtljajih na minuto. |
| --- | --- |

(a)

Vlagatelj predloži izjavo proizvajalca, v kateri sta navedena največja izhodna moč motorja v kW in vrtilna frekvenca v vrtljajih na minuto.

| (b) | Namesto tega se lahko navede tudi krivulja izhodne moči motorja, ki zagotavlja enake informacije.“ |
| --- | --- |

(b)

Namesto tega se lahko navede tudi krivulja izhodne moči motorja, ki zagotavlja enake informacije.“

| (v) | v točki 4 dela II se v tabeli črta postavka 40; |
| --- | --- |

(v)

v točki 4 dela II se v tabeli črta postavka 40;

| (vi) | v točki 4 dela II se v tabelo vstavi postavka 41a:







  „41a | Uredba (ES) št. 595/2009
  Emisije (Euro VI) težka vozila — OBD | Emisije iz izpušne cevi







  (a) | Preskus se izvede v skladu s Prilogo III k Uredbi (EU) št. 582/2011 z uporabo faktorjev poslabšanja iz točke 3.6.1 Priloge VI k Uredbi (EU) št. 582/2011. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(vi)

v točki 4 dela II se v tabelo vstavi postavka 41a:

„41a

Uredba (ES) št. 595/2009

Emisije (Euro VI) težka vozila — OBD

Emisije iz izpušne cevi

(a)

Preskus se izvede v skladu s Prilogo III k Uredbi (EU) št. 582/2011 z uporabo faktorjev poslabšanja iz točke 3.6.1 Priloge VI k Uredbi (EU) št. 582/2011.

| (b) | Mejne vrednosti, ki se uporabijo, so določene v tabeli v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 595/2009. |
| --- | --- |

(b)

Mejne vrednosti, ki se uporabijo, so določene v tabeli v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 595/2009.

| (c) | Za preskus se uporabi referenčno gorivo, ki je predpisano v Prilogi IX k Uredbi (EU) št. 582/2011. |
| --- | --- |

(c)

Za preskus se uporabi referenčno gorivo, ki je predpisano v Prilogi IX k Uredbi (EU) št. 582/2011.

Emisije CO2

Emisije CO2 in porabo goriva se določi v skladu s Prilogo VIII k Uredbi (EU) št. 582/2011.

OBD

| (a) | Vozilo mora biti opremljeno s sistemom OBD. |
| --- | --- |

(a)

Vozilo mora biti opremljeno s sistemom OBD.

| (b) | Vmesnik OBD mora biti sposoben komunicirati s zunanjim diagnostičnim orodjem za pregledovanje OBD, kot je opisano v Prilogi X k Uredbi (EU) št. 582/2011. |
| --- | --- |

(b)

Vmesnik OBD mora biti sposoben komunicirati s zunanjim diagnostičnim orodjem za pregledovanje OBD, kot je opisano v Prilogi X k Uredbi (EU) št. 582/2011.

Zahteve za zagotovitev pravilnega delovanja ukrepov za uravnavanje emisij NOx

Vozilo mora biti opremljeno s sistemom, ki zagotavlja pravilno delovanje nadzornih ukrepov za NOx v skladu s Prilogo XIII k Uredbi (EU) št. 582/2011. Uporabljajo se tudi določbe o alternativni homologaciji iz točke 2.1 te priloge.

Merjenje moči

| (a) | Vlagatelj predloži izjavo proizvajalca, v kateri sta navedena največja izhodna moč motorja v kW in ustrezna vrtilna frekvenca. |
| --- | --- |

(a)

Vlagatelj predloži izjavo proizvajalca, v kateri sta navedena največja izhodna moč motorja v kW in ustrezna vrtilna frekvenca.

| (b) | Namesto tega se lahko navede tudi krivulja izhodne moči motorja, ki zagotavlja enake informacije.“ |
| --- | --- |

(b)

Namesto tega se lahko navede tudi krivulja izhodne moči motorja, ki zagotavlja enake informacije.“

| 4. | v dodatku k Prilogi VI se v tabeli črta postavka 40; |
| --- | --- |

4.

v dodatku k Prilogi VI se v tabeli črta postavka 40;

| 5. | Priloga IX se spremeni:






  (a) | del I se spremeni:






  (i) | točka 27 „STRANI 2 VOZILA KATEGORIJE M1 (dokončana in dodelana vozila)“ se nadomesti z naslednjim:
  „27.   Največja moč






  27.1 | Največja nazivna moč (g): ... kW pri ... min–1 (motor z notranjim zgorevanjem) (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |

5.

Priloga IX se spremeni:

(a)

del I se spremeni:

(i)

točka 27 „STRANI 2 VOZILA KATEGORIJE M1 (dokončana in dodelana vozila)“ se nadomesti z naslednjim:

„27.   Največja moč

27.1

Največja nazivna moč (g): ... kW pri ... min–1 (motor z notranjim zgorevanjem) (1)

| 27.2 | Največja urna moč: ... kW (električni motor) (1) |
| --- | --- |

27.2

Največja urna moč: ... kW (električni motor) (1)

| 27.3 | Največja nazivna moč: ... kW (električni motor) (1) |
| --- | --- |

27.3

Največja nazivna moč: ... kW (električni motor) (1)

| 27.4 | Največja 30-minutna moč: ... kW (električni motor) (1)“; |
| --- | --- |

27.4

Največja 30-minutna moč: ... kW (električni motor) (1)“;

| (ii) | točka 27 „STRANI 2 VOZILA KATEGORIJE M2 (dokončana in dodelana vozila)“ se nadomesti z naslednjim:
  „27.   Največja moč






  27.1 | Največja nazivna moč (g): ... kW pri ... min–1 (motor z notranjim zgorevanjem) (1) |
| --- | --- | --- |

(ii)

točka 27 „STRANI 2 VOZILA KATEGORIJE M2 (dokončana in dodelana vozila)“ se nadomesti z naslednjim:

„27.   Največja moč

27.1

Največja nazivna moč (g): ... kW pri ... min–1 (motor z notranjim zgorevanjem) (1)

| 27.2 | Največja urna moč: ... kW (električni motor) (1) |
| --- | --- |

27.2

Največja urna moč: ... kW (električni motor) (1)

| 27.3 | Največja nazivna moč: ... kW (električni motor) (1) |
| --- | --- |

27.3

Največja nazivna moč: ... kW (električni motor) (1)

| 27.4 | Največja 30-minutna moč: ... kW (električni motor) (1)“; |
| --- | --- |

27.4

Največja 30-minutna moč: ... kW (električni motor) (1)“;

| (iii) | točka 27 „STRANI 2 VOZILA KATEGORIJE M3 (dokončana in dodelana vozila)“ se nadomesti z naslednjim:
  „27.   Največja moč






  27.1 | Največja nazivna moč (g): ... kW pri ... min–1 (motor z notranjim zgorevanjem) (1) |
| --- | --- | --- |

(iii)

točka 27 „STRANI 2 VOZILA KATEGORIJE M3 (dokončana in dodelana vozila)“ se nadomesti z naslednjim:

„27.   Največja moč

27.1

Največja nazivna moč (g): ... kW pri ... min–1 (motor z notranjim zgorevanjem) (1)

| 27.2 | Največja urna moč: ... kW (električni motor) (1) |
| --- | --- |

27.2

Največja urna moč: ... kW (električni motor) (1)

| 27.3 | Največja nazivna moč: ... kW (električni motor) (1) |
| --- | --- |

27.3

Največja nazivna moč: ... kW (električni motor) (1)

| 27.4 | Največja 30-minutna moč: ... kW (električni motor) (1)“; |
| --- | --- |

27.4

Največja 30-minutna moč: ... kW (električni motor) (1)“;

| (iv) | točka 27 „STRANI 2 VOZILA KATEGORIJE N1 (dokončana in dodelana vozila)“ se nadomesti z naslednjim:
  „27.   Največja moč






  27.1 | Največja nazivna moč (g): ... kW pri ... min–1 (motor z notranjim zgorevanjem) (1) |
| --- | --- | --- |

(iv)

točka 27 „STRANI 2 VOZILA KATEGORIJE N1 (dokončana in dodelana vozila)“ se nadomesti z naslednjim:

„27.   Največja moč

27.1

Največja nazivna moč (g): ... kW pri ... min–1 (motor z notranjim zgorevanjem) (1)

| 27.2 | Največja urna moč: ... kW (električni motor) (1) |
| --- | --- |

27.2

Največja urna moč: ... kW (električni motor) (1)

| 27.3 | Največja nazivna moč: ... kW (električni motor) (1) |
| --- | --- |

27.3

Največja nazivna moč: ... kW (električni motor) (1)

| 27.4 | Največja 30-minutna moč: ... kW (električni motor) (1)“; |
| --- | --- |

27.4

Največja 30-minutna moč: ... kW (električni motor) (1)“;

| (v) | točka 27 „STRANI 2 VOZILA KATEGORIJE N2 (dokončana in dodelana vozila)“ se nadomesti z naslednjim:
  „27.   Največja moč






  27.1 | Največja nazivna moč (g): ... kW pri ... min–1 (motor z notranjim zgorevanjem) (1) |
| --- | --- | --- |

(v)

točka 27 „STRANI 2 VOZILA KATEGORIJE N2 (dokončana in dodelana vozila)“ se nadomesti z naslednjim:

„27.   Največja moč

27.1

Največja nazivna moč (g): ... kW pri ... min–1 (motor z notranjim zgorevanjem) (1)

| 27.2 | Največja urna moč: ... kW (električni motor) (1) |
| --- | --- |

27.2

Največja urna moč: ... kW (električni motor) (1)

| 27.3 | Največja nazivna moč: ... kW (električni motor) (1) |
| --- | --- |

27.3

Največja nazivna moč: ... kW (električni motor) (1)

| 27.4 | Največja 30-minutna moč: ... kW (električni motor) (1)“; |
| --- | --- |

27.4

Največja 30-minutna moč: ... kW (električni motor) (1)“;

| (vi) | točka 27 „STRANI 2 VOZILA KATEGORIJE N3 (dokončana in dodelana vozila)“ se nadomesti z naslednjim:
  „27.   Največja moč






  27.1 | Največja nazivna moč (g): ... kW pri ... min–1 (motor z notranjim zgorevanjem) (1) |
| --- | --- | --- |

(vi)

točka 27 „STRANI 2 VOZILA KATEGORIJE N3 (dokončana in dodelana vozila)“ se nadomesti z naslednjim:

„27.   Največja moč

27.1

Največja nazivna moč (g): ... kW pri ... min–1 (motor z notranjim zgorevanjem) (1)

| 27.2 | Največja urna moč: ... kW (električni motor) (1) |
| --- | --- |

27.2

Največja urna moč: ... kW (električni motor) (1)

| 27.3 | Največja nazivna moč: ... kW (električni motor) (1) |
| --- | --- |

27.3

Največja nazivna moč: ... kW (električni motor) (1)

| 27.4 | Največja 30-minutna moč: ... kW (električni motor) (1)“; |
| --- | --- |

27.4

Največja 30-minutna moč: ... kW (električni motor) (1)“;

| (b) | del II se spremeni:






  (i) | točka 27 „STRANI 2 VOZILA KATEGORIJE M1 (nedodelana vozila)“ se nadomesti z naslednjim:
  „27.   Največja moč






  27.1 | Največja nazivna moč (g): ... kW pri ... min–1 (motor z notranjim zgorevanjem) (1) |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

del II se spremeni:

(i)

točka 27 „STRANI 2 VOZILA KATEGORIJE M1 (nedodelana vozila)“ se nadomesti z naslednjim:

„27.   Največja moč

27.1

Največja nazivna moč (g): ... kW pri ... min–1 (motor z notranjim zgorevanjem) (1)

| 27.2 | Največja urna moč: ... kW (električni motor) (1) |
| --- | --- |

27.2

Največja urna moč: ... kW (električni motor) (1)

| 27.3 | Največja nazivna moč: ... kW (električni motor) (1) |
| --- | --- |

27.3

Največja nazivna moč: ... kW (električni motor) (1)

| 27.4 | Največja 30-minutna moč: ... kW (električni motor) (1)“; |
| --- | --- |

27.4

Največja 30-minutna moč: ... kW (električni motor) (1)“;

| (ii) | točka 27 „STRANI 2 VOZILA KATEGORIJE M2 (nedodelana vozila)“ se nadomesti z naslednjim:
  „27.   Največja moč






  27.1 | Največja nazivna moč (g): ... kW pri ... min–1 (motor z notranjim zgorevanjem) (1) |
| --- | --- | --- |

(ii)

točka 27 „STRANI 2 VOZILA KATEGORIJE M2 (nedodelana vozila)“ se nadomesti z naslednjim:

„27.   Največja moč

27.1

Največja nazivna moč (g): ... kW pri ... min–1 (motor z notranjim zgorevanjem) (1)

| 27.2 | Največja urna moč: ... kW (električni motor) (1) |
| --- | --- |

27.2

Največja urna moč: ... kW (električni motor) (1)

| 27.3 | Največja nazivna moč: ... kW (električni motor) (1) |
| --- | --- |

27.3

Največja nazivna moč: ... kW (električni motor) (1)

| 27.4 | Največja 30-minutna moč: ... kW (električni motor) (1)“; |
| --- | --- |

27.4

Največja 30-minutna moč: ... kW (električni motor) (1)“;

| (iii) | točka 27 „STRANI 2 VOZILA KATEGORIJE M3 (nedodelana vozila)“ se nadomesti z naslednjim:
  „27.   Največja moč






  27.1 | Največja nazivna moč (g): ... kW pri ... min–1 (motor z notranjim zgorevanjem) (1) |
| --- | --- | --- |

(iii)

točka 27 „STRANI 2 VOZILA KATEGORIJE M3 (nedodelana vozila)“ se nadomesti z naslednjim:

„27.   Največja moč

27.1

Največja nazivna moč (g): ... kW pri ... min–1 (motor z notranjim zgorevanjem) (1)

| 27.2 | Največja urna moč: ... kW (električni motor) (1) |
| --- | --- |

27.2

Največja urna moč: ... kW (električni motor) (1)

| 27.3 | Največja nazivna moč: ... kW (električni motor) (1) |
| --- | --- |

27.3

Največja nazivna moč: ... kW (električni motor) (1)

| 27.4 | Največja 30-minutna moč: ... kW (električni motor) (1)“; |
| --- | --- |

27.4

Največja 30-minutna moč: ... kW (električni motor) (1)“;

| (iv) | točka 27 „STRANI 2 VOZILA KATEGORIJE N1 (nedodelana vozila)“ se nadomesti z naslednjim:
  „27.   Največja moč






  27.1 | Največja nazivna moč (g): ... kW pri ... min–1 (motor z notranjim zgorevanjem) (1) |
| --- | --- | --- |

(iv)

točka 27 „STRANI 2 VOZILA KATEGORIJE N1 (nedodelana vozila)“ se nadomesti z naslednjim:

„27.   Največja moč

27.1

Največja nazivna moč (g): ... kW pri ... min–1 (motor z notranjim zgorevanjem) (1)

| 27.2 | Največja urna moč: ... kW (električni motor) (1) |
| --- | --- |

27.2

Največja urna moč: ... kW (električni motor) (1)

| 27.3 | Največja nazivna moč: ... kW (električni motor) (1) |
| --- | --- |

27.3

Največja nazivna moč: ... kW (električni motor) (1)

| 27.4 | Največja 30-minutna moč: ... kW (električni motor) (1)“; |
| --- | --- |

27.4

Največja 30-minutna moč: ... kW (električni motor) (1)“;

| (v) | točka 27 „STRANI 2 VOZILA KATEGORIJE N2 (nedodelana vozila)“ se nadomesti z naslednjim:
  „27.   Največja moč






  27.1 | Največja nazivna moč (g): ... kW pri ... min–1 (motor z notranjim zgorevanjem) (1) |
| --- | --- | --- |

(v)

točka 27 „STRANI 2 VOZILA KATEGORIJE N2 (nedodelana vozila)“ se nadomesti z naslednjim:

„27.   Največja moč

27.1

Največja nazivna moč (g): ... kW pri ... min–1 (motor z notranjim zgorevanjem) (1)

| 27.2 | Največja urna moč: ... kW (električni motor) (1) |
| --- | --- |

27.2

Največja urna moč: ... kW (električni motor) (1)

| 27.3 | Največja nazivna moč: ... kW (električni motor) (1) |
| --- | --- |

27.3

Največja nazivna moč: ... kW (električni motor) (1)

| 27.4 | Največja 30-minutna moč: ... kW (električni motor) (1)“; |
| --- | --- |

27.4

Največja 30-minutna moč: ... kW (električni motor) (1)“;

| (vi) | točka 27 „STRANI 2 VOZILA KATEGORIJE N3 (nedodelana vozila)“ se nadomesti z naslednjim:
  „27.   Največja moč






  27.1 | Največja nazivna moč (g): ... kW pri ... min–1 (motor z notranjim zgorevanjem) (1) |
| --- | --- | --- |

(vi)

točka 27 „STRANI 2 VOZILA KATEGORIJE N3 (nedodelana vozila)“ se nadomesti z naslednjim:

„27.   Največja moč

27.1

Največja nazivna moč (g): ... kW pri ... min–1 (motor z notranjim zgorevanjem) (1)

| 27.2 | Največja urna moč: ... kW (električni motor) (1) |
| --- | --- |

27.2

Največja urna moč: ... kW (električni motor) (1)

| 27.3 | Največja nazivna moč: ... kW (električni motor) (1) |
| --- | --- |

27.3

Največja nazivna moč: ... kW (električni motor) (1)

| 27.4 | Največja 30-minutna moč: ... kW (električni motor) (1)“. |
| --- | --- |

27.4

Največja 30-minutna moč: ... kW (električni motor) (1)“.

---

PRILOGA II

Spremembe Uredbe (ES) št. 692/2008

Uredba (ES) št. 692/2008 se spremeni:

| 1. | na seznam prilog se doda Priloga XX:
  „PRILOGA XX Merjenje nazivne moči motorja“; |
| --- | --- |

1.

na seznam prilog se doda Priloga XX:

„PRILOGA XX Merjenje nazivne moči motorja“;

| 2. | Priloga I se spremeni:






  (a) | točka 2.4 se nadomesti z naslednjim:
  „2.4   Uporaba preskusov

  2.4.1   Slika I.2.4 ponazarja uporabo preskusov za homologacijo vozila. Posebni preskusni postopki so opisani v Prilogah II, III, IV, V, VI, VII, VIII, X, XI, XII, XVI (1) in XX.

  Slika I.2.4


  Uporaba preskusnih zahtev za homologacijo- in razširitve



















  Kategorija vozila | Vozila z motorji na prisilni vžig vključno s hibridi | Vozila z motorji na kompresijski vžig vključno s hibridi | Povsem električna vozila | Vozila na vodik z gorivnimi celicami |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vozila z enogorivnim motorjem | Vozila z dvogorivnim motorjem (2) | Vozila s prilagodljivim tipom goriva (2) | Vozila s prilagodljivim tipom goriva | Vozila z enogorivnim motorjem |
| Referenčno gorivo | Bencin
  (E5/E10) (6) | UNP | ZP/Biometan | Vodik | Bencin (E5/E10) (6) | Bencin (E5/E10) (6) | Bencin (E5/E10) (6) | Bencin (E5/E10) (6) | ZP/biometan | Dizelsko gorivo
  (B5/B7) (6) | Dizelsko gorivo
  (B5/B7) (6) | — | — |
| UNP | ZP/biometan | Vodik | Etanol
  (E85) | H2ZP | Biodizel |
| Plinasta onesnaževala
  (Preskus tipa 1) | Da | Da | Da | Da (5) | Da
  (obe gorivi) | Da
  (obe gorivi) | Da
  (obe gorivi) (5) | Da
  (obe gorivi) | Da
  (obe gorivi) | Da (samo B5/B7) (3)
   (6) | Da | — | — |
| Masa delcev in število delcev
  (Preskus tipa 1) | Da | — | — | — | Da
  (samo bencin) | Da
  (samo bencin) | Da
  (samo bencin) | Da
  (obe gorivi) | — | Da (samo B5/B7) (3)
   (6) | Da | — | — |
| Emisije pri prostem teku
  (Preskus tipa 2) | Da | Da | Da | — | Da
  (obe gorivi) | Da
  (obe gorivi) | Da
  (samo bencin) | Da
  (obe gorivi) | Da
  (samo ZP/biometan) | — | — | — | — |
| Emisije plinov iz bloka motorja
  (Preskus tipa 3) | Da | Da | Da | — | Da
  (samo bencin) | Da
  (samo bencin) | Da
  (samo bencin) | Da
  (samo bencin) | Da
  (samo ZP/biometan) | — | — | — | — |
| Emisije zaradi izhlapevanja
  (Preskus tipa 4) | Da | — | — | — | Da
  (samo bencin) | Da
  (samo bencin) | Da
  (samo bencin) | Da
  (samo bencin) | — | — | — | — | — |
| Trajnost
  (Preskus tipa 5) | Da | Da | Da | Da | Da
  (samo bencin) | Da
  (samo bencin) | Da
  (samo bencin) | Da
  (samo bencin) | Da
  (samo ZP/biometan) | Da (samo B5/B7) (3)
   (6) | Da | — | — |
| (Preskus tipa 6) | Da | — | — | — | Da
  (samo bencin) | Da
  (samo bencin) | Da
  (samo bencin) | Da (4)

  (obe gorivi) | — | — | — | — | — |
| Skladnost med uporabo | Da | Da | Da | Da | Da
  (obe gorivi) | Da
  (obe gorivi) | Da
  (obe gorivi) | Da
  (obe gorivi) | Da
  (obe gorivi) | Da (samo B5/B7) (3)
   (6) | Da | — | — |
| Diagnostika na vozilu | Da | Da | Da | Da | Da | Da | Da | Da | Da | Da | Da | — | — |
| Emisije CO2, poraba goriva, poraba električne energije in doseg na električni pogon | Da | Da | Da | Da | Da
  (obe gorivi) | Da
  (obe gorivi) | Da
  (obe gorivi) | Da
  (obe gorivi) | Da
  (obe gorivi) | Da (samo B5/B7) (3)
   (6) | Da | Da | Da |
| Motnost izpušnih plinov | — | — | — | — | — | — | — | — | — | Da (samo B5/B7) (3)
   (6) | Da | — | — |
| Moč motorja | Da | Da | Da | Da | Da | Da | Da | Da | Da | Da | Da | Da | Da |

2.

Priloga I se spremeni:

(a)

točka 2.4 se nadomesti z naslednjim:

„2.4   Uporaba preskusov

2.4.1   Slika I.2.4 ponazarja uporabo preskusov za homologacijo vozila. Posebni preskusni postopki so opisani v Prilogah II, III, IV, V, VI, VII, VIII, X, XI, XII, XVI (1) in XX.

Slika I.2.4

Uporaba preskusnih zahtev za homologacijo- in razširitve

Kategorija vozila

Vozila z motorji na prisilni vžig vključno s hibridi

Vozila z motorji na kompresijski vžig vključno s hibridi

Povsem električna vozila

Vozila na vodik z gorivnimi celicami

Vozila z enogorivnim motorjem

Vozila z dvogorivnim motorjem (2)

Vozila s prilagodljivim tipom goriva (2)

Vozila s prilagodljivim tipom goriva

Vozila z enogorivnim motorjem

Referenčno gorivo

Bencin

(E5/E10) (6)

UNP

ZP/Biometan

Vodik

Bencin (E5/E10) (6)

Bencin (E5/E10) (6)

Bencin (E5/E10) (6)

Bencin (E5/E10) (6)

ZP/biometan

Dizelsko gorivo

(B5/B7) (6)

Dizelsko gorivo

(B5/B7) (6)

—

—

UNP

ZP/biometan

Vodik

Etanol

(E85)

H2ZP

Biodizel

Plinasta onesnaževala

(Preskus tipa 1)

Da

Da

Da

Da (5)

Da

(obe gorivi)

Da

(obe gorivi)

Da

(obe gorivi) (5)

Da

(obe gorivi)

Da

(obe gorivi)

Da (samo B5/B7) (3)
   (6)

Da

—

—

Masa delcev in število delcev

(Preskus tipa 1)

Da

—

—

—

Da

(samo bencin)

Da

(samo bencin)

Da

(samo bencin)

Da

(obe gorivi)

—

Da (samo B5/B7) (3)
   (6)

Da

—

—

Emisije pri prostem teku

(Preskus tipa 2)

Da

Da

Da

—

Da

(obe gorivi)

Da

(obe gorivi)

Da

(samo bencin)

Da

(obe gorivi)

Da

(samo ZP/biometan)

—

—

—

—

Emisije plinov iz bloka motorja

(Preskus tipa 3)

Da

Da

Da

—

Da

(samo bencin)

Da

(samo bencin)

Da

(samo bencin)

Da

(samo bencin)

Da

(samo ZP/biometan)

—

—

—

—

Emisije zaradi izhlapevanja

(Preskus tipa 4)

Da

—

—

—

Da

(samo bencin)

Da

(samo bencin)

Da

(samo bencin)

Da

(samo bencin)

—

—

—

—

—

Trajnost

(Preskus tipa 5)

Da

Da

Da

Da

Da

(samo bencin)

Da

(samo bencin)

Da

(samo bencin)

Da

(samo bencin)

Da

(samo ZP/biometan)

Da (samo B5/B7) (3)
   (6)

Da

—

—

(Preskus tipa 6)

Da

—

—

—

Da

(samo bencin)

Da

(samo bencin)

Da

(samo bencin)

Da (4)

(obe gorivi)

—

—

—

—

—

Skladnost med uporabo

Da

Da

Da

Da

Da

(obe gorivi)

Da

(obe gorivi)

Da

(obe gorivi)

Da

(obe gorivi)

Da

(obe gorivi)

Da (samo B5/B7) (3)
   (6)

Da

—

—

Diagnostika na vozilu

Da

Da

Da

Da

Da

Da

Da

Da

Da

Da

Da

—

—

Emisije CO2, poraba goriva, poraba električne energije in doseg na električni pogon

Da

Da

Da

Da

Da

(obe gorivi)

Da

(obe gorivi)

Da

(obe gorivi)

Da

(obe gorivi)

Da

(obe gorivi)

Da (samo B5/B7) (3)
   (6)

Da

Da

Da

Motnost izpušnih plinov

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Da (samo B5/B7) (3)
   (6)

Da

—

—

Moč motorja

Da

Da

Da

Da

Da

Da

Da

Da

Da

Da

Da

Da

Da

| (b) | za sliko I.2.4 se vstavi naslednje besedilo:
  „Pojasnilo:
  Datumi uporabe referenčnih goriv E10 in B7 za vsa nova vozila so bili določeni zato, da se zmanjšajo obremenitve s preskusi. Vendar, če se na podlagi tehničnih dokazov izkaže, da so pri vozilih, homologiranih z referenčnim gorivom E5 ali B5, emisije občutno višje pri preskušanju z gorivom E10 ali B7, mora Komisija predlagati hitrejši začetek uporabe teh goriv.“; |
| --- | --- |

(b)

za sliko I.2.4 se vstavi naslednje besedilo:

„Pojasnilo:

Datumi uporabe referenčnih goriv E10 in B7 za vsa nova vozila so bili določeni zato, da se zmanjšajo obremenitve s preskusi. Vendar, če se na podlagi tehničnih dokazov izkaže, da so pri vozilih, homologiranih z referenčnim gorivom E5 ali B5, emisije občutno višje pri preskušanju z gorivom E10 ali B7, mora Komisija predlagati hitrejši začetek uporabe teh goriv.“;

| (c) | Dodatek 3 se spremeni:






  (i) | v točkah 3.2.1.8 in 3.2.1.10 se opomba (a) nadomesti z naslednjim:






  „(a) | Določeno v skladu z zahtevami Priloge XX k tej uredbi.“; |
| --- | --- | --- | --- |

(c)

Dodatek 3 se spremeni:

(i)

v točkah 3.2.1.8 in 3.2.1.10 se opomba (a) nadomesti z naslednjim:

„(a)

Določeno v skladu z zahtevami Priloge XX k tej uredbi.“;

| (ii) | točka 3.3.1.1 se nadomesti z naslednjim:
  3.3.1.1   Največja urna moč: ... kW
  (po navedbi proizvajalca)
  3.3.1.1.1   Največja nazivna moč (a) ... kW
  (po navedbi proizvajalca)
  3.3.1.1.2   Največja 30-minutna moč (a) ... kW
  (po navedbi proizvajalca)“; |
| --- | --- |

(ii)

točka 3.3.1.1 se nadomesti z naslednjim:

3.3.1.1   Največja urna moč: ... kW

(po navedbi proizvajalca)

3.3.1.1.1   Največja nazivna moč (a) ... kW

(po navedbi proizvajalca)

3.3.1.1.2   Največja 30-minutna moč (a) ... kW

(po navedbi proizvajalca)“;

| (iii) | točka 3.5.3 se nadomesti z naslednjim:
  „3.5.3   Poraba električne energije pri električnih vozilih“; |
| --- | --- |

(iii)

točka 3.5.3 se nadomesti z naslednjim:

„3.5.3   Poraba električne energije pri električnih vozilih“;

| (iv) | vstavita se točki 3.5.3.1 in 3.5.3.2:
  3.5.3.1   Poraba električne energije pri povsem električnih vozilih ... Wh/km
  3.5.3.2   Poraba električne energije pri hibridnih električnih vozilih z zunanjim napajanjem
  3.5.3.2.1   Poraba električne energije (pogoj A, kombinirana vožnja) ... (Wh/km)
  3.5.3.2.2   Poraba električne energije (pogoj B, kombinirana vožnja) ... (Wh/km)
  3.5.3.2.3   Poraba električne energije (utežena kombinirana) ... Wh/km“; |
| --- | --- |

(iv)

vstavita se točki 3.5.3.1 in 3.5.3.2:

3.5.3.1   Poraba električne energije pri povsem električnih vozilih ... Wh/km

3.5.3.2   Poraba električne energije pri hibridnih električnih vozilih z zunanjim napajanjem

3.5.3.2.1   Poraba električne energije (pogoj A, kombinirana vožnja) ... (Wh/km)

3.5.3.2.2   Poraba električne energije (pogoj B, kombinirana vožnja) ... (Wh/km)

3.5.3.2.3   Poraba električne energije (utežena kombinirana) ... Wh/km“;

| (v) | točke 3.5.4 do 3.5.4.3 se črtajo; |
| --- | --- |

(v)

točke 3.5.4 do 3.5.4.3 se črtajo;

| (d) | v Dodatku 4 se spremeni „Dopolnilo k certifikatu o homologaciji ES št. ...“:






  (i) | vstavi se naslednja točka 1.11.3:
  1.11.3   Največji nazivni navor: ... Nm pri ... min–1“; |
| --- | --- | --- |

(d)

v Dodatku 4 se spremeni „Dopolnilo k certifikatu o homologaciji ES št. ...“:

(i)

vstavi se naslednja točka 1.11.3:

1.11.3   Največji nazivni navor: ... Nm pri ... min–1“;

| (ii) | točka 4 se nadomesti z naslednjim:
  „4.   Merjenje moči
  Največja nazivna moč motorja z notranjim izgorevanjem, nazivna moč in največja 30-minutna moč električnega pogonskega sklopa
  4.1   Nazivna moč motorja z notranjim izgorevanjem
  4.1.1   Vrtilna frekvenca motorja (vrt./min) ...
  4.1.2   Izmerjeni pretok goriva (g/h) ...
  4.1.3   Izmerjeni navor (Nm) ...
  4.1.4   Izmerjena moč (kW) ...
  4.1.5   Zračni tlak (kPa) ...
  4.1.6   Tlak vodne pare (kPa) ...
  4.1.7   Temperatura vsesanega zraka (K) ...
  4.1.8   Korekcijski faktor za moč, kadar se uporablja ...
  4.1.9   Korigirana moč (kW) ...
  4.1.10   Pomožna moč (kW) ...
  4.1.11   Nazivna moč (kW) ...
  4.1.12   Nazivni navor (Nm) ...
  4.1.13   Korigirana specifična poraba goriva (g/kWh) ...
  4.2   Električni sistemi za prenos moči:
  4.2.1   Navedene vrednosti
  4.2.2   Največja nazivna moč ... kW, pri ... min–1

  4.2.3   Največji nazivni navor ... Nm, pri ... min–1

  4.2.4   Največji nazivni navor pri hitrosti nič: ... Nm
  4.2.5   Največja 30-minutna moč: ... kW
  4.2.6   Bistvene značilnosti električnega sistema za prenos moči
  4.2.7   Preskusna enosmerna napetost: ... V
  4.2.8   Način delovanja: ...
  4.2.9   Hladilni sistem:
  4.2.10   Motor: tekočina/zrak (7)

  4.2.11   Variator: tekočina/zrak (7) |
| --- | --- |

(ii)

točka 4 se nadomesti z naslednjim:

„4.   Merjenje moči

Največja nazivna moč motorja z notranjim izgorevanjem, nazivna moč in največja 30-minutna moč električnega pogonskega sklopa

4.1   Nazivna moč motorja z notranjim izgorevanjem

4.1.1   Vrtilna frekvenca motorja (vrt./min) ...

4.1.2   Izmerjeni pretok goriva (g/h) ...

4.1.3   Izmerjeni navor (Nm) ...

4.1.4   Izmerjena moč (kW) ...

4.1.5   Zračni tlak (kPa) ...

4.1.6   Tlak vodne pare (kPa) ...

4.1.7   Temperatura vsesanega zraka (K) ...

4.1.8   Korekcijski faktor za moč, kadar se uporablja ...

4.1.9   Korigirana moč (kW) ...

4.1.10   Pomožna moč (kW) ...

4.1.11   Nazivna moč (kW) ...

4.1.12   Nazivni navor (Nm) ...

4.1.13   Korigirana specifična poraba goriva (g/kWh) ...

4.2   Električni sistemi za prenos moči:

4.2.1   Navedene vrednosti

4.2.2   Največja nazivna moč ... kW, pri ... min–1

4.2.3   Največji nazivni navor ... Nm, pri ... min–1

4.2.4   Največji nazivni navor pri hitrosti nič: ... Nm

4.2.5   Največja 30-minutna moč: ... kW

4.2.6   Bistvene značilnosti električnega sistema za prenos moči

4.2.7   Preskusna enosmerna napetost: ... V

4.2.8   Način delovanja: ...

4.2.9   Hladilni sistem:

4.2.10   Motor: tekočina/zrak (7)

4.2.11   Variator: tekočina/zrak (7)

| (iii) | doda se naslednja točka 5:
  „5.   Opombe: ...“; |
| --- | --- |

(iii)

doda se naslednja točka 5:

„5.   Opombe: ...“;

| (e) | v Dodatku 6 se tabela 1 nadomesti z naslednjo tabelo:
  „Tabela 1













  Znak | Emisijski standard | OBD standard | Kategorija in razred vozila | Motor | Datum uveljavitve: novi tipi | Datum uveljavitve: nova vozila | Zadnji datum registracije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A | Euro 5a | Euro 5 | M, N1 razred I | PV, KV | 1.9.2009 | 1.1.2011 | 31.12.2012 |
| B | Euro 5a | Euro 5 | M1 za izpolnitev posebnih družbenih potreb (razen M1G) | KV | 1.9.2009 | 1.1.2012 | 31.12.2012 |
| C | Euro 5a | Euro 5 | M1G za izpolnitev posebnih družbenih potreb | KV | 1.9.2009 | 1.1.2012 | 31.8.2012 |
| D | Euro 5a | Euro 5 | N1 razred II | PV, KV | 1.9.2010 | 1.1.2012 | 31.12.2012 |
| E | Euro 5a | Euro 5 | N1 razred III, N2 | PV, KV | 1.9.2010 | 1.1.2012 | 31.12.2012 |
| F | Euro 5b | Euro 5 | M, N1 razred I | PV, KV | 1.9.2011 | 1.1.2013 | 31.12.2013 |
| G | Euro 5b | Euro 5 | M1 za izpolnitev posebnih družbenih potreb (razen M1G) | KV | 1.9.2011 | 1.1.2013 | 31.12.2013 |
| H | Euro 5b | Euro 5 | N1 razred II | PV, KV | 1.9.2011 | 1.1.2013 | 31.12.2013 |
| I | Euro 5b | Euro 5 | N1 razred III, N2 | PV, KV | 1.9.2011 | 1.1.2013 | 31.12.2013 |
| J | Euro 5b | Euro 5+ | M, N1 razred I | PV, KV | 1.9.2011 | 1.1.2014 | 31.8.2015 |
| K | Euro 5b | Euro 5+ | M1 za izpolnitev posebnih družbenih potreb (razen M1G) | KV | 1.9.2011 | 1.1.2014 | 31.8.2015 |
| L | Euro 5b | Euro 5+ | N1 razred II | PV, KV | 1.9.2011 | 1.1.2014 | 31.8.2016 |
| M | Euro 5b | Euro 5+ | N1 razred III, N2 | PV, KV | 1.9.2011 | 1.1.2014 | 31.8.2016 |
| N | Euro 6a | Euro 6- | M, N1 razred I | KV | | | 31.12.2012 |
| O | Euro 6a | Euro 6- | N1 razred II | KV | | | 31.12.2012 |
| P | Euro 6a | Euro 6- | N1 razred III, N2 | KV | | | 31.12.2012 |
| Q | Euro 6b | Euro 6- | M, N1 razred I | KV | | | 31.12.2013 |
| R | Euro 6b | Euro 6- | N1 razred II | KV | | | 31.12.2013 |
| S | Euro 6b | Euro 6- | N1 razred III, N2 | KV | | | 31.12.2013 |
| T | Euro 6b | Euro 6- plus IUPR | M, N1 razred I | KV | | | 31.8.2015 |
| U | Euro 6b | Euro 6- plus IUPR | N1 razred II | KV | | | 31.8.2016 |
| V | Euro 6b | Euro 6- plus IUPR | N1 razred III, N2 | KV | | | 31.8.2016 |
| W | Euro 6b | Euro 6-1 | M, N1 razred I | PV, KV | 1.9.2014 | 1.9.2015 | 31.8.2018 |
| X | Euro 6b | Euro 6-1 | N1 razred II | PV, KV | 1.9.2015 | 1.9.2016 | 31.8.2019 |
| Y | Euro 6b | Euro 6-1 | N1 razred III, N2 | PV, KV | 1.9.2015 | 1.9.2016 | 31.8.2019 |
| ZA | Euro 6c | Euro 6-1 | M, N1 razred I | PV, KV | | | 31.8.2018 |
| ZB | Euro 6c | Euro 6-1 | N1 razred II | PV, KV | | | 31.8.2019 |
| ZC | Euro 6c | Euro 6-1 | N1 razred III, N2 | PV, KV | | | 31.8.2019 |
| ZD | Euro 6c | Euro 6-2 | M, N1 razred I | PV, KV | 1.9.2017 | 1.9.2018 | |
| ZE | Euro 6c | Euro 6-2 | N1 razred II | PV, KV | 1.9.2018 | 1.9.2019 | |
| ZF | Euro 6c | Euro 6-2 | N1 razred III, N2 | PV, KV | 1.9.2018 | 1.9.2019 | |
| ZX | n.r. | n.r. | vsa vozila | povsem električna z akumulatorji | 1.9.2009 | 1.1.2011 | |
| ZY | n.r. | n.r. | vsa vozila | povsem električna z gorivnimi celicami | 1.9.2009 | 1.1.2011 | |
| ZZ | n.r. | n.r. | vsa vozila s certifikati v skladu s točko 2.1.1 Priloge I | PV, KV | 1.9.2009 | 1.1.2011 | |
| Standard emisij ‚Euro 5a‘= izključuje spremenjen postopek merjenja za trdne delce, standard za število delcev in preskus emisij pri nizkih temperaturah z biogorivom za vozila s prilagodljivim tipom goriva.
  Standard emisij ‚Euro 5b‘= popolne zahteve za emisije Euro 5, vključno s spremenjenim postopkom merjenja za trdne delce, standardom za število delcev za vozila z motorjem na kompresijski vžig in preskusom emisij pri nizki temperaturi z biogorivom za vozila s prilagodljivim tipom goriva.
  Standard emisij ‚Euro 6 a‘= izključuje spremenjen postopek merjenja za trdne delce, standard za število delcev in preskus emisij pri nizkih temperaturah z biogorivom za vozila s prilagodljivim tipom goriva.
  Standard emisij ‚Euro 6b‘= zahteve za emisije Euro 6, vključno s spremenjenim postopkom merjenja za trdne delce, standardom za število delcev (predhodne vrednosti za vozila z motorjem na prisilni vžig) in preskusom emisij pri nizki temperaturi z biogorivom za vozila s prilagodljivim tipom goriva.
  Standard emisij ‚Euro 6c‘= popolne zahteve za emisije Euro 6, tj. standard emisij Euro 6b in končni standardi za število delcev za vozila z motorjem na prisilni vžig ter uporabo referenčnih goriv E10 in B7 (kadar je primerno).
  ‚Euro 5‘ standard za vgrajene naprave za diagnostiko na vozilu= osnovne zahteve Euro 5 za vgrajene naprave za diagnostiko, brez razmerja učinkovitosti med uporabo (IUPR), spremljanja dušikovih oksidov pri vozilih s pogonom na bencin in poostrenih mejnih vrednosti za trdne delce (PM) pri dizelskih vozilih.
  ‚Euro 5+‘ standard za vgrajene naprave za diagnostiko na vozilu= vključujejo ublaženo razmerje učinkovitosti med uporabo (IUPR), spremljanje dušikovih oksidov za vozila s pogonom na bencin in poostrene mejne vrednosti za trdne delce (PM) pri dizelskih vozilih.
  ‚Euro 6-‘ standard za vgrajene naprave za diagnostiko na vozilu= ublažene mejne vrednosti za vgrajene naprave za diagnostiko na dizelskih vozilih.
  ‚Euro 6- plus IUPR‘ standard za vgrajene naprave za diagnostiko na vozilu= vključuje ublažene mejne vrednosti za vgrajene naprave za diagnostiko na vozilih in ublaženo razmerje učinkovitosti med uporabo (IUPR).
  ‚Euro 6-1‘ standard za vgrajene naprave za diagnostiko na vozilu= popolne zahteve Euro 6 za vgrajene naprave za diagnostiko, vendar s predhodnimi mejnimi vrednostmi za vgrajene naprave za diagnostiko na vozilu, kakor so opredeljene v točki 2.3.4 Priloge XI, in delno ublaženim razmerjem učinkovitosti med uporabo (IUPR).
  ‚Euro 6-2‘ standard za vgrajene naprave za diagnostiko na vozilu= popolne zahteve Euro 6 za vgrajene naprave za diagnostiko, vendar s končnimi mejnimi vrednostmi za vgrajene naprave za diagnostiko na vozilu, kakor so opredeljene v točki 2.3.3 Priloge XI.“; |

(e)

v Dodatku 6 se tabela 1 nadomesti z naslednjo tabelo:

„Tabela 1

Znak

Emisijski standard

OBD standard

Kategorija in razred vozila

Motor

Datum uveljavitve: novi tipi

Datum uveljavitve: nova vozila

Zadnji datum registracije

A

Euro 5a

Euro 5

M, N1 razred I

PV, KV

1.9.2009

1.1.2011

31.12.2012

B

Euro 5a

Euro 5

M1 za izpolnitev posebnih družbenih potreb (razen M1G)

KV

1.9.2009

1.1.2012

31.12.2012

C

Euro 5a

Euro 5

M1G za izpolnitev posebnih družbenih potreb

KV

1.9.2009

1.1.2012

31.8.2012

D

Euro 5a

Euro 5

N1 razred II

PV, KV

1.9.2010

1.1.2012

31.12.2012

E

Euro 5a

Euro 5

N1 razred III, N2

PV, KV

1.9.2010

1.1.2012

31.12.2012

F

Euro 5b

Euro 5

M, N1 razred I

PV, KV

1.9.2011

1.1.2013

31.12.2013

G

Euro 5b

Euro 5

M1 za izpolnitev posebnih družbenih potreb (razen M1G)

KV

1.9.2011

1.1.2013

31.12.2013

H

Euro 5b

Euro 5

N1 razred II

PV, KV

1.9.2011

1.1.2013

31.12.2013

I

Euro 5b

Euro 5

N1 razred III, N2

PV, KV

1.9.2011

1.1.2013

31.12.2013

J

Euro 5b

Euro 5+

M, N1 razred I

PV, KV

1.9.2011

1.1.2014

31.8.2015

K

Euro 5b

Euro 5+

M1 za izpolnitev posebnih družbenih potreb (razen M1G)

KV

1.9.2011

1.1.2014

31.8.2015

L

Euro 5b

Euro 5+

N1 razred II

PV, KV

1.9.2011

1.1.2014

31.8.2016

M

Euro 5b

Euro 5+

N1 razred III, N2

PV, KV

1.9.2011

1.1.2014

31.8.2016

N

Euro 6a

Euro 6-

M, N1 razred I

KV

31.12.2012

O

Euro 6a

Euro 6-

N1 razred II

KV

31.12.2012

P

Euro 6a

Euro 6-

N1 razred III, N2

KV

31.12.2012

Q

Euro 6b

Euro 6-

M, N1 razred I

KV

31.12.2013

R

Euro 6b

Euro 6-

N1 razred II

KV

31.12.2013

S

Euro 6b

Euro 6-

N1 razred III, N2

KV

31.12.2013

T

Euro 6b

Euro 6- plus IUPR

M, N1 razred I

KV

31.8.2015

U

Euro 6b

Euro 6- plus IUPR

N1 razred II

KV

31.8.2016

V

Euro 6b

Euro 6- plus IUPR

N1 razred III, N2

KV

31.8.2016

W

Euro 6b

Euro 6-1

M, N1 razred I

PV, KV

1.9.2014

1.9.2015

31.8.2018

X

Euro 6b

Euro 6-1

N1 razred II

PV, KV

1.9.2015

1.9.2016

31.8.2019

Y

Euro 6b

Euro 6-1

N1 razred III, N2

PV, KV

1.9.2015

1.9.2016

31.8.2019

ZA

Euro 6c

Euro 6-1

M, N1 razred I

PV, KV

31.8.2018

ZB

Euro 6c

Euro 6-1

N1 razred II

PV, KV

31.8.2019

ZC

Euro 6c

Euro 6-1

N1 razred III, N2

PV, KV

31.8.2019

ZD

Euro 6c

Euro 6-2

M, N1 razred I

PV, KV

1.9.2017

1.9.2018

ZE

Euro 6c

Euro 6-2

N1 razred II

PV, KV

1.9.2018

1.9.2019

ZF

Euro 6c

Euro 6-2

N1 razred III, N2

PV, KV

1.9.2018

1.9.2019

ZX

n.r.

n.r.

vsa vozila

povsem električna z akumulatorji

1.9.2009

1.1.2011

ZY

n.r.

n.r.

vsa vozila

povsem električna z gorivnimi celicami

1.9.2009

1.1.2011

ZZ

n.r.

n.r.

vsa vozila s certifikati v skladu s točko 2.1.1 Priloge I

PV, KV

1.9.2009

1.1.2011

Standard emisij ‚Euro 5a‘= izključuje spremenjen postopek merjenja za trdne delce, standard za število delcev in preskus emisij pri nizkih temperaturah z biogorivom za vozila s prilagodljivim tipom goriva.

Standard emisij ‚Euro 5b‘= popolne zahteve za emisije Euro 5, vključno s spremenjenim postopkom merjenja za trdne delce, standardom za število delcev za vozila z motorjem na kompresijski vžig in preskusom emisij pri nizki temperaturi z biogorivom za vozila s prilagodljivim tipom goriva.

Standard emisij ‚Euro 6 a‘= izključuje spremenjen postopek merjenja za trdne delce, standard za število delcev in preskus emisij pri nizkih temperaturah z biogorivom za vozila s prilagodljivim tipom goriva.

Standard emisij ‚Euro 6b‘= zahteve za emisije Euro 6, vključno s spremenjenim postopkom merjenja za trdne delce, standardom za število delcev (predhodne vrednosti za vozila z motorjem na prisilni vžig) in preskusom emisij pri nizki temperaturi z biogorivom za vozila s prilagodljivim tipom goriva.

Standard emisij ‚Euro 6c‘= popolne zahteve za emisije Euro 6, tj. standard emisij Euro 6b in končni standardi za število delcev za vozila z motorjem na prisilni vžig ter uporabo referenčnih goriv E10 in B7 (kadar je primerno).

‚Euro 5‘ standard za vgrajene naprave za diagnostiko na vozilu= osnovne zahteve Euro 5 za vgrajene naprave za diagnostiko, brez razmerja učinkovitosti med uporabo (IUPR), spremljanja dušikovih oksidov pri vozilih s pogonom na bencin in poostrenih mejnih vrednosti za trdne delce (PM) pri dizelskih vozilih.

‚Euro 5+‘ standard za vgrajene naprave za diagnostiko na vozilu= vključujejo ublaženo razmerje učinkovitosti med uporabo (IUPR), spremljanje dušikovih oksidov za vozila s pogonom na bencin in poostrene mejne vrednosti za trdne delce (PM) pri dizelskih vozilih.

‚Euro 6-‘ standard za vgrajene naprave za diagnostiko na vozilu= ublažene mejne vrednosti za vgrajene naprave za diagnostiko na dizelskih vozilih.

‚Euro 6- plus IUPR‘ standard za vgrajene naprave za diagnostiko na vozilu= vključuje ublažene mejne vrednosti za vgrajene naprave za diagnostiko na vozilih in ublaženo razmerje učinkovitosti med uporabo (IUPR).

‚Euro 6-1‘ standard za vgrajene naprave za diagnostiko na vozilu= popolne zahteve Euro 6 za vgrajene naprave za diagnostiko, vendar s predhodnimi mejnimi vrednostmi za vgrajene naprave za diagnostiko na vozilu, kakor so opredeljene v točki 2.3.4 Priloge XI, in delno ublaženim razmerjem učinkovitosti med uporabo (IUPR).

‚Euro 6-2‘ standard za vgrajene naprave za diagnostiko na vozilu= popolne zahteve Euro 6 za vgrajene naprave za diagnostiko, vendar s končnimi mejnimi vrednostmi za vgrajene naprave za diagnostiko na vozilu, kakor so opredeljene v točki 2.3.3 Priloge XI.“;

| 3. | Priloga III se spremeni:






  (a) | točka 3.4 se nadomesti z naslednjim:
  3.4   Razmerja ogljikovodikov iz odstavka 8.2 se razumejo na naslednji način:






  Za bencin (E5) (C1H1,89O0,016) | D = 0,631 g/l |
| --- | --- | --- | --- |
| Za bencin (E10) (C1H1,93O0,033) | D = 0,645 g/l |
| Za dizelsko gorivo (B5) (C1H1,86O0,005) | D = 0,622 g/l |
| Za dizelsko gorivo (B7) (C1H1,86O0,007) | D = 0,623 g/l |
| Za UNP (C1H2,525) | D = 0,649 g/l |
| Za ZP/biometan (CH4) | D = 0,714 g/l |
| Za etanol (E85) (C1H2,74O0,385) | D = 0,932 g/l |
| Za etanol (E75) (C1H2,61O0,329) | D = 0,886 g/l |
| za H2ZP | g/l |

3.

Priloga III se spremeni:

(a)

točka 3.4 se nadomesti z naslednjim:

3.4   Razmerja ogljikovodikov iz odstavka 8.2 se razumejo na naslednji način:

Za bencin (E5) (C1H1,89O0,016)

D = 0,631 g/l

Za bencin (E10) (C1H1,93O0,033)

D = 0,645 g/l

Za dizelsko gorivo (B5) (C1H1,86O0,005)

D = 0,622 g/l

Za dizelsko gorivo (B7) (C1H1,86O0,007)

D = 0,623 g/l

Za UNP (C1H2,525)

D = 0,649 g/l

Za ZP/biometan (CH4)

D = 0,714 g/l

Za etanol (E85) (C1H2,74O0,385)

D = 0,932 g/l

Za etanol (E75) (C1H2,61O0,329)

D = 0,886 g/l

za H2ZP

Formula

pri čemer je A količina ZP/biometana v mešanici H2ZP, izražena v odstotkih prostornine.“;

| (b) | v točki 3.8 se tabela nadomesti z naslednjo:






  „Gorivo | X |
| --- | --- | --- |
| Bencin (E5) | 13,4 |
| Bencin (E10) | 13,4 |
| Dizelsko gorivo (B5) | 13,5 |
| Dizelsko gorivo (B7) | 13,5 |
| UNP | 11,9 |
| ZP/biometan | 9,5 |
| Etanol (E85) | 12,5 |
| Etanol (E75) | 12,7“ |

(b)

v točki 3.8 se tabela nadomesti z naslednjo:

„Gorivo

X

Bencin (E5)

13,4

Bencin (E10)

13,4

Dizelsko gorivo (B5)

13,5

Dizelsko gorivo (B7)

13,5

UNP

11,9

ZP/biometan

9,5

Etanol (E85)

12,5

Etanol (E75)

12,7“

| 4. | v Dodatku 1 Priloge IV se točka 2.2 nadomesti z naslednjo:
  2.2   Atomska razmerja, določena v točki 5.3.7.3, se razumejo na naslednji način:
  Hcv= atomsko razmerje med vodikom in ogljikom
  za bencin (E5) 1,89
  za bencin (E10) 1,93
  za UNP 2,53
  za ZP/biometan 4,0
  za etanol (E85) 2,74
  za etanol (E75) 2,61
  Ocv= atomsko razmerje med kisikom in ogljikom
  za bencin (E5) 0,016
  za bencin (E10) 0,033
  za UNP 0,0
  za ZP/biometan 0,0
  za etanol (E85) 0,39
  za etanol (E75) 0,329“; |
| --- | --- |

4.

v Dodatku 1 Priloge IV se točka 2.2 nadomesti z naslednjo:

2.2   Atomska razmerja, določena v točki 5.3.7.3, se razumejo na naslednji način:

Hcv= atomsko razmerje med vodikom in ogljikom

za bencin (E5) 1,89

za bencin (E10) 1,93

za UNP 2,53

za ZP/biometan 4,0

za etanol (E85) 2,74

za etanol (E75) 2,61

Ocv= atomsko razmerje med kisikom in ogljikom

za bencin (E5) 0,016

za bencin (E10) 0,033

za UNP 0,0

za ZP/biometan 0,0

za etanol (E85) 0,39

za etanol (E75) 0,329“;

| 5. | Priloga IX se spremeni:






  (a) | del A se spremeni:






  (i) | v točki 1 se med tabelo „Tip: bencin (E5)“ in tabelo „Tip: etanol (E85)“ vstavi naslednja tabela:
  „Tip: bencin (E10):









  Parameter | Enota | Mejne vrednosti (8) | Preskusna metoda |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| najnižja | najvišja |
| Raziskovalno oktansko število (RON) (9) | | 95,0 | 98,0 | EN ISO 5164 |
| Motorsko oktansko število (MON) (9) | | 85,0 | 89,0 | EN ISO 5163 |
| Gostota pri 15 °C | kg/m3 | 743,0 | 756,0 | EN ISO 12185 |
| Parni tlak (DVPE) | kPa | 56,0 | 60,0 | EN 13016-1 |
| Vsebnost vode | | največ 0,05 vol. %
  Videz pri – 7 °C: čist in svetel | EN 12937 |
| Destilacija: | | | | |
| — | uparjeno pri 70 °C |

5.

Priloga IX se spremeni:

(a)

del A se spremeni:

(i)

v točki 1 se med tabelo „Tip: bencin (E5)“ in tabelo „Tip: etanol (E85)“ vstavi naslednja tabela:

„Tip: bencin (E10):

Parameter

Enota

Mejne vrednosti (8)

Preskusna metoda

najnižja

najvišja

Raziskovalno oktansko število (RON) (9)

95,0

98,0

EN ISO 5164

Motorsko oktansko število (MON) (9)

85,0

89,0

EN ISO 5163

Gostota pri 15 °C

kg/m3

743,0

756,0

EN ISO 12185

Parni tlak (DVPE)

kPa

56,0

60,0

EN 13016-1

Vsebnost vode

največ 0,05 vol. %

Videz pri – 7 °C: čist in svetel

EN 12937

Destilacija:

—

uparjeno pri 70 °C

% vol

34,0

46,0

EN ISO 3405

| — | uparjeno pri 100 °C |
| --- | --- |

—

uparjeno pri 100 °C

% vol

54,0

62,0

EN ISO 3405

| — | uparjeno pri 150 °C |
| --- | --- |

—

uparjeno pri 150 °C

% vol

86,0

94,0

EN ISO 3405

| — | končno vrelišče |
| --- | --- |

—

končno vrelišče

°C

170

195

EN ISO 3405

Ostanek

% vol

—

2,0

EN ISO 3405

Analiza ogljikovodikov:

| — | olefini |
| --- | --- |

—

olefini

% vol

6,0

13,0

EN 22854

| — | aromati |
| --- | --- |

—

aromati

% vol

25,0

32,0

EN 22854

| — | benzen |
| --- | --- |

—

benzen

% vol

—

1,00

EN 22854

EN 238

| — | nasičene spojine |
| --- | --- |

—

nasičene spojine

% vol

poročilo

EN 22854

Razmerje ogljik/vodik

poročilo

Razmerje ogljik/kisik

poročilo

Indukcijsko obdobje (10)

minut

480

—

EN ISO 7536

Vsebnost kisika (11)

% mase

3,3

3,7

EN 22854

Lepilo, izprano s topilom

(vsebnost obstoječega lepila)

mg/100 ml

—

4

EN ISO 6246

Vsebnost žvepla (12)

mg/kg

—

10

EN ISO 20846

EN ISO 20884

Korozija bakra, 3 ure, 50 °C

—

razred 1

EN ISO 2160

Vsebnost svinca

mg/l

—

5

EN 237

Vsebnost fosforja (13)

mg/l

—

1,3

ASTM D 3231

Etanol (11)

% vol

9,0

10,0

EN 22854

| (2) | Enakovredne metode EN/ISO bodo sprejete, ko bodo izdane za vse zgoraj navedene lastnosti. |
| --- | --- |

(2)

Enakovredne metode EN/ISO bodo sprejete, ko bodo izdane za vse zgoraj navedene lastnosti.

| (ii) | v točki 2 se doda naslednja tabela:
  “Tip: dizelsko gorivo (B7):









  Parameter | Enota | Mejne vrednosti (14) | Preskusna metoda |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| najnižja | najvišja |
| Cetanski indeks | | 46,0 | | EN ISO 4264 |
| Cetansko število (15) | | 52,0 | 56,0 | EN ISO 5165 |
| Gostota pri 15 °C | kg/m3 | 833,0 | 837,0 | EN ISO 12185 |
| Destilacija: | | | | |
| — | točka 50 % |

(ii)

v točki 2 se doda naslednja tabela:

“Tip: dizelsko gorivo (B7):

Parameter

Enota

Mejne vrednosti (14)

Preskusna metoda

najnižja

najvišja

Cetanski indeks

46,0

EN ISO 4264

Cetansko število (15)

52,0

56,0

EN ISO 5165

Gostota pri 15 °C

kg/m3

833,0

837,0

EN ISO 12185

Destilacija:

—

točka 50 %

°C

245,0

—

EN ISO 3405

| — | točka 95 % |
| --- | --- |

—

točka 95 %

°C

345,0

360,0

EN ISO 3405

| — | končno vrelišče |
| --- | --- |

—

končno vrelišče

°C

—

370,0

EN ISO 3405

Plamenišče

°C

55

—

EN ISO 2719

Motnišče

°C

—

–10

EN 23015

Viskoznost pri 40 °C

mm2/s

2,30

3,30

EN ISO 3104

Policiklični aromatski ogljikovodiki

% mase

2,0

4,0

EN 12916

Vsebnost žvepla

mg/kg

—

10,0

EN ISO 20846

EN ISO 20884

Korozija bakra, 3 ure, 50 °C

—

razred 1

EN ISO 2160

Ostanek ogljika po Conradsonu (10 % DR)

% mase

—

0,20

EN ISO 10370

Vsebnost pepela

% mase

—

0,010

EN ISO 6245

Skupaj nečistoče

mg/kg

—

24

EN 12662

Vsebnost vode

mg/kg

—

200

EN ISO 12937

Kislinsko število

mg KOH/g

—

0,10

EN ISO 6618

Lubrikativnost (premer pregledovalnika obrabe HFRR pri 60 °C)

μm

—

400

EN ISO 12156

Stabilnost oksidacije pri 110 °C (16)

h

20,0

EN 15751

FAME (17)

% vol

6,0

7,0

EN 14078

| (b) | v delu B se med tabelo „Tip: bencin (E5)“ in tabelo „Tip: etanol (E75) vstavi naslednja tabela“:
  “Tip: bencin (E10):









  Parameter | Enota | Mejne vrednosti (18) | Preskusna metoda |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| najnižja | najvišja |
| Raziskovalno oktansko število (RON) (19) | | 95,0 | 98,0 | EN ISO 5164 |
| Motorsko oktansko število (MON) (19) | | 85,0 | 89,0 | EN ISO 5163 |
| Gostota pri 15 °C | kg/m3 | 743,0 | 756,0 | EN ISO 12185 |
| Parni tlak (DVPE) | kPa | 56,0 | 95,0 | EN 13016-1 |
| Vsebnost vode | | največ 0,05 vol. %
  Videz pri – 7 °C: čist in svetel | EN 12937 |
| Destilacija: | | | | |
| — | uparjeno pri 70 °C |

(b)

v delu B se med tabelo „Tip: bencin (E5)“ in tabelo „Tip: etanol (E75) vstavi naslednja tabela“:

“Tip: bencin (E10):

Parameter

Enota

Mejne vrednosti (18)

Preskusna metoda

najnižja

najvišja

Raziskovalno oktansko število (RON) (19)

95,0

98,0

EN ISO 5164

Motorsko oktansko število (MON) (19)

85,0

89,0

EN ISO 5163

Gostota pri 15 °C

kg/m3

743,0

756,0

EN ISO 12185

Parni tlak (DVPE)

kPa

56,0

95,0

EN 13016-1

Vsebnost vode

največ 0,05 vol. %

Videz pri – 7 °C: čist in svetel

EN 12937

Destilacija:

—

uparjeno pri 70 °C

% vol

34,0

46,0

EN ISO 3405

| — | uparjeno pri 100 °C |
| --- | --- |

—

uparjeno pri 100 °C

% vol

54,0

62,0

EN ISO 3405

| — | uparjeno pri 150 °C |
| --- | --- |

—

uparjeno pri 150 °C

% vol

86,0

94,0

EN ISO 3405

| — | končno vrelišče |
| --- | --- |

—

končno vrelišče

°C

170

195

EN ISO 3405

Ostanek

% vol

—

2,0

EN ISO 3405

Analiza ogljikovodikov:

| — | olefini |
| --- | --- |

—

olefini

% vol

6,0

13,0

EN 22854

| — | aromati |
| --- | --- |

—

aromati

% vol

25,0

32,0

EN 22854

| — | benzen |
| --- | --- |

—

benzen

% vol

—

1,00

EN 22854

EN 238

| — | nasičene spojine |
| --- | --- |

—

nasičene spojine

% vol

poročilo

EN 22854

Razmerje ogljik/vodik

poročilo

Razmerje ogljik/kisik

poročilo

Indukcijsko obdobje (20)

minut

480

—

EN ISO 7536

Vsebnost kisika (21)

% mase

3,3

3,7

EN 22854

Lepilo, izprano s topilom

(vsebnost obstoječega lepila)

mg/100 ml

—

4

EN ISO 6246

Vsebnost žvepla (22)

mg/kg

—

10

EN ISO 20846

EN ISO 20884

Korozija bakra, 3 ure, 50 °C

—

razred 1

EN ISO 2160

Vsebnost svinca

mg/l

—

5

EN 237

Vsebnost fosforja (23)

mg/l

—

1,3

ASTM D 3231

Etanol (21)

% vol

9,0

10,0

EN 22854

| (2) | Enakovredne metode EN/ISO bodo sprejete, ko bodo izdane za vse zgoraj navedene lastnosti. |
| --- | --- |

(2)

Enakovredne metode EN/ISO bodo sprejete, ko bodo izdane za vse zgoraj navedene lastnosti.

| 6. | Priloga XI se spremeni:






  (a) | v točki 2.3.3 se tabela „Končne mejne vrednosti za vgrajene naprave za diagnostiko na vozilu Euro 6“ nadomesti z naslednjo tabelo:
  „Končne mejne vrednosti za vgrajene naprave za diagnostiko na vozilu Euro 6 | | Referenčna masa
  (RM) (kg) | Masa ogljikovega monoksida | Masa nemetanskih ogljikovodikov | Masa dušikovih oksidov | Masa trdnih delcev (24) | Število delcev (24) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | (CO)
  (mg/km) | (Nemetanski ogljikovodiki)
  (mg/km) | (NOx)
  (mg/km) | (trdni delci)
  (mg/km) | (število delcev)
  (število/km) |
| Kategorija | Razred | | PV | KV | PV | KV | PV | KV | KV | PV | KV | PV |
| M | — | Vsa | 1 900 | 1 750 | 170 | 290 | 90 | 140 | 12 | 12 | | |
| N1 | I | RM ≤ 1 305 | 1 900 | 1 750 | 170 | 290 | 90 | 140 | 12 | 12 | | |
| II | 1 305 < RM ≤ 1 760 | 3 400 | 2 200 | 225 | 320 | 110 | 180 | 12 | 12 | | |
| III | 1 760 < RM | 4 300 | 2 500 | 270 | 350 | 120 | 220 | 12 | 12 | | |
| N2 | — | Vsa | 4 300 | 2 500 | 270 | 350 | 120 | 220 | 12 | 12 | | |
| Legenda: PI = prisilni vžig, CI = kompresijski vžig |

6.

Priloga XI se spremeni:

(a)

v točki 2.3.3 se tabela „Končne mejne vrednosti za vgrajene naprave za diagnostiko na vozilu Euro 6“ nadomesti z naslednjo tabelo:

„Končne mejne vrednosti za vgrajene naprave za diagnostiko na vozilu Euro 6

Referenčna masa

(RM) (kg)

Masa ogljikovega monoksida

Masa nemetanskih ogljikovodikov

Masa dušikovih oksidov

Masa trdnih delcev (24)

Število delcev (24)

(CO)

(mg/km)

(Nemetanski ogljikovodiki)

(mg/km)

(NOx)

(mg/km)

(trdni delci)

(mg/km)

(število delcev)

(število/km)

Kategorija

Razred

PV

KV

PV

KV

PV

KV

KV

PV

KV

PV

M

—

Vsa

1 900

1 750

170

290

90

140

12

12

N1

I

RM ≤ 1 305

1 900

1 750

170

290

90

140

12

12

II

1 305 < RM ≤ 1 760

3 400

2 200

225

320

110

180

12

12

III

1 760 < RM

4 300

2 500

270

350

120

220

12

12

N2

—

Vsa

4 300

2 500

270

350

120

220

12

12

Legenda: PI = prisilni vžig, CI = kompresijski vžig

| (b) | v točki 2.3.4 se tabela „Predhodne mejne vrednosti za vgrajene naprave za diagnostiko na vozilu Euro 6“ nadomesti z naslednjo tabelo:
  „Predhodne mejne vrednosti za vgrajene naprave za diagnostiko na vozilu Euro 6 | | Referenčna masa
  (RM) (kg) | Masa ogljikovega monoksida | Masa nemetanskih ogljikovodikov | Masa dušikovih oksidov | Masa trdnih delcev (25) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | (CO)
  (mg/km) | (Nemetanski ogljikovodiki)
  (mg/km) | (NOx)
  (mg/km) | (trdni delci)
  (mg/km) |
| Kategorija | Razred | | PV | KV | PV | KV | PV | KV | KV | PV |
| M | — | Vsa | 1 900 | 1 750 | 170 | 290 | 150 | 180 | 25 | 25 |
| N1 | I | RM ≤ 1 305 | 1 900 | 1 750 | 170 | 290 | 150 | 180 | 25 | 25 |
| | II | 1 305 < RM ≤ 1 760 | 3 400 | 2 200 | 225 | 320 | 190 | 220 | 25 | 25 |
| | III | 1 760 < RM | 4 300 | 2 500 | 270 | 350 | 210 | 280 | 30 | 30 |
| N2 | — | Vsa | 4 300 | 2 500 | 270 | 350 | 210 | 280 | 30 | 30 |
| Legenda: PI = prisilni vžig, CI = kompresijski vžig |

(b)

v točki 2.3.4 se tabela „Predhodne mejne vrednosti za vgrajene naprave za diagnostiko na vozilu Euro 6“ nadomesti z naslednjo tabelo:

„Predhodne mejne vrednosti za vgrajene naprave za diagnostiko na vozilu Euro 6

Referenčna masa

(RM) (kg)

Masa ogljikovega monoksida

Masa nemetanskih ogljikovodikov

Masa dušikovih oksidov

Masa trdnih delcev (25)

(CO)

(mg/km)

(Nemetanski ogljikovodiki)

(mg/km)

(NOx)

(mg/km)

(trdni delci)

(mg/km)

Kategorija

Razred

PV

KV

PV

KV

PV

KV

KV

PV

M

—

Vsa

1 900

1 750

170

290

150

180

25

25

N1

I

RM ≤ 1 305

1 900

1 750

170

290

150

180

25

25

II

1 305 < RM ≤ 1 760

3 400

2 200

225

320

190

220

25

25

III

1 760 < RM

4 300

2 500

270

350

210

280

30

30

N2

—

Vsa

4 300

2 500

270

350

210

280

30

30

Legenda: PI = prisilni vžig, CI = kompresijski vžig

| (c) | točka 2.5 se nadomesti z naslednjim:
  2.5   Oddelek 3.3.3.1 Priloge 11 k Pravilniku UNECE št. 83 se razume tako:
  Vgrajeni sistem za diagnostiko na vozilu spremlja zmanjšanje učinkovitosti katalizatorja glede skupnih emisij nemetanskih ogljikovodikov (NMHC) in emisij NOx. Proizvajalci lahko nadzorujejo le prvi katalizator ali skupino katalizatorjev v smeri toka izpušnih plinov. Za vsak spremljani katalizator ali skupino katalizatorjev se šteje, da ne deluje, če so emisije večje od mejnih vrednosti za nemetanske ogljikovodike (NMHC) ali dušikove okside (NOx) iz oddelka 2.3 te priloge. Z odstopanjem od tega začne zahteva po spremljanju zmanjšanja učinkovitosti katalizatorja glede emisij dušikovih oksidov (NOx) veljati šele z datumi, določenimi v členu 17.“; |
| --- | --- |

(c)

točka 2.5 se nadomesti z naslednjim:

2.5   Oddelek 3.3.3.1 Priloge 11 k Pravilniku UNECE št. 83 se razume tako:

Vgrajeni sistem za diagnostiko na vozilu spremlja zmanjšanje učinkovitosti katalizatorja glede skupnih emisij nemetanskih ogljikovodikov (NMHC) in emisij NOx. Proizvajalci lahko nadzorujejo le prvi katalizator ali skupino katalizatorjev v smeri toka izpušnih plinov. Za vsak spremljani katalizator ali skupino katalizatorjev se šteje, da ne deluje, če so emisije večje od mejnih vrednosti za nemetanske ogljikovodike (NMHC) ali dušikove okside (NOx) iz oddelka 2.3 te priloge. Z odstopanjem od tega začne zahteva po spremljanju zmanjšanja učinkovitosti katalizatorja glede emisij dušikovih oksidov (NOx) veljati šele z datumi, določenimi v členu 17.“;

| 7. | Priloga XII se spremeni:






  (a) | točka 2.2.2 se nadomesti z naslednjim:
  2.2.2   Pri UNP in ZP se uporabi gorivo, ki ga izbere proizvajalec za merjenje nazivne moči v skladu s Prilogo XX k tej uredbi. Izbrano gorivo se navede v opisnem listu, kot je določeno v Dodatku 3 k Prilogi I k tej uredbi.“; |
| --- | --- | --- |

7.

Priloga XII se spremeni:

(a)

točka 2.2.2 se nadomesti z naslednjim:

2.2.2   Pri UNP in ZP se uporabi gorivo, ki ga izbere proizvajalec za merjenje nazivne moči v skladu s Prilogo XX k tej uredbi. Izbrano gorivo se navede v opisnem listu, kot je določeno v Dodatku 3 k Prilogi I k tej uredbi.“;

| (b) | točka 2.3 se nadomesti z naslednjim:
  2.3.   Točka 5.2.4 Pravilnika UNECE št. 101 se razume na naslednji način:






  (1) | gostota: izmerjena na preskusnem gorivu po standardu ISO 3675 ali enakovredni metodi. Pri bencinu, dizelskem gorivu, biodizlu in etanolu (E85 in E75) se uporabi gostota, izmerjena pri 15 °C; pri utekočinjenem naftnem plinu (UNP) in zemeljskem plinu (ZP)/biometanu se uporabi referenčna gostota: | 0,538 kg/liter za UNP, |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

točka 2.3 se nadomesti z naslednjim:

2.3.   Točka 5.2.4 Pravilnika UNECE št. 101 se razume na naslednji način:

(1)

gostota: izmerjena na preskusnem gorivu po standardu ISO 3675 ali enakovredni metodi. Pri bencinu, dizelskem gorivu, biodizlu in etanolu (E85 in E75) se uporabi gostota, izmerjena pri 15 °C; pri utekočinjenem naftnem plinu (UNP) in zemeljskem plinu (ZP)/biometanu se uporabi referenčna gostota:

0,538 kg/liter za UNP,

| | 0,654 kg/m3 za ZP (povprečna vrednost referenčnih goriv G20 in G23 pri 15 °C.) |
| --- | --- |

0,654 kg/m3 za ZP (povprečna vrednost referenčnih goriv G20 in G23 pri 15 °C.)

| (2) | razmerje med vodikom, ogljikom in kisikom: uporabljajo se naslednje nespremenljive vrednosti: | C1H1,89O0,016 za bencin (E5), |
| --- | --- | --- |

(2)

razmerje med vodikom, ogljikom in kisikom: uporabljajo se naslednje nespremenljive vrednosti:

C1H1,89O0,016 za bencin (E5),

| | C1H1,93O0,033 za bencin (E10), |
| --- | --- |

C1H1,93O0,033 za bencin (E10),

| | C1H1,86O0,005 za dizelsko gorivo (B5), |
| --- | --- |

C1H1,86O0,005 za dizelsko gorivo (B5),

| | C1H1,86O0,007 za dizelsko gorivo (B7), |
| --- | --- |

C1H1,86O0,007 za dizelsko gorivo (B7),

| | C1H2,525 za UNP (utekočinjeni naftni plin), |
| --- | --- |

C1H2,525 za UNP (utekočinjeni naftni plin),

| | CH4 za ZP (zemeljski plin) in biometan, |
| --- | --- |

CH4 za ZP (zemeljski plin) in biometan,

| | C1H2,74O0,385 za etanol (E85), |
| --- | --- |

C1H2,74O0,385 za etanol (E85),

| | C1H2,61O0,329 za etanol (E75).“; |
| --- | --- |

C1H2,61O0,329 za etanol (E75).“;

| (c) | točka 3.3 se nadomesti z naslednjim:
  3.3   V Prilogi 6 k Pravilniku UN/ECE št. 101 se oddelek 1.4.3 nadomesti z naslednjim:






  1.4.3 | Poraba goriva, izražena v litrih na 100 km (pri bencinu (E5/E10), UNP, etanolu (E85) in dizelskem gorivu (B5/B7)), v m3 na 100 km (pri ZP/biometanu in H2ZP) ali v kg na 100 km (pri vodiku), se izračuna po naslednjih formulah:






  (a) | pri vozilih z motorjem na prisilni vžig, ki za gorivo uporabljajo bencin (E5): |
| --- | --- | --- | --- |

(c)

točka 3.3 se nadomesti z naslednjim:

3.3   V Prilogi 6 k Pravilniku UN/ECE št. 101 se oddelek 1.4.3 nadomesti z naslednjim:

1.4.3

Poraba goriva, izražena v litrih na 100 km (pri bencinu (E5/E10), UNP, etanolu (E85) in dizelskem gorivu (B5/B7)), v m3 na 100 km (pri ZP/biometanu in H2ZP) ali v kg na 100 km (pri vodiku), se izračuna po naslednjih formulah:

(a)

pri vozilih z motorjem na prisilni vžig, ki za gorivo uporabljajo bencin (E5):

| (b) | pri vozilih z motorjem na prisilni vžig, ki za gorivo uporabljajo bencin (E10): |
| --- | --- |

(b)

pri vozilih z motorjem na prisilni vžig, ki za gorivo uporabljajo bencin (E10):

| (c) | pri vozilih z motorjem na prisilni vžig, ki za gorivo uporabljajo UNP:

  Če se sestava goriva, uporabljenega za preskus, razlikuje od sestave, predvidene za izračun normirane porabe, se lahko na zahtevo proizvajalca uporabi korekcijski faktor cf, in sicer na naslednji način:

  Korekcijski faktor cf, ki se lahko uporabi, se določi na naslednji način:

  pri čemer je:
  ndejansko= dejansko razmerje H/C za uporabljeno gorivo |
| --- | --- |

(c)

pri vozilih z motorjem na prisilni vžig, ki za gorivo uporabljajo UNP:

Če se sestava goriva, uporabljenega za preskus, razlikuje od sestave, predvidene za izračun normirane porabe, se lahko na zahtevo proizvajalca uporabi korekcijski faktor cf, in sicer na naslednji način:

Korekcijski faktor cf, ki se lahko uporabi, se določi na naslednji način:

pri čemer je:

ndejansko= dejansko razmerje H/C za uporabljeno gorivo

| (d) | pri vozilih z motorjem na prisilni vžig, ki za gorivo uporabljajo ZP/biometan: |
| --- | --- |

(d)

pri vozilih z motorjem na prisilni vžig, ki za gorivo uporabljajo ZP/biometan:

| (e) | pri vozilih z motorjem na prisilni vžig, ki za gorivo uporabljajo etanol (E85): |
| --- | --- |

(e)

pri vozilih z motorjem na prisilni vžig, ki za gorivo uporabljajo etanol (E85):

| (f) | pri vozilih z motorjem na kompresijski vžig, ki za gorivo uporabljajo dizelsko gorivo (B5): |
| --- | --- |

(f)

pri vozilih z motorjem na kompresijski vžig, ki za gorivo uporabljajo dizelsko gorivo (B5):

| (g) | pri vozilih z motorjem na kompresijski vžig, ki za gorivo uporabljajo dizelsko gorivo (B7): |
| --- | --- |

(g)

pri vozilih z motorjem na kompresijski vžig, ki za gorivo uporabljajo dizelsko gorivo (B7):

| (h) | pri vozilih z motorjem na prisilni vžig, ki za gorivo uporabljajo H2ZP: |
| --- | --- |

(h)

pri vozilih z motorjem na prisilni vžig, ki za gorivo uporabljajo H2ZP:

| (i) | pri vozilih s pogonom na plinasti vodik:

  Po dogovoru s homologacijskim organom lahko proizvajalec za vozila s pogonom na plinasti ali tekoči vodik izbere tudi formulo

  ali metodo v skladu s standardnim protokolom, npr. SAE J2572.
  V zgornjih formulah je:
  FC= poraba goriva v litrih na 100 km (pri bencinu, etanolu, UNP, dizelskem gorivu ali biodizlu), v m3 na 100 km (pri zemeljskem plinu in H2ZP) ali v kg na 100 km pri vodiku;
  HC= izmerjena emisija ogljikovodikov v g/km
  CO= izmerjena emisija ogljikovega monoksida v g/km
  CO2= izmerjena emisija ogljikovega dioksida v g/km
  H2O= izmerjena emisija H2O v g/km
  H2= izmerjena emisija H2 v g/km
  A= količina ZP/biometana v mešanici H2ZP, izražena v odstotkih prostornine;
  D= gostota preskusnega goriva.
  Pri plinastih gorivih je D gostota pri 15 °C. d
  d= teoretična razdalja v km, ki jo prevozi vozilo, preskušeno po preskusu tipa 1.
  p1= tlak v posodi s plinastim gorivom pred obratovalnim ciklom v Pa;
  p2= tlak v posodi s plinastim gorivom po obratovalnem ciklu v Pa;
  T1= temperatura v posodi s plinastim gorivom pred obratovalnim ciklom v K;
  T2= temperatura v posodi s plinastim gorivom po obratovalnem ciklu v K;
  Z1= faktor stisljivosti plinastega goriva pri p1 in T1

  Z2= faktor stisljivosti plinastega goriva pri p2 in t2

  V= notranja prostornina posode za plinasto gorivo v m3

  Faktor stisljivosti se pridobi iz naslednje tabele:
























  T (K)
  p (bar)\ | 33 | 53 | 73 | 93 | 113 | 133 | 153 | 173 | 193 | 213 | 233 | 248 | 263 | 278 | 293 | 308 | 323 | 338 | 353 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 5 | 0,8589 | 0,9651 | 0,9888 | 0,9970 | 1,0004 | 1,0019 | 1,0026 | 1,0029 | 1,0030 | 1,0028 | 1,0035 | 1,0034 | 1,0033 | 1,0032 | 1,0031 | 1,0030 | 1,0029 | 1,0028 | 1,0027 |
| 100 | 1,0508 | 0,9221 | 0,9911 | 1,0422 | 1,0659 | 1,0757 | 1,0788 | 1,0785 | 1,0765 | 1,0705 | 1,0712 | 1,0687 | 1,0663 | 1,0640 | 1,0617 | 1,0595 | 1,0574 | 1,0554 | 1,0535 |
| 200 | 1,8854 | 1,4158 | 1,2779 | 1,2334 | 1,2131 | 1,1990 | 1,1868 | 1,1757 | 1,1653 | 1,1468 | 1,1475 | 1,1413 | 1,1355 | 1,1300 | 1,1249 | 1,1201 | 1,1156 | 1,1113 | 1,1073 |
| 300 | 2,6477 | 1,8906 | 1,6038 | 1,4696 | 1,3951 | 1,3471 | 1,3123 | 1,2851 | 1,2628 | 1,2276 | 1,2282 | 1,2173 | 1,2073 | 1,1982 | 1,1897 | 1,1819 | 1,1747 | 1,1680 | 1,1617 |
| 400 | 3,3652 | 2,3384 | 1,9225 | 1,7107 | 1,5860 | 1,5039 | 1,4453 | 1,4006 | 1,3651 | 1,3111 | 1,3118 | 1,2956 | 1,2811 | 1,2679 | 1,2558 | 1,2448 | 1,2347 | 1,2253 | 1,2166 |
| 500 | 4,0509 | 2,7646 | 2,2292 | 1,9472 | 1,7764 | 1,6623 | 1,5804 | 1,5183 | 1,4693 | 1,3962 | 1,3968 | 1,3752 | 1,3559 | 1,3385 | 1,3227 | 1,3083 | 1,2952 | 1,2830 | 1,2718 |
| 600 | 4,7119 | 3,1739 | 2,5247 | 2,1771 | 1,9633 | 1,8190 | 1,7150 | 1,6361 | 1,5739 | 1,4817 | 1,4823 | 1,4552 | 1,4311 | 1,4094 | 1,3899 | 1,3721 | 1,3559 | 1,3410 | 1,3272 |
| 700 | 5,3519 | 3,5697 | 2,8104 | 2,4003 | 2,1458 | 1,9730 | 1,8479 | 1,7528 | 1,6779 | 1,5669 | 1,5675 | 1,5350 | 1,5062 | 1,4803 | 1,4570 | 1,4358 | 1,4165 | 1,3988 | 1,3826 |
| 800 | 5,9730 | 3,9541 | 3,0877 | 2,6172 | 2,3239 | 2,1238 | 1,9785 | 1,8679 | 1,7807 | 1,6515 | 1,6521 | 1,6143 | 1,5808 | 1,5508 | 1,5237 | 1,4992 | 1,4769 | 1,4565 | 1,4377 |
| 900 | 6,5759 | 4,3287 | 3,3577 | 2,8286 | 2,4978 | 2,2714 | 2,1067 | 1,9811 | 1,8820 | 1,7352 | 1,7358 | 1,6929 | 1,6548 | 1,6207 | 1,5900 | 1,5623 | 1,5370 | 1,5138 | 1,4926 |

(i)

pri vozilih s pogonom na plinasti vodik:

Po dogovoru s homologacijskim organom lahko proizvajalec za vozila s pogonom na plinasti ali tekoči vodik izbere tudi formulo

ali metodo v skladu s standardnim protokolom, npr. SAE J2572.

V zgornjih formulah je:

FC= poraba goriva v litrih na 100 km (pri bencinu, etanolu, UNP, dizelskem gorivu ali biodizlu), v m3 na 100 km (pri zemeljskem plinu in H2ZP) ali v kg na 100 km pri vodiku;

HC= izmerjena emisija ogljikovodikov v g/km

CO= izmerjena emisija ogljikovega monoksida v g/km

CO2= izmerjena emisija ogljikovega dioksida v g/km

H2O= izmerjena emisija H2O v g/km

H2= izmerjena emisija H2 v g/km

A= količina ZP/biometana v mešanici H2ZP, izražena v odstotkih prostornine;

D= gostota preskusnega goriva.

Pri plinastih gorivih je D gostota pri 15 °C. d

d= teoretična razdalja v km, ki jo prevozi vozilo, preskušeno po preskusu tipa 1.

p1= tlak v posodi s plinastim gorivom pred obratovalnim ciklom v Pa;

p2= tlak v posodi s plinastim gorivom po obratovalnem ciklu v Pa;

T1= temperatura v posodi s plinastim gorivom pred obratovalnim ciklom v K;

T2= temperatura v posodi s plinastim gorivom po obratovalnem ciklu v K;

Z1= faktor stisljivosti plinastega goriva pri p1 in T1

Z2= faktor stisljivosti plinastega goriva pri p2 in t2

V= notranja prostornina posode za plinasto gorivo v m3

Faktor stisljivosti se pridobi iz naslednje tabele:

T (K)

p (bar)\

33

53

73

93

113

133

153

173

193

213

233

248

263

278

293

308

323

338

353

5

0,8589

0,9651

0,9888

0,9970

1,0004

1,0019

1,0026

1,0029

1,0030

1,0028

1,0035

1,0034

1,0033

1,0032

1,0031

1,0030

1,0029

1,0028

1,0027

100

1,0508

0,9221

0,9911

1,0422

1,0659

1,0757

1,0788

1,0785

1,0765

1,0705

1,0712

1,0687

1,0663

1,0640

1,0617

1,0595

1,0574

1,0554

1,0535

200

1,8854

1,4158

1,2779

1,2334

1,2131

1,1990

1,1868

1,1757

1,1653

1,1468

1,1475

1,1413

1,1355

1,1300

1,1249

1,1201

1,1156

1,1113

1,1073

300

2,6477

1,8906

1,6038

1,4696

1,3951

1,3471

1,3123

1,2851

1,2628

1,2276

1,2282

1,2173

1,2073

1,1982

1,1897

1,1819

1,1747

1,1680

1,1617

400

3,3652

2,3384

1,9225

1,7107

1,5860

1,5039

1,4453

1,4006

1,3651

1,3111

1,3118

1,2956

1,2811

1,2679

1,2558

1,2448

1,2347

1,2253

1,2166

500

4,0509

2,7646

2,2292

1,9472

1,7764

1,6623

1,5804

1,5183

1,4693

1,3962

1,3968

1,3752

1,3559

1,3385

1,3227

1,3083

1,2952

1,2830

1,2718

600

4,7119

3,1739

2,5247

2,1771

1,9633

1,8190

1,7150

1,6361

1,5739

1,4817

1,4823

1,4552

1,4311

1,4094

1,3899

1,3721

1,3559

1,3410

1,3272

700

5,3519

3,5697

2,8104

2,4003

2,1458

1,9730

1,8479

1,7528

1,6779

1,5669

1,5675

1,5350

1,5062

1,4803

1,4570

1,4358

1,4165

1,3988

1,3826

800

5,9730

3,9541

3,0877

2,6172

2,3239

2,1238

1,9785

1,8679

1,7807

1,6515

1,6521

1,6143

1,5808

1,5508

1,5237

1,4992

1,4769

1,4565

1,4377

900

6,5759

4,3287

3,3577

2,8286

2,4978

2,2714

2,1067

1,9811

1,8820

1,7352

1,7358

1,6929

1,6548

1,6207

1,5900

1,5623

1,5370

1,5138

1,4926

Če potrebne vhodne vrednosti za p in T niso navedene v tabeli, se faktor stisljivosti pridobi z linearno interpolacijo faktorjev stisljivosti iz tabele, pri čemer je treba izbrati tiste, ki so najbliže iskani vrednosti.“

---

(1)  Posebni preskusni postopki za vozila na vodik in vozila s prilagodljivim tipom goriva na biodizel bodo opredeljeni kasneje.

(2)  Pri kombinaciji vozila z dvogorivnim motorjem in vozila s prilagodljivim tipom goriva, se uporabljata obe zahtevi.

(3)  Ta določba je začasna, dodatne zahteve za biodizel bodo predlagane kasneje.

(4)  Preskus samo z bencinom pred datumi iz člena 10(6) Uredbe (ES) št. 715/2007. Po teh datumih se preskus izvede z obema tipoma goriva. Uporabiti je treba preskusno referenčno gorivo E75 iz oddelka B Priloge IX.

(5)  Pri vozilih s pogonom na vodik se določijo le emisije NOx.

(6)  Po izbiri proizvajalca se lahko vozila z motorjem na prisilni in kompresijski vžig preskušajo z gorivom E5 ali E10 oziroma B5 ali B7. Vendar se:

| — | najpozneje šestnajst mesecev po datumih iz člena 10(4) Uredbe (ES) št. 715/2007 za nove homologacije uporabljata samo gorivi E10 in B7, |
| --- | --- |

—

najpozneje šestnajst mesecev po datumih iz člena 10(4) Uredbe (ES) št. 715/2007 za nove homologacije uporabljata samo gorivi E10 in B7,

| — | najpozneje tri leta po datumih iz člena 10(5) Uredbe (ES) št. 715/2007 vsa nova vozila homologirajo z gorivoma E10 in B7.“; |
| --- | --- |

—

najpozneje tri leta po datumih iz člena 10(5) Uredbe (ES) št. 715/2007 vsa nova vozila homologirajo z gorivoma E10 in B7.“;

(7)  Nepotrebno prečrtaj.“;

(8)  Vrednosti, navedene v specifikacijah, so „prave vrednosti“. Pri ugotavljanju njihovih mejnih vrednosti so bile uporabljene določbe standarda ISO 4259 „Naftni izdelki – Določanje in uporaba natančnih podatkov v zvezi s preskusnimi metodami“ pri določanju najmanjše vrednosti pa je bila upoštevana najmanjša razlika 2R nad nič; pri določanju največje in najmanjše vrednosti je najmanjša razlika 4R (R = ponovljivost). Ne glede na ta ukrep, potreben iz tehničnih razlogov, mora proizvajalec goriv poskusiti doseči ničelno vrednost, kadar je določena največja vrednost 2R, in povprečno vrednost, kadar sta navedeni največja in najmanjša mejna vrednost. Če je treba razjasniti, ali gorivo ustreza zahtevam specifikacij, se uporabijo določbe standarda ISO 4259.

| (2) | Enakovredne metode EN/ISO bodo sprejete, ko bodo izdane za vse zgoraj navedene lastnosti. |
| --- | --- |

(2)

Enakovredne metode EN/ISO bodo sprejete, ko bodo izdane za vse zgoraj navedene lastnosti.

(9)  Pri izračunu končnega rezultata v skladu s standardom EN 228:2008 se odšteje korekcijski faktor 0,2 za MON in RON.

(10)  Gorivo lahko vsebuje antioksidante in deaktivatorje kovin, ki se običajno uporabljajo za stabiliziranje rafinerijskih bencinskih tokov, ne smejo pa se dodajati detergenti/disperzijska sredstva in topilna olja.

(11)  Etanol je edina kisikova spojina, ki se namerno doda referenčnemu gorivu. Uporabljeni etanol mora biti v skladu s standardom EN 15376.

(12)  Zapiše se dejanska vsebnost žvepla v gorivu za preskus tipa 1.

(13)  Temu referenčnemu gorivu se namerno ne sme dodajati spojin, ki vsebujejo fosfor, železo, mangan ali svinec.“

(14)  Vrednosti, navedene v specifikacijah, so „prave vrednosti“. Pri ugotavljanju njihovih mejnih vrednosti so bile uporabljene določbe standarda ISO 4259 „Naftni izdelki – Določanje in uporaba natančnih podatkov v zvezi s preskusnimi metodami“ pri določanju najmanjše vrednosti pa je bila upoštevana najmanjša razlika 2R nad nič; pri določanju največje in najmanjše vrednosti je najmanjša razlika 4R (R = ponovljivost). Ne glede na ta ukrep, potreben iz tehničnih razlogov, mora proizvajalec goriv poskusiti doseči ničelno vrednost, kadar je določena največja vrednost 2R, in povprečno vrednost, kadar sta navedeni največja in najmanjša mejna vrednost. Če je treba razjasniti, ali gorivo ustreza zahtevam specifikacij, se uporabijo določbe standarda ISO 4259.

(15)  Območje cetanskega števila ni v skladu z zahtevami, da je najmanjše območje 4R. Vseeno se pri morebitnem sporu med dobaviteljem in uporabnikom goriva pri reševanju spora lahko uporabijo določbe standarda ISO 4259, če se namesto ene meritve izvede raje dovolj ponovnih meritev, da se doseže predpisana natančnost.

(16)  Čeprav je stabilnost oksidacije nadzorovana, je verjetno, da bo rok uporabnosti omejen. V zvezi s pogoji skladiščenja in življenjsko dobo se je treba posvetovati z dobaviteljem.

(17)  Vsebnost FAME mora ustrezati specifikacijam iz standarda EN 14214.“

(18)  Vrednosti, navedene v specifikacijah, so „prave vrednosti“. Pri ugotavljanju njihovih mejnih vrednosti so bile uporabljene določbe standarda ISO 4259 „Naftni izdelki – Določanje in uporaba natančnih podatkov v zvezi s preskusnimi metodami“ pri določanju najmanjše vrednosti pa je bila upoštevana najmanjša razlika 2R nad nič; pri določanju največje in najmanjše vrednosti je najmanjša razlika 4R (R = ponovljivost). Ne glede na ta ukrep, potreben iz tehničnih razlogov, mora proizvajalec goriv poskusiti doseči ničelno vrednost, kadar je določena največja vrednost 2R, in povprečno vrednost, kadar sta navedeni največja in najmanjša mejna vrednost. Če je treba razjasniti, ali gorivo ustreza zahtevam specifikacij, se uporabijo določbe standarda ISO 4259.

| (2) | Enakovredne metode EN/ISO bodo sprejete, ko bodo izdane za vse zgoraj navedene lastnosti. |
| --- | --- |

(2)

Enakovredne metode EN/ISO bodo sprejete, ko bodo izdane za vse zgoraj navedene lastnosti.

(19)  Pri izračunu končnega rezultata v skladu s standardom EN 228:2008 se odšteje korekcijski faktor 0,2 za MON in RON.

(20)  Gorivo lahko vsebuje antioksidante in deaktivatorje kovin, ki se običajno uporabljajo za stabiliziranje rafinerijskih bencinskih tokov, ne smejo pa se dodajati detergenti/disperzijska sredstva in topilna olja.

(21)  Etanol je edina kisikova spojina, ki se namerno doda referenčnemu gorivu. Uporabljeni etanol mora biti v skladu s standardom EN 15376.

(22)  Zapiše se dejanska vsebnost žvepla v gorivu za preskus tipa 6.

(23)  Temu referenčnemu gorivu se namerno ne sme dodajati spojin, ki vsebujejo fosfor, železo, mangan ali svinec.“

(24)  Mejne vrednosti za maso in število delcev pri prisilnem vžigu se uporabljajo samo za vozila z motorji z neposrednim vbrizgavanjem goriva.“;

(25)  Mejne vrednosti za maso delcev pri prisilnem vžigu veljajo samo za vozila z motorji z neposrednim vbrizgavanjem goriva.“;

---

PRILOGA III

„PRILOGA XX

MERJENJE NAZIVNE MOČI MOTORJA, NAZIVNE MOČI IN NAJVEČJE 30-MINUTNE MOČI ELEKTRIČNEGA POGONSKEGA SKLOPA

1.   UVOD

Ta Priloga določa zahteve za merjenje nazivne moči motorja, nazivne moči in največje 30-minutne moči električnega pogonskega sklopa.

2.   SPLOŠNE ZAHTEVE

2.1   Splošni tehnični podatki za izvajanje preskusov in razlago rezultatov so določeni v oddelku 5 Pravilnika UNECE št. 85 (1) z izjemami, ki so navedene v tej prilogi.

2.2   Preskusno gorivo

Odstavki 5.2.3.1, 5.2.3.2.1, 5.2.3.3.1 in 5.2.3.4 Pravilnika UNECE št. 85 se razumejo na naslednji način:

uporabi se običajno komercialno gorivo. V primeru spora se uporabi ustrezno referenčno gorivo, določeno v Prilogi IX k Uredbi (ES) št. 692/2008.

2.3   Korekcijski faktorji za moč

Z odstopanjem od odstavka 5.1 Priloge V Pravilnika UNECE št. 85 se pri tlačno polnjenih motorjih s turbopuhalom, opremljenih s sistemom, ki omogoča kompenzacijo temperature okolja in nadmorske višine, za korekcijski faktor αa ali αd na zahtevo proizvajalca uporabi vrednost 1.

---

(1)  UL L 326, 24.11.2006, str. 55.“

1

---

PRILOGA IV

Spremembe Uredbe (EU) št. 582/2011

Uredba (EU) št. 582/2011 se spremeni:

| 1. | Priloga VIII se spremeni:






  (a) | v Dodatku 1 se točka 2.1.2(2) nadomesti z naslednjim:






  „(2) | razmerje med vodikom, ogljikom in kisikom: uporabijo se nespremenljive vrednosti, in sicer:
  C1H1,93O0,033 za bencin (E10),
  C1H1,86O0,007 za dizelsko gorivo (B7),
  C1H2,525 za UNP (utekočinjeni naftni plin),
  CH4 za ZP (zemeljski plin) in biometan,
  C1H2,74O0,385 za etanol (E85),
  C1H2,92O0,046 za etanol pri namenskih motorjih s kompresijskim vžigom (ED95).“; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Priloga VIII se spremeni:

(a)

v Dodatku 1 se točka 2.1.2(2) nadomesti z naslednjim:

„(2)

razmerje med vodikom, ogljikom in kisikom: uporabijo se nespremenljive vrednosti, in sicer:

C1H1,93O0,033 za bencin (E10),

C1H1,86O0,007 za dizelsko gorivo (B7),

C1H2,525 za UNP (utekočinjeni naftni plin),

CH4 za ZP (zemeljski plin) in biometan,

C1H2,74O0,385 za etanol (E85),

C1H2,92O0,046 za etanol pri namenskih motorjih s kompresijskim vžigom (ED95).“;

| (b) | v Dodatku 1 se točka 2.1.3(a) nadomesti z naslednjim:






  „(a) | pri vozilih z motorjem na prisilni vžig, ki za gorivo uporabljajo bencin (E10):

  “; |
| --- | --- | --- |

(b)

v Dodatku 1 se točka 2.1.3(a) nadomesti z naslednjim:

„(a)

pri vozilih z motorjem na prisilni vžig, ki za gorivo uporabljajo bencin (E10):

Formula“;

| (c) | v Dodatku 1 se točka 2.1.3(e) nadomesti z naslednjim:






  „(e) | pri vozilih z motorjem na kompresijski vžig, ki za gorivo uporabljajo dizelsko gorivo (B7):

  “; |
| --- | --- | --- |

(c)

v Dodatku 1 se točka 2.1.3(e) nadomesti z naslednjim:

„(e)

pri vozilih z motorjem na kompresijski vžig, ki za gorivo uporabljajo dizelsko gorivo (B7):

Formula“;

| 2. | Priloga IX se spremeni:






  (a) | v razdelku „Tehnični podatki o gorivih za preskušanje motorjev na kompresijski vžig“ se tabela z naslovom „Tip: dizelsko gorivo (B7)“ nadomesti z naslednjo tabelo:
  „Tip: dizelsko gorivo (B7)









  Parameter | Enota | Mejne vrednosti (1) | Preskusna metoda |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| najnižja | najvišja |
| Cetanski indeks | | 46,0 | | EN ISO 4264 |
| Cetansko število (2) | | 52,0 | 56,0 | EN ISO 5165 |
| Gostota pri 15 °C | kg/m3 | 833,0 | 837,0 | EN ISO 12185 |
| Destilacija: | | | | |
| — | točka 50 % |

2.

Priloga IX se spremeni:

(a)

v razdelku „Tehnični podatki o gorivih za preskušanje motorjev na kompresijski vžig“ se tabela z naslovom „Tip: dizelsko gorivo (B7)“ nadomesti z naslednjo tabelo:

„Tip: dizelsko gorivo (B7)

Parameter

Enota

Mejne vrednosti (1)

Preskusna metoda

najnižja

najvišja

Cetanski indeks

46,0

EN ISO 4264

Cetansko število (2)

52,0

56,0

EN ISO 5165

Gostota pri 15 °C

kg/m3

833,0

837,0

EN ISO 12185

Destilacija:

—

točka 50 %

°C

245,0

—

EN ISO 3405

| — | točka 95 % |
| --- | --- |

—

točka 95 %

°C

345,0

360,0

EN ISO 3405

| — | končno vrelišče |
| --- | --- |

—

končno vrelišče

°C

—

370,0

EN ISO 3405

Plamenišče

°C

55

—

EN ISO 2719

Motnišče

°C

—

–10

EN 23015

Viskoznost pri 40 °C

mm2/s

2,30

3,30

EN ISO 3104

Policiklični aromatski ogljikovodiki

% mase

2,0

4,0

EN 12916

Vsebnost žvepla

mg/kg

—

10,0

EN ISO 20846

EN ISO 20884

Korozija bakra, 3 ure, 50 °C

—

razred 1

EN ISO 2160

Ostanek ogljika po Conradsonu (10 % DR)

% mase

—

0,20

EN ISO 10370

Vsebnost pepela

% mase

—

0,010

EN ISO 6245

Skupaj nečistoče

mg/kg

—

24

EN 12662

Vsebnost vode

mg/kg

—

200

EN ISO 12937

Kislinsko število

mg KOH/g

—

0,10

EN ISO 6618

Lubrikativnost (premer pregledovalnika obrabe HFRR pri 60 °C)

μm

—

400

EN ISO 12156

Stabilnost oksidacije pri 110 °C (3)

h

20,0

EN 15751

FAME (4)

% vol

6,0

7,0

EN 14078

| (b) | v razdelku „Tehnični podatki o gorivih za preskušanje motorjev na prisilni vžig“ se tabela z naslovom „Tip: bencin (E10)“ nadomesti z naslednjim:
  „Tip: bencin (E10)









  Parameter | Enota | Mejne vrednosti (5) | Preskusna metoda |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| najnižja | najvišja |
| Raziskovalno oktansko število (RON) (6) | | 95,0 | 98,0 | EN ISO 5164 |
| Motorsko oktansko število (MON) (6) | | 85,0 | 89,0 | EN ISO 5163 |
| Gostota pri 15 °C | kg/m3 | 743,0 | 756,0 | EN ISO 12185 |
| Parni tlak (DVPE) | kPa | 56,0 | 60,0 | EN 13016-1 |
| Vsebnost vode | | največ 0,05 vol. %
  Videz pri – 7 °C: čist in svetel | EN 12937 |
| Destilacija: | | | | |
| — | uparjeno pri 70 °C |

(b)

v razdelku „Tehnični podatki o gorivih za preskušanje motorjev na prisilni vžig“ se tabela z naslovom „Tip: bencin (E10)“ nadomesti z naslednjim:

„Tip: bencin (E10)

Parameter

Enota

Mejne vrednosti (5)

Preskusna metoda

najnižja

najvišja

Raziskovalno oktansko število (RON) (6)

95,0

98,0

EN ISO 5164

Motorsko oktansko število (MON) (6)

85,0

89,0

EN ISO 5163

Gostota pri 15 °C

kg/m3

743,0

756,0

EN ISO 12185

Parni tlak (DVPE)

kPa

56,0

60,0

EN 13016-1

Vsebnost vode

največ 0,05 vol. %

Videz pri – 7 °C: čist in svetel

EN 12937

Destilacija:

—

uparjeno pri 70 °C

% vol

34,0

46,0

EN ISO 3405

| — | uparjeno pri 100 °C |
| --- | --- |

—

uparjeno pri 100 °C

% vol

54,0

62,0

EN ISO 3405

| — | uparjeno pri 150 °C |
| --- | --- |

—

uparjeno pri 150 °C

% vol

86,0

94,0

EN ISO 3405

| — | končno vrelišče |
| --- | --- |

—

končno vrelišče

°C

170

195

EN ISO 3405

Ostanek

% vol

—

2,0

EN ISO 3405

Analiza ogljikovodikov:

| — | olefini |
| --- | --- |

—

olefini

% vol

6,0

13,0

EN 22854

| — | aromati |
| --- | --- |

—

aromati

% vol

25,0

32,0

EN 22854

| — | benzen |
| --- | --- |

—

benzen

% vol

—

1,00

EN 22854 EN 238

| — | nasičene spojine |
| --- | --- |

—

nasičene spojine

% vol

poročilo

EN 22854

Razmerje ogljik/vodik

poročilo

Razmerje ogljik/kisik

poročilo

Indukcijsko obdobje (7)

minut

480

—

EN ISO 7536

Vsebnost kisika (8)

% mase

3,3

3,7

EN 22854

Lepilo, izprano s topilom (vsebnost obstoječega lepila)

mg/100 ml

—

4

EN ISO 6246

Vsebnost žvepla (9)

mg/kg

—

10

EN ISO 20846

EN ISO 20884

Korozija bakra, 3 ure, 50 °C

—

razred 1

EN ISO 2160

Vsebnost svinca

mg/l

—

5

EN 237

Vsebnost fosforja (10)

mg/l

—

1,3

ASTM D 3231

Etanol (8)

% vol

9,0

10,0

EN 22854

| (2) | Enakovredne metode EN/ISO bodo sprejete, ko bodo izdane za vse zgoraj navedene lastnosti. |
| --- | --- |

(2)

Enakovredne metode EN/ISO bodo sprejete, ko bodo izdane za vse zgoraj navedene lastnosti.

---

(1)  Vrednosti, navedene v specifikacijah, so ‚prave vrednosti‘. Pri ugotavljanju njihovih mejnih vrednosti so bile uporabljene določbe standarda ISO 4259 ‚Naftni izdelki – Določanje in uporaba natančnih podatkov v zvezi s preskusnimi metodami‘, pri določanju najmanjše vrednosti pa je bila upoštevana najmanjša razlika 2R nad nič; pri določanju največje in najmanjše vrednosti je najmanjša razlika 4R (R = ponovljivost). Ne glede na ta ukrep, potreben iz tehničnih razlogov, mora proizvajalec goriv poskusiti doseči ničelno vrednost, kadar je določena največja vrednost 2R, in povprečno vrednost, kadar sta navedeni največja in najmanjša mejna vrednost. Če je treba razjasniti, ali gorivo ustreza zahtevam specifikacij, se uporabijo določbe standarda ISO 4259.

(2)  Območje cetanskega števila ni v skladu z zahtevami, da je najmanjše območje 4R. Vseeno se pri morebitnem sporu med dobaviteljem in uporabnikom goriva pri reševanju spora lahko uporabijo določbe standarda ISO 4259, če se namesto ene meritve raje izvede dovolj ponovnih meritev, da se doseže predpisana natančnost.

(3)  Čeprav je stabilnost oksidacije nadzorovana, je verjetno, da bo rok uporabnosti omejen. V zvezi s pogoji skladiščenja in življenjsko dobo se je treba posvetovati z dobaviteljem.

(4)  Vsebnost FAME mora ustrezati specifikacijam iz standarda EN 14214.“

(5)  Vrednosti, navedene v specifikacijah, so ‚prave vrednosti‘. Pri ugotavljanju njihovih mejnih vrednosti so bile uporabljene določbe standarda ISO 4259 ‚Naftni izdelki – Določanje in uporaba natančnih podatkov v zvezi s preskusnimi metodami‘, pri določanju najmanjše vrednosti pa je bila upoštevana najmanjša razlika 2R nad nič; pri določanju največje in najmanjše vrednosti je najmanjša razlika 4R (R = ponovljivost). Ne glede na ta ukrep, potreben iz tehničnih razlogov, mora proizvajalec goriv poskusiti doseči ničelno vrednost, kadar je določena največja vrednost 2R, in povprečno vrednost, kadar sta navedeni največja in najmanjša mejna vrednost. Če je treba razjasniti, ali gorivo ustreza zahtevam specifikacij, se uporabijo določbe standarda ISO 4259.

| (2) | Enakovredne metode EN/ISO bodo sprejete, ko bodo izdane za vse zgoraj navedene lastnosti. |
| --- | --- |

(2)

Enakovredne metode EN/ISO bodo sprejete, ko bodo izdane za vse zgoraj navedene lastnosti.

(6)  Pri izračunu končnega rezultata v skladu s standardom EN 228:2008 se odšteje korekcijski faktor 0,2 za MON in RON.

(7)  Gorivo lahko vsebuje antioksidante in deaktivatorje kovin, ki se običajno uporabljajo za stabiliziranje rafinerijskih bencinskih tokov, ne smejo pa se dodajati detergenti/disperzijska sredstva in topilna olja.

(8)  Etanol je edina kisikova spojina, ki se namerno doda referenčnemu gorivu. Uporabljeni etanol mora biti v skladu s standardom EN 15376.

(9)  Zapiše se dejanska vsebnost žvepla v gorivu za preskus tipa 6.

(10)  Temu referenčnemu gorivu se ne sme namerno dodajati spojin, ki vsebujejo fosfor, železo, mangan ali svinec.“

---

| 13.2.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 43/47 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 43/47

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 137/2014

z dne 12. februarja 2014

o spremembi Uredbe (EU) št. 468/2010 o oblikovanju seznama EU plovil, ki opravljajo nezakonit, neprijavljen in nereguliran ribolov

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1005/2008 z dne 29. septembra 2008 o vzpostavitvi sistema Skupnosti za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje in o spremembi uredb (EGS) št. 2847/93, (ES) št. 1936/2001 in (ES) št. 601/2004 ter o razveljavitvi uredb (ES) št. 1093/94 in (ES) št. 1447/1999 (1), zlasti člena 30 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V poglavju V Uredbe (ES) št. 1005/2008 so določeni postopki za opredelitev ribiških plovil, ki opravljajo nezakonit, neprijavljen in nereguliran ribolov (v nadaljnjem besedilu: ribiška plovila IUU), ter postopki za oblikovanje seznama Unije takih plovil. V členu 37 navedene uredbe so določeni ukrepi, ki jih je treba sprejeti za ribiška plovila z navedenega seznama. |
| --- | --- |

(1)

V poglavju V Uredbe (ES) št. 1005/2008 so določeni postopki za opredelitev ribiških plovil, ki opravljajo nezakonit, neprijavljen in nereguliran ribolov (v nadaljnjem besedilu: ribiška plovila IUU), ter postopki za oblikovanje seznama Unije takih plovil. V členu 37 navedene uredbe so določeni ukrepi, ki jih je treba sprejeti za ribiška plovila z navedenega seznama.

| (2) | Seznam Unije ribiških plovil IUU je bil vzpostavljen z Uredbo Komisije (EU) št. 468/2010 (2) in nato spremenjen z izvedbenimi uredbami (EU) št. 724/2011 (3), (EU) št. 1234/2012 (4) in (EU) št. 672/2013 (5). |
| --- | --- |

(2)

Seznam Unije ribiških plovil IUU je bil vzpostavljen z Uredbo Komisije (EU) št. 468/2010 (2) in nato spremenjen z izvedbenimi uredbami (EU) št. 724/2011 (3), (EU) št. 1234/2012 (4) in (EU) št. 672/2013 (5).

| (3) | Seznam Unije bi moral v skladu s členom 30(1) Uredbe (ES) št. 1005/2008 vključiti tudi ribiška plovila s seznamov plovil IUU, ki so jih sprejele regionalne organizacije za upravljanje ribištva. |
| --- | --- |

(3)

Seznam Unije bi moral v skladu s členom 30(1) Uredbe (ES) št. 1005/2008 vključiti tudi ribiška plovila s seznamov plovil IUU, ki so jih sprejele regionalne organizacije za upravljanje ribištva.

| (4) | Vse regionalne organizacije za upravljanje ribištva zagotavljajo vzpostavitev in redno posodabljanje seznamov plovil IUU v skladu s svojimi zadevnimi pravili (6). |
| --- | --- |

(4)

Vse regionalne organizacije za upravljanje ribištva zagotavljajo vzpostavitev in redno posodabljanje seznamov plovil IUU v skladu s svojimi zadevnimi pravili (6).

| (5) | Komisija v skladu s členom 30 Uredbe (ES) št. 1005/2008 posodobi seznam Unije, potem ko od regionalnih organizacij za upravljanje ribištva prejme sezname ribiških plovil, ki so domnevno ali dokazano vpletena v ribolov IUU. |
| --- | --- |

(5)

Komisija v skladu s členom 30 Uredbe (ES) št. 1005/2008 posodobi seznam Unije, potem ko od regionalnih organizacij za upravljanje ribištva prejme sezname ribiških plovil, ki so domnevno ali dokazano vpletena v ribolov IUU.

| (6) | Komisija je od regionalnih organizacij za upravljanje ribištva prejela posodobljene sezname. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je od regionalnih organizacij za upravljanje ribištva prejela posodobljene sezname.

| (7) | Plovilo „Marta Lucia R“, ki je bilo na seznamih, vzpostavljenih ali spremenjenih z Uredbo (EU) št. 468/2010 in izvedbenimi uredbami (EU) št. 724/2011, (EU) št. 1234/2012 in (EU) št. 672/2013, je Medameriška komisija za tropske tune (IATTC) umaknila s svojega seznama na svojem zasedanju od 10. do 14. junija 2013, umaknila pa ga je tudi Mednarodna komisija za ohranitev tunov v Atlantiku (ICCAT), in sicer z okrožnico z dne 20. avgusta 2013. To plovilo bi bilo treba šteti za umaknjeno s seznama Unije z 20. avgustom 2013. |
| --- | --- |

(7)

Plovilo „Marta Lucia R“, ki je bilo na seznamih, vzpostavljenih ali spremenjenih z Uredbo (EU) št. 468/2010 in izvedbenimi uredbami (EU) št. 724/2011, (EU) št. 1234/2012 in (EU) št. 672/2013, je Medameriška komisija za tropske tune (IATTC) umaknila s svojega seznama na svojem zasedanju od 10. do 14. junija 2013, umaknila pa ga je tudi Mednarodna komisija za ohranitev tunov v Atlantiku (ICCAT), in sicer z okrožnico z dne 20. avgusta 2013. To plovilo bi bilo treba šteti za umaknjeno s seznama Unije z 20. avgustom 2013.

| (8) | Plovilo „RED“, ki je bilo na seznamih, vzpostavljenih ali spremenjenih z Uredbo (EU) št. 468/2010 in izvedbenimi uredbami (EU) št. 724/2011, (EU) št. 1234/2012 in (EU) št. 672/2013, je Komisija za ribištvo severovzhodnega Atlantika (NEAFC) umaknila s svojega seznama 14. novembra 2012, Organizacija za ribištvo severozahodnega Atlantika (NAFO) 21. decembra 2012 in Organizacija za ribištvo jugovzhodnega Atlantika (SEAFO) na zasedanju svojega odbora za izvajanje 11. decembra 2013. To plovilo bi bilo treba šteti za umaknjeno s seznama Unije z 11. decembrom 2013. |
| --- | --- |

(8)

Plovilo „RED“, ki je bilo na seznamih, vzpostavljenih ali spremenjenih z Uredbo (EU) št. 468/2010 in izvedbenimi uredbami (EU) št. 724/2011, (EU) št. 1234/2012 in (EU) št. 672/2013, je Komisija za ribištvo severovzhodnega Atlantika (NEAFC) umaknila s svojega seznama 14. novembra 2012, Organizacija za ribištvo severozahodnega Atlantika (NAFO) 21. decembra 2012 in Organizacija za ribištvo jugovzhodnega Atlantika (SEAFO) na zasedanju svojega odbora za izvajanje 11. decembra 2013. To plovilo bi bilo treba šteti za umaknjeno s seznama Unije z 11. decembrom 2013.

| (9) | Glede na to, da je lahko isto plovilo navedeno pod različnimi imeni in/ali zastavami, odvisno od časa, ko je bilo vključeno na seznam regionalnih organizacij za upravljanje ribištva, bi moral posodobljeni seznam Unije vsebovati ta različna imena in/ali zastave, kot so jih zabeležile posamezne regionalne organizacije za upravljanje ribištva. |
| --- | --- |

(9)

Glede na to, da je lahko isto plovilo navedeno pod različnimi imeni in/ali zastavami, odvisno od časa, ko je bilo vključeno na seznam regionalnih organizacij za upravljanje ribištva, bi moral posodobljeni seznam Unije vsebovati ta različna imena in/ali zastave, kot so jih zabeležile posamezne regionalne organizacije za upravljanje ribištva.

| (10) | Uredbo (EU) št. 468/2010 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti |
| --- | --- |

(10)

Uredbo (EU) št. 468/2010 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti

| (11) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za ribištvo in ribogojstvo – |
| --- | --- |

(11)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za ribištvo in ribogojstvo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Del B Priloge k Uredbi (EU) št. 468/2010 se nadomesti z besedilom iz Priloge k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 12. februarja 2014

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 286, 29.10.2008, str. 1.

1

(2)  UL L 131, 29.5.2010, str. 22.

2

(3)  UL L 194, 26.7.2011, str. 14.

3

(4)  UL L 350, 20.12.2012, str. 38.

4

(5)  UL L 193, 16.7.2013, str. 6.

5

(6)  Zadnje posodobitve: CCAMLR: seznam plovil IUU za 2013/2014, kakor je bil sprejet na letnem zasedanju CCAMLR-XXXII od 23. oktobra do 14. novembra 2013; SEAFO: vključuje v svoj seznam plovil IUU sezname CCAMLR, NEAFC-B in NAFO (kakor je bil sprejet na njenem odboru za izvajanje 11. decembra 2013); ICCAT: seznam plovil IUU 2013, kakor je bil sprejet na letnem zasedanju novembra 2013 (Priporočilo 11-18); IATTC: seznam 2013, kakor je bil sprejet na 85. zasedanju IATTC junija 2013; NEAFC: seznam IUU B AM 2011-18, kakor je bil podaljšan na 32. letnem zasedanju novembra 2013; NAFO: seznam 2013, kakor je bil sprejet na 35. letnem zasedanju septembra 2013; WCPFC: seznam plovil WCPFC IUU, ki ga je WCPFC odobrila za leto 2014, velja od 6. februarja 2014, 60 dni po WCPFC10; IOTC: seznam plovil IUU, ki ga je sprejela IOTC, pregledan na 17. zasedanju IOTC od 6. do 10. maja 2013.

6

---

PRILOGA

„DEL B

Seznam plovil v skladu s členom 30 Uredbe (ES) št. 1005/2008

| Identifikacijska številka ladje IMO (1)/referenca regionalne organizacije za upravljanje ribolova | Ime plovila (prejšnje ime) (2) | Država zastave ali območje zastave [glede na regionalno organizacijo za upravljanje ribištva] (2) | Seznam regionalne organizacije za upravljanje ribištva (2) |
| --- | --- | --- | --- |
| 20060010 (ICCAT) | ACROS 2 | neznana (zadnja znana država zastave: Honduras) | ICCAT |
| 20060009 (ICCAT) | ACROS 3 | neznana (zadnja znana država zastave: Honduras) | ICCAT |
| 7306570 | ALBORAN II (WHITE ENTERPRISE [NAFO/NEAFC]/WHITE, ENTERPRISE, ENXEMBRE, ATALAYA, REDA IV, ATALAYA DEL SUR [SEAFO]) | neznana (zadnje znane države zastave: Panama, Saint Kitts in Nevis) [NAFO, NEAFC]/Panama (prejšnje države zastave: Saint Kitts in Nevis, Gibraltar) [SEAFO] | NEAFC, NAFO, SEAFO |
| 7424891 | ALDABRA (OMOA I [CCAMLR]/OMOA 1 [SEAFO]) | neznana (zadnje znane države zastave: Tanzanija, Honduras) [CCAMLR]/Tanzanija (prejšnje države zastave: Honduras, Togo) [SEAFO] | CCAMLR, SEAFO |
| 7036345 | AMORINN (ICEBERG II, LOME, NOEMI) | neznana (zadnje znane države zastave: Togo, Belize) | CCAMLR, SEAFO |
| 8713392 | BERBER (SNAKE, OCTOPUS I, PION, THE BIRD, CHU LIM, YIN PENG, THOR 33, ULYSES, GALE, SOUTH BOY, PISCIS) [CCAMLR]/SNAKE (OCTOPUS 1 PISCIS, SOUTH BOY, GALE, ULYSES, THOR 33, YIN PENG, CHU LIM, THE BIRD, PION) [SEAFO] | neznana (zadnje znane države zastave: Libija, Mongolija, Honduras, Severna Koreja (DPRK), Ekvatorialna Gvineja, Urugvaj) [CCAMLR]/Libija (prejšnja država zastave: Mongolija) [SEAFO] | CCAMLR, SEAFO |
| 12290 (IATTC)/20110011 (ICCAT) | BHASKARA No 10 | neznana (zadnja znana država zastave: Indonezija) | IATTC, ICCAT |
| 12291 (IATTC)/20110012 (ICCAT) | BHASKARA No 9 | neznana (zadnja znana država zastave: Indonezija) | IATTC, ICCAT |
| 20060001 (ICCAT) | BIGEYE | neznana | ICCAT |
| 20040005 (ICCAT) | BRAVO | neznana | ICCAT |
| 9407 (IATTC)/20110013 (ICCAT) | CAMELOT | neznana | IATTC, ICCAT |
| 6622642 | CHALLENGE (PERSERVERANCE, MILA [CCAMLR]/MILA, ISLA, MONTANA CLARA, PERSEVERANCE [SEAFO]) | neznana (zadnje znane države zastave: Panama, Ekvatorialna Gvineja, Združeno kraljestvo) | CCAMLR, SEAFO |
| 7322897 | CHANG BAI (HOUGSHUI, HUANG HE 22, SIMA QIAN BARU 22, CORVUS, GALAXY, INA MAKA, BLACK MOON, RED MOON, EOLO, THULE, MAGNUS, DORITA [CCAMLR]/HUANG HE 22, SIMA QIAN BARU 22, DORITA, MAGNUS, THULE, EOLO, RED MOON, BLACK MOON, INA MAKA, GALAXY, CORVUS [SEAFO]) | neznana (zadnje znane države zastave: Tanzanija, Severna Koreja (DPRK), Panama, Sierra Leone, Ekvatorialna Gvineja, Saint Vincent in Grenadine, Urugvaj) [CCAMLR]/Tanzanija (prejšnje države zastave: Urugvaj, Saint Vincent in Grenadine, Ekvatorialna Gvineja, Severna Koreja (DPRK), Sierra Leone, Panama) [SEAFO] | CCAMLR, SEAFO |
| 9042001 | CHENGDU (SHAANXI HENAN 33, XIONG NU BARU 33, DRACO I, LIBERTY, CHILBO SAN 33, HAMMER, SEO YANG No 88, CARRAN [CCAMLR]/SHAANXI HENAN 33, XIONG NU BARU 33, LIBERTY, CHILBO SAN 33, HAMMER, CARRAN, DRACO-1) [SEAFO] | neznana (zadnje znane države zastave: Tanzanija, Panama, Sierra Leone, Severna Koreja (DPRK), Togo, Južna Koreja, Urugvaj [CCAMLR])/Tanzanija (prejšnje države zastave: Urugvaj, Togo, Severna Koreja (DPRK), Panama) [SEAFO] | CCAMLR, SEAFO |
| 125, 280020064 [IATTC]/20110014 [ICCAT] | CHIA HAO No 66 | neznana (zadnja znana država zastave: Belize) | IATTC, ICCAT |
| 20080001 in prej AT000GUI000002 [ICCAT] | DANIAA (CARLOS) | neznana (zadnja znana država zastave: Republika Gvineja (Conakry) | ICCAT |
| 8422852 | DOLPHIN (OGNEVKA) | neznana (zadnje znane države zastave: Rusija, Gruzija [NAFO, NEAFC]) | NEAFC, NAFO, SEAFO |
| 6163 (IATTC)/20130019 (ICCAT) | DRAGON III | neznana | IATTC, ICCAT |
| 8604668 | EROS DOS (FURABOLOS) | neznana (zadnje znane države zastave: Panama, Sejšeli) [NAFO, NEAFC]/Panama [SEAFO] | NEAFC, NAFO, SEAFO |
| 20130018 (ICCAT) | FULL RICH | neznana (zadnja znana država zastave: Belize) | IOTC, ICCAT |
| 7355662/20130015 (ICCAT) | FU LIEN No 1 | Gruzija | WCPFC, ICCAT |
| 20130017 (ICCAT) | FU HSIANG FA No 21 | neznana | IOTC, ICCAT |
| 200800005 prej AT000LIB00041 [ICCAT] | GALA I (MANARA II, ROAGAN) | neznana (zadnje znane države zastave: Libija, Otok Man) | ICCAT |
| 6591 (IATTC)/20130020 (ICCAT) | GOIDAU RUEY No 1 | neznana (zadnja znana država zastave: Panama) | IATTC, ICCAT |
| 7020126 | GOOD HOPE (SEA RANGER V, TOTO [SEAFO]/TOTO [CCAMLR]) | Nigerija (prejšnja država zastave: Belize [SEAFO]) | CCAMLR, SEAFO |
| 6719419 [NEAFC, SEAFO]/6714919 [NAFO] | GORILERO (GRAN SOL) | neznana (zadnje znane države zastave: Sierra Leone, Panama [NAFO, NEAFC]) | NEAFC, NAFO, SEAFO |
| 2009003 (ICCAT) | GUNUAR MELYAN 21 | neznana | IOTC, ICCAT |
| 7322926 | HEAVY SEA (DUERO, JULIUS, KETA, SHERPA UNO [CCAMLR]/SHERPA UNO, KETA, DUERO [SEAFO]) | neznana (zadnje znane države zastave: Panama, Saint Kitts in Nevis, Belize) [CCAMLR]/Panama (prejšnja država zastave: Urugvaj) [SEAFO] | CCAMLR, SEAFO |
| 201000004 (ICCAT) | HOOM XIANG 11 | neznana (zadnja znana država zastave: Malezija) | IOTC, ICCAT |
| 7332218 | IANNIS 1 [NEAFC]/IANNIS I [NAFO, SEAFO] (MOANA MAR, CANOS DE MECA [SEAFO]) | neznana (zadnja znana država zastave: Panama [NEAFC, NAFO]) | NEAFC, NAFO, SEAFO |
| 6803961 | ITZIAR II (Seabull 22, Carmela, Gold Dragon, Golden Sun, Notre Dame, Mare) | Mali (prejšnje države zastave: Nigerija, Togo, Ekvatorska Gvineja, Bolivija, Namibija [CCAMLR]) | CCAMLR, SEAFO |
| 9505 (IATTC)/20130021 (ICCAT) | JYI LIH 88 | neznana | IATTC, ICCAT |
| 7905443 | KOOSHA 4 (EGUZKIA [SEAFO]) | Iran | CCAMLR, SEAFO |
| 9037537 | LANA (ZEUS, TRITON I [CCAMLR]/KINSHO MARU No 18, TRITON-1, ZEUS [SEAFO]) | Nigerija (prejšnje države zastave: Mongolija, Togo, Sierra Leone) [CCAMLR]/neznana (zadnje znane države zastave: Japonska, Sierra Leone, Togo, Mongolija) [SEAFO] | CCAMLR, SEAFO |
| 20060007 (ICCAT) | LILA No 10 | neznana (zadnja znana država zastave: Panama) | ICCAT |
| 7388267 | LIMPOPO (ROSS, ALOS, LENA, CAP GEORGE [CCAMLR]/ROSS, ALOS, LENA, CAP GEORGE, CONBAROYA, TERCERO [SEAFO]) | neznana (zadnje znane države zastave: Togo, Gana, Sejšeli, Francija [CCAMLR]/Sejšeli, Gana, Togo [SEAFO]) | CCAMLR, SEAFO |
| 20040007 (ICCAT) | MADURA 2 | neznana | ICCAT |
| 20040008 (ICCAT) | MADURA 3 | neznana | ICCAT |
| 7325746 | MAINE (GUINESPA I, MAPOSA NOVENO, [SEAFO]) | Republika Gvineja (Conakry) | NEAFC, NAFO, SEAFO |
| 20060002 (ICCAT) | MARIA | neznana | ICCAT |
| 20060005 (ICCAT) | MELILLA No 101 | neznana (zadnja znana država zastave: Panama) | ICCAT |
| 20060004 (ICCAT) | MELILLA No 103 | neznana (zadnja znana država zastave: Panama) | ICCAT |
| 7385174 | MURTOSA | neznana (zadnja znana država zastave: Togo [NAFO/NEAFC,]/ Portugalska [SEAFO]) | NEAFC, NAFO, SEAFO |
| C-00545/14613 [IATTC]/20110003 [ICCAT] | NEPTUNE | Gruzija | IATTC, ICCAT, WCPFC, |
| 9319856 | NIHEWAN (HUIQUAN, WUTAISHAN ANHUI 44, YANGZI HUA 44, TROSKY, PALOMA V [CCAMLR]/WUTAISHA N ANHUI 44, YANGZI HUA 44, PALOMA V, JIAN YUAN, TROSKY [SEAFO]) | neznana (zadnje znane države zastave: Tanzanija, Mongolija, Namibija, Urugvaj) | CCAMLR, SEAFO |
| 20060003 (ICCAT) | 101 GLORIA (GOLDEN LAKE) | neznana (zadnja znana država zastave: Panama) | ICCAT |
| 20060008 (ICCAT) | 2 CHOYU | neznana (zadnja znana država zastave: Honduras) | ICCAT |
| 20060011 (ICCAT) | 3 CHOYU | neznana (zadnja znana država zastave: Honduras) | ICCAT |
| 20040006 (ICCAT) | OCEAN DIAMOND | neznana | ICCAT |
| 7826233/20090001 (ICCAT) | OCEAN LION | neznana (zadnja znana država zastave: Ekvatorialna Gvineja) | IOTC, ICCAT |
| 11369 (IATTC)/20130022 (ICCAT) | ORCA | neznana (zadnja znana država zastave: Belize) | IATTC, ICCAT |
| 20060012 (ICCAT) | ORIENTE No 7 | neznana (zadnja znana država zastave: Honduras) | ICCAT |
| 5062479 | PERLON (CHERNE, BIGARO, HOKING, SARGO, LUGALPESCA) | neznana (zadnje znane države zastave: Mongolija, Togo, Urugvaj) | CCAMLR, SEAFO |
| 6607666 | RAY (KILY, CONSTANT, TROPIC, ISLA GRACIOSA [CCAMLR]/KILLY, CONSTANT, TROPIC, ISLA GRACIOSA [SEAFO]) | neznana (zadnje znane države zastave: Belize, Mongolija, Ekvatorialna Gvineja, Južna Afrika) [CCAMLR]/Belize (prejšnje države zastave: Južna Afrika, Ekvatorialna Gvineja, Mongolija) [SEAFO] | CCAMLR, SEAFO |
| 95 (IATTC)/20130023 (ICCAT) | REYMAR 6 | neznana (zadnja znana država zastave: Belize) | IATTC, ICCAT |
| 20130027 (ICCAT) | SAMUDERA PASIFIK No 18 | Indonezija | ICCAT |
| 200800004 prej AT000LIB00039 [ICCAT] | SHARON 1 (MANARA 1, POSEIDON) | neznana (zadnje znane države zastave: Libija, Združeno kraljestvo) | ICCAT |
| 20050001 (ICCAT) | SOUTHERN STAR 136 (HSIANG CHANG) | neznana (zadnja znana država zastave: Saint Vincent in Grenadine) | ICCAT |
| 9405 (IATTC)/20130024 (ICCAT) | TA FU 1 | neznana | IATTC, ICCAT |
| 6818930 | TCHAW (REX, CONDOR, INCA, VIKING, CISNE AZUL [CCAMLR]/CONDOR, INCA, VIKING, CISNE AZUL, PESCAMEX III, AROSA CUARTO, REX [SEAFO]) | neznana (zadnje znane države zastave: Togo, Belize, Sejšeli) [CCAMLR]/Togo (prejšnje države zastave: Belize, Sejšeli, Togo) [SEAFO] | CCAMLR, SEAFO |
| 13568 (IATTC)/20130025 (ICCAT) | TCHING YE No 6 (EL DIRIA I) | neznana (zadnje znane države zastave: Belize, Kostarika) | IATTC, ICCAT |
| 6905408 | THUNDER (WUHAN No 4, KUKO, TYPHOON I, RUBIN, ARCTIC RANGER [CCAMLR]/ARCTIC RANGER, RUBIN, TYPHOON-I, KUKO [SEAFO]) | Nigerija (prejšnje države zastave: Mongolija, Togo, Sejšeli, Združeno kraljestvo [CCAMLR]) | CCAMLR, SEAFO |
| 7905039 | TIANTAI (KESHAN, BAIYANGDIAN, PACIFIC DUCHESS) [CCAMLR]/KESHAN (BAIYANGDIAN, PACIFIC DUCHESS) [SEAFO] | neznana (zadnje znane države zastave: Mongolija, Tanzanija) [CCAMLR]/Mongolija (prejšnja država zastave: Tanzanija) [SEAFO] | CCAMLR, SEAFO |
| 7321374, 7325930 (SEAFO) | TRINITY (ENXEMBRE, YUCATAN BASIN, FONTENOVA, JAWHARA [NEAFC, NAFO]/YUCATAN BASIN, ENXEMBRE, FONTE NOVA, JAWHARA, UKOLA COREA [SEAFO]) | Gana (prejšnje države zastave: Panama, Maroko) [NEAFC, NAFO]/Panama, Gibraltar, Maroko [SEAFO]) | NEAFC, NAFO, SEAFO |
| 8994295, 129 [IATTC] 20130026 [ICCAT] | WEN TENG No 688 (MAHKOIA ABADI No 196) | neznana (zadnja znana država zastave: Belize) | IATTC, ICCAT |
| 20130016 (ICCAT) | YU FONG 168 | Tajvan | WCPFC, ICCAT |
| 2009002 (ICCAT) | YU MAAN WON | neznana (zadnja znana država zastave: Gruzija) | IOTC, ICCAT |

Identifikacijska številka ladje IMO (1)/referenca regionalne organizacije za upravljanje ribolova

Ime plovila (prejšnje ime) (2)

Država zastave ali območje zastave [glede na regionalno organizacijo za upravljanje ribištva] (2)

Seznam regionalne organizacije za upravljanje ribištva (2)

20060010 (ICCAT)

ACROS 2

neznana (zadnja znana država zastave: Honduras)

ICCAT

20060009 (ICCAT)

ACROS 3

neznana (zadnja znana država zastave: Honduras)

ICCAT

7306570

ALBORAN II (WHITE ENTERPRISE [NAFO/NEAFC]/WHITE, ENTERPRISE, ENXEMBRE, ATALAYA, REDA IV, ATALAYA DEL SUR [SEAFO])

neznana (zadnje znane države zastave: Panama, Saint Kitts in Nevis) [NAFO, NEAFC]/Panama (prejšnje države zastave: Saint Kitts in Nevis, Gibraltar) [SEAFO]

NEAFC, NAFO, SEAFO

7424891

ALDABRA (OMOA I [CCAMLR]/OMOA 1 [SEAFO])

neznana (zadnje znane države zastave: Tanzanija, Honduras) [CCAMLR]/Tanzanija (prejšnje države zastave: Honduras, Togo) [SEAFO]

CCAMLR, SEAFO

7036345

AMORINN (ICEBERG II, LOME, NOEMI)

neznana (zadnje znane države zastave: Togo, Belize)

CCAMLR, SEAFO

8713392

BERBER (SNAKE, OCTOPUS I, PION, THE BIRD, CHU LIM, YIN PENG, THOR 33, ULYSES, GALE, SOUTH BOY, PISCIS) [CCAMLR]/SNAKE (OCTOPUS 1 PISCIS, SOUTH BOY, GALE, ULYSES, THOR 33, YIN PENG, CHU LIM, THE BIRD, PION) [SEAFO]

neznana (zadnje znane države zastave: Libija, Mongolija, Honduras, Severna Koreja (DPRK), Ekvatorialna Gvineja, Urugvaj) [CCAMLR]/Libija (prejšnja država zastave: Mongolija) [SEAFO]

CCAMLR, SEAFO

12290 (IATTC)/20110011 (ICCAT)

BHASKARA No 10

neznana (zadnja znana država zastave: Indonezija)

IATTC, ICCAT

12291 (IATTC)/20110012 (ICCAT)

BHASKARA No 9

neznana (zadnja znana država zastave: Indonezija)

IATTC, ICCAT

20060001 (ICCAT)

BIGEYE

neznana

ICCAT

20040005 (ICCAT)

BRAVO

neznana

ICCAT

9407 (IATTC)/20110013 (ICCAT)

CAMELOT

neznana

IATTC, ICCAT

6622642

CHALLENGE (PERSERVERANCE, MILA [CCAMLR]/MILA, ISLA, MONTANA CLARA, PERSEVERANCE [SEAFO])

neznana (zadnje znane države zastave: Panama, Ekvatorialna Gvineja, Združeno kraljestvo)

CCAMLR, SEAFO

7322897

CHANG BAI (HOUGSHUI, HUANG HE 22, SIMA QIAN BARU 22, CORVUS, GALAXY, INA MAKA, BLACK MOON, RED MOON, EOLO, THULE, MAGNUS, DORITA [CCAMLR]/HUANG HE 22, SIMA QIAN BARU 22, DORITA, MAGNUS, THULE, EOLO, RED MOON, BLACK MOON, INA MAKA, GALAXY, CORVUS [SEAFO])

neznana (zadnje znane države zastave: Tanzanija, Severna Koreja (DPRK), Panama, Sierra Leone, Ekvatorialna Gvineja, Saint Vincent in Grenadine, Urugvaj) [CCAMLR]/Tanzanija (prejšnje države zastave: Urugvaj, Saint Vincent in Grenadine, Ekvatorialna Gvineja, Severna Koreja (DPRK), Sierra Leone, Panama) [SEAFO]

CCAMLR, SEAFO

9042001

CHENGDU (SHAANXI HENAN 33, XIONG NU BARU 33, DRACO I, LIBERTY, CHILBO SAN 33, HAMMER, SEO YANG No 88, CARRAN [CCAMLR]/SHAANXI HENAN 33, XIONG NU BARU 33, LIBERTY, CHILBO SAN 33, HAMMER, CARRAN, DRACO-1) [SEAFO]

neznana (zadnje znane države zastave: Tanzanija, Panama, Sierra Leone, Severna Koreja (DPRK), Togo, Južna Koreja, Urugvaj [CCAMLR])/Tanzanija (prejšnje države zastave: Urugvaj, Togo, Severna Koreja (DPRK), Panama) [SEAFO]

CCAMLR, SEAFO

125, 280020064 [IATTC]/20110014 [ICCAT]

CHIA HAO No 66

neznana (zadnja znana država zastave: Belize)

IATTC, ICCAT

20080001 in prej AT000GUI000002 [ICCAT]

DANIAA (CARLOS)

neznana (zadnja znana država zastave: Republika Gvineja (Conakry)

ICCAT

8422852

DOLPHIN (OGNEVKA)

neznana (zadnje znane države zastave: Rusija, Gruzija [NAFO, NEAFC])

NEAFC, NAFO, SEAFO

6163 (IATTC)/20130019 (ICCAT)

DRAGON III

neznana

IATTC, ICCAT

8604668

EROS DOS (FURABOLOS)

neznana (zadnje znane države zastave: Panama, Sejšeli) [NAFO, NEAFC]/Panama [SEAFO]

NEAFC, NAFO, SEAFO

20130018 (ICCAT)

FULL RICH

neznana (zadnja znana država zastave: Belize)

IOTC, ICCAT

7355662/20130015 (ICCAT)

FU LIEN No 1

Gruzija

WCPFC, ICCAT

20130017 (ICCAT)

FU HSIANG FA No 21

neznana

IOTC, ICCAT

200800005 prej AT000LIB00041 [ICCAT]

GALA I (MANARA II, ROAGAN)

neznana (zadnje znane države zastave: Libija, Otok Man)

ICCAT

6591 (IATTC)/20130020 (ICCAT)

GOIDAU RUEY No 1

neznana (zadnja znana država zastave: Panama)

IATTC, ICCAT

7020126

GOOD HOPE (SEA RANGER V, TOTO [SEAFO]/TOTO [CCAMLR])

Nigerija (prejšnja država zastave: Belize [SEAFO])

CCAMLR, SEAFO

6719419 [NEAFC, SEAFO]/6714919 [NAFO]

GORILERO (GRAN SOL)

neznana (zadnje znane države zastave: Sierra Leone, Panama [NAFO, NEAFC])

NEAFC, NAFO, SEAFO

2009003 (ICCAT)

GUNUAR MELYAN 21

neznana

IOTC, ICCAT

7322926

HEAVY SEA (DUERO, JULIUS, KETA, SHERPA UNO [CCAMLR]/SHERPA UNO, KETA, DUERO [SEAFO])

neznana (zadnje znane države zastave: Panama, Saint Kitts in Nevis, Belize) [CCAMLR]/Panama (prejšnja država zastave: Urugvaj) [SEAFO]

CCAMLR, SEAFO

201000004 (ICCAT)

HOOM XIANG 11

neznana (zadnja znana država zastave: Malezija)

IOTC, ICCAT

7332218

IANNIS 1 [NEAFC]/IANNIS I [NAFO, SEAFO] (MOANA MAR, CANOS DE MECA [SEAFO])

neznana (zadnja znana država zastave: Panama [NEAFC, NAFO])

NEAFC, NAFO, SEAFO

6803961

ITZIAR II (Seabull 22, Carmela, Gold Dragon, Golden Sun, Notre Dame, Mare)

Mali (prejšnje države zastave: Nigerija, Togo, Ekvatorska Gvineja, Bolivija, Namibija [CCAMLR])

CCAMLR, SEAFO

9505 (IATTC)/20130021 (ICCAT)

JYI LIH 88

neznana

IATTC, ICCAT

7905443

KOOSHA 4 (EGUZKIA [SEAFO])

Iran

CCAMLR, SEAFO

9037537

LANA (ZEUS, TRITON I [CCAMLR]/KINSHO MARU No 18, TRITON-1, ZEUS [SEAFO])

Nigerija (prejšnje države zastave: Mongolija, Togo, Sierra Leone) [CCAMLR]/neznana (zadnje znane države zastave: Japonska, Sierra Leone, Togo, Mongolija) [SEAFO]

CCAMLR, SEAFO

20060007 (ICCAT)

LILA No 10

neznana (zadnja znana država zastave: Panama)

ICCAT

7388267

LIMPOPO (ROSS, ALOS, LENA, CAP GEORGE [CCAMLR]/ROSS, ALOS, LENA, CAP GEORGE, CONBAROYA, TERCERO [SEAFO])

neznana (zadnje znane države zastave: Togo, Gana, Sejšeli, Francija [CCAMLR]/Sejšeli, Gana, Togo [SEAFO])

CCAMLR, SEAFO

20040007 (ICCAT)

MADURA 2

neznana

ICCAT

20040008 (ICCAT)

MADURA 3

neznana

ICCAT

7325746

MAINE (GUINESPA I, MAPOSA NOVENO, [SEAFO])

Republika Gvineja (Conakry)

NEAFC, NAFO, SEAFO

20060002 (ICCAT)

MARIA

neznana

ICCAT

20060005 (ICCAT)

MELILLA No 101

neznana (zadnja znana država zastave: Panama)

ICCAT

20060004 (ICCAT)

MELILLA No 103

neznana (zadnja znana država zastave: Panama)

ICCAT

7385174

MURTOSA

neznana (zadnja znana država zastave: Togo [NAFO/NEAFC,]/ Portugalska [SEAFO])

NEAFC, NAFO, SEAFO

C-00545/14613 [IATTC]/20110003 [ICCAT]

NEPTUNE

Gruzija

IATTC, ICCAT, WCPFC,

9319856

NIHEWAN (HUIQUAN, WUTAISHAN ANHUI 44, YANGZI HUA 44, TROSKY, PALOMA V [CCAMLR]/WUTAISHA N ANHUI 44, YANGZI HUA 44, PALOMA V, JIAN YUAN, TROSKY [SEAFO])

neznana (zadnje znane države zastave: Tanzanija, Mongolija, Namibija, Urugvaj)

CCAMLR, SEAFO

20060003 (ICCAT)

101 GLORIA (GOLDEN LAKE)

neznana (zadnja znana država zastave: Panama)

ICCAT

20060008 (ICCAT)

2 CHOYU

neznana (zadnja znana država zastave: Honduras)

ICCAT

20060011 (ICCAT)

3 CHOYU

neznana (zadnja znana država zastave: Honduras)

ICCAT

20040006 (ICCAT)

OCEAN DIAMOND

neznana

ICCAT

7826233/20090001 (ICCAT)

OCEAN LION

neznana (zadnja znana država zastave: Ekvatorialna Gvineja)

IOTC, ICCAT

11369 (IATTC)/20130022 (ICCAT)

ORCA

neznana (zadnja znana država zastave: Belize)

IATTC, ICCAT

20060012 (ICCAT)

ORIENTE No 7

neznana (zadnja znana država zastave: Honduras)

ICCAT

5062479

PERLON (CHERNE, BIGARO, HOKING, SARGO, LUGALPESCA)

neznana (zadnje znane države zastave: Mongolija, Togo, Urugvaj)

CCAMLR, SEAFO

6607666

RAY (KILY, CONSTANT, TROPIC, ISLA GRACIOSA [CCAMLR]/KILLY, CONSTANT, TROPIC, ISLA GRACIOSA [SEAFO])

neznana (zadnje znane države zastave: Belize, Mongolija, Ekvatorialna Gvineja, Južna Afrika) [CCAMLR]/Belize (prejšnje države zastave: Južna Afrika, Ekvatorialna Gvineja, Mongolija) [SEAFO]

CCAMLR, SEAFO

95 (IATTC)/20130023 (ICCAT)

REYMAR 6

neznana (zadnja znana država zastave: Belize)

IATTC, ICCAT

20130027 (ICCAT)

SAMUDERA PASIFIK No 18

Indonezija

ICCAT

200800004 prej AT000LIB00039 [ICCAT]

SHARON 1 (MANARA 1, POSEIDON)

neznana (zadnje znane države zastave: Libija, Združeno kraljestvo)

ICCAT

20050001 (ICCAT)

SOUTHERN STAR 136 (HSIANG CHANG)

neznana (zadnja znana država zastave: Saint Vincent in Grenadine)

ICCAT

9405 (IATTC)/20130024 (ICCAT)

TA FU 1

neznana

IATTC, ICCAT

6818930

TCHAW (REX, CONDOR, INCA, VIKING, CISNE AZUL [CCAMLR]/CONDOR, INCA, VIKING, CISNE AZUL, PESCAMEX III, AROSA CUARTO, REX [SEAFO])

neznana (zadnje znane države zastave: Togo, Belize, Sejšeli) [CCAMLR]/Togo (prejšnje države zastave: Belize, Sejšeli, Togo) [SEAFO]

CCAMLR, SEAFO

13568 (IATTC)/20130025 (ICCAT)

TCHING YE No 6 (EL DIRIA I)

neznana (zadnje znane države zastave: Belize, Kostarika)

IATTC, ICCAT

6905408

THUNDER (WUHAN No 4, KUKO, TYPHOON I, RUBIN, ARCTIC RANGER [CCAMLR]/ARCTIC RANGER, RUBIN, TYPHOON-I, KUKO [SEAFO])

Nigerija (prejšnje države zastave: Mongolija, Togo, Sejšeli, Združeno kraljestvo [CCAMLR])

CCAMLR, SEAFO

7905039

TIANTAI (KESHAN, BAIYANGDIAN, PACIFIC DUCHESS) [CCAMLR]/KESHAN (BAIYANGDIAN, PACIFIC DUCHESS) [SEAFO]

neznana (zadnje znane države zastave: Mongolija, Tanzanija) [CCAMLR]/Mongolija (prejšnja država zastave: Tanzanija) [SEAFO]

CCAMLR, SEAFO

7321374, 7325930 (SEAFO)

TRINITY (ENXEMBRE, YUCATAN BASIN, FONTENOVA, JAWHARA [NEAFC, NAFO]/YUCATAN BASIN, ENXEMBRE, FONTE NOVA, JAWHARA, UKOLA COREA [SEAFO])

Gana (prejšnje države zastave: Panama, Maroko) [NEAFC, NAFO]/Panama, Gibraltar, Maroko [SEAFO])

NEAFC, NAFO, SEAFO

8994295, 129 [IATTC] 20130026 [ICCAT]

WEN TENG No 688 (MAHKOIA ABADI No 196)

neznana (zadnja znana država zastave: Belize)

IATTC, ICCAT

20130016 (ICCAT)

YU FONG 168

Tajvan

WCPFC, ICCAT

2009002 (ICCAT)

YU MAAN WON

neznana (zadnja znana država zastave: Gruzija)

IOTC, ICCAT

---

(1)  Mednarodna pomorska organizacija.

1

(2)  Dodatne informacije so na voljo na spletnih straneh regionalnih organizacij za upravljanje ribištva.“

2

---

| 13.2.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 43/55 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 43/55

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 138/2014

z dne 12. februarja 2014

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.

| (2) | Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(2)

Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 12. februarja 2014

Za Komisijo V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Standardna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | IL | 107,2 |
| MA | 55,5 |
| TN | 72,1 |
| TR | 111,6 |
| ZZ | 86,6 |
| 0707 00 05 | MA | 168,6 |
| TR | 151,3 |
| ZZ | 160,0 |
| 0709 91 00 | EG | 176,4 |
| ZZ | 176,4 |
| 0709 93 10 | MA | 39,0 |
| TR | 132,9 |
| ZZ | 86,0 |
| 0805 10 20 | EG | 45,1 |
| IL | 66,4 |
| MA | 56,4 |
| TN | 52,4 |
| TR | 72,7 |
| ZZ | 58,6 |
| 0805 20 10 | IL | 138,2 |
| MA | 76,7 |
| ZZ | 107,5 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 60,3 |
| IL | 134,4 |
| JM | 112,4 |
| KR | 142,4 |
| MA | 132,8 |
| PK | 55,3 |
| TR | 59,7 |
| ZZ | 99,6 |
| 0805 50 10 | AL | 43,6 |
| MA | 71,7 |
| TR | 56,3 |
| ZZ | 57,2 |
| 0808 10 80 | CN | 88,4 |
| MK | 26,2 |
| US | 160,4 |
| ZZ | 91,7 |
| 0808 30 90 | CL | 123,8 |
| CN | 70,9 |
| TR | 122,0 |
| US | 197,2 |
| ZA | 95,0 |
| ZZ | 121,8 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Standardna uvozna vrednost

0702 00 00

IL

107,2

MA

55,5

TN

72,1

TR

111,6

ZZ

86,6

0707 00 05

MA

168,6

TR

151,3

ZZ

160,0

0709 91 00

EG

176,4

ZZ

176,4

0709 93 10

MA

39,0

TR

132,9

ZZ

86,0

0805 10 20

EG

45,1

IL

66,4

MA

56,4

TN

52,4

TR

72,7

ZZ

58,6

0805 20 10

IL

138,2

MA

76,7

ZZ

107,5

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

60,3

IL

134,4

JM

112,4

KR

142,4

MA

132,8

PK

55,3

TR

59,7

ZZ

99,6

0805 50 10

AL

43,6

MA

71,7

TR

56,3

ZZ

57,2

0808 10 80

CN

88,4

MK

26,2

US

160,4

ZZ

91,7

0808 30 90

CL

123,8

CN

70,9

TR

122,0

US

197,2

ZA

95,0

ZZ

121,8

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---