# Europeiska unionens L 30/2014

| | ISSN 1977-0820
  doi:10.3000/19770820.L_2014.030.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 30 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | femtiosjunde årgången31 januari 2014 |

ISSN 1977-0820

doi:10.3000/19770820.L_2014.030.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

L 30

Svensk utgåva

Lagstiftning

femtiosjunde årgången31 januari 2014

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | BESLUT |
| | | 2014/13/EU |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut av den 11 december 2013 om bekräftelse av de åtgärder som föreslagits av Förenade kungariket för skydd av marina ekosystem i bevarandeområdena Haisborough Hammond and Winterton, Startpoint to Plymouth Sound and Eddystone samt Land’s End and Cape Bank
  [delgivet med nr C(2013) 9003] | 1 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

BESLUT

2014/13/EU

*

Kommissionens genomförandebeslut av den 11 december 2013 om bekräftelse av de åtgärder som föreslagits av Förenade kungariket för skydd av marina ekosystem i bevarandeområdena Haisborough Hammond and Winterton, Startpoint to Plymouth Sound and Eddystone samt Land’s End and Cape Bank
  [delgivet med nr C(2013) 9003]

[delgivet med nr C(2013) 9003]

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

BESLUT

| 31.1.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 30/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 30/1

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT

av den 11 december 2013

om bekräftelse av de åtgärder som föreslagits av Förenade kungariket för skydd av marina ekosystem i bevarandeområdena Haisborough Hammond and Winterton, Startpoint to Plymouth Sound and Eddystone samt Land’s End and Cape Bank

[delgivet med nr C(2013) 9003]

(Endast de engelska, franska och nederländska texterna är giltiga)

(2014/13/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2371/2002 av den 20 december 2002 om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken (1), särskilt artikel 9 jämförd med artikel 8.3, och

av följande skäl:

| (1) | Rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (2) ger möjliget att utse särskilda bevarandeområden på EU-nivå. Enligt artiklarna 3 och 4 i det direktivet ska medlemsstaterna inrätta särskilda bevarandeområden och enligt artikel 6 vidta nödvändiga åtgärder för att skydda dessa områden från störningar och försämring. |
| --- | --- |

(1)

Rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (2) ger möjliget att utse särskilda bevarandeområden på EU-nivå. Enligt artiklarna 3 och 4 i det direktivet ska medlemsstaterna inrätta särskilda bevarandeområden och enligt artikel 6 vidta nödvändiga åtgärder för att skydda dessa områden från störningar och försämring.

| (2) | Genom kommissionens genomförandebeslut 2012/13/EU (3) upptogs områdena Haisborough, Hammond and Winterton (UK0030369), Start Point to Plymouth Sound and Eddystone (UK0030373) och Land's End and Cape Bank (UK0030375) i listan över områden av gemenskapsintresse enligt artikel 4.2 i direktiv 92/43/EEG. |
| --- | --- |

(2)

Genom kommissionens genomförandebeslut 2012/13/EU (3) upptogs områdena Haisborough, Hammond and Winterton (UK0030369), Start Point to Plymouth Sound and Eddystone (UK0030373) och Land's End and Cape Bank (UK0030375) i listan över områden av gemenskapsintresse enligt artikel 4.2 i direktiv 92/43/EEG.

| (3) | Åtgärder för bevarande, förvaltning och utnyttjande av levande akvatiska resurser omfattas av den gemensamma fiskeripolitikens bestämmelser. |
| --- | --- |

(3)

Åtgärder för bevarande, förvaltning och utnyttjande av levande akvatiska resurser omfattas av den gemensamma fiskeripolitikens bestämmelser.

| (4) | Enligt artikel 9 i förordning (EG) nr 2371/2002 får medlemsstaterna vidta icke-diskriminerande åtgärder för att minimera fiskets inverkan på bevarandet av de marina ekosystemen inom en gräns på 12 sjömil från dess baslinjer, förutsatt att unionen inte har antagit åtgärder för bevarande och förvaltning särskilt för detta område. Enligt direktiv 92/43/EEG måste de bevarandeåtgärder som är nödvändiga för dessa områden fastställas. Medlemsstatens åtgärder måste vara förenliga med de mål för den gemensamma fiskeripolitiken som fastställs i artikel 2 i förordning (EG) nr 2371/2002 och får inte vara mindre stränga än gällande unionslagstiftning. Om åtgärderna är tillämpliga på en annan medlemsstats fiskefartyg måste de anmälas till kommissionen, medlemsstaterna och de berörda regionala rådgivande nämnderna och måste därefter godkännas av kommissionen. |
| --- | --- |

(4)

Enligt artikel 9 i förordning (EG) nr 2371/2002 får medlemsstaterna vidta icke-diskriminerande åtgärder för att minimera fiskets inverkan på bevarandet av de marina ekosystemen inom en gräns på 12 sjömil från dess baslinjer, förutsatt att unionen inte har antagit åtgärder för bevarande och förvaltning särskilt för detta område. Enligt direktiv 92/43/EEG måste de bevarandeåtgärder som är nödvändiga för dessa områden fastställas. Medlemsstatens åtgärder måste vara förenliga med de mål för den gemensamma fiskeripolitiken som fastställs i artikel 2 i förordning (EG) nr 2371/2002 och får inte vara mindre stränga än gällande unionslagstiftning. Om åtgärderna är tillämpliga på en annan medlemsstats fiskefartyg måste de anmälas till kommissionen, medlemsstaterna och de berörda regionala rådgivande nämnderna och måste därefter godkännas av kommissionen.

| (5) | Den 18 november 2013 anmälde Förenade kungariket ytterligare åtgärder som landet ämnar vidta i de tre ovannämnda kustområdena till Belgien och Frankrike, vilka är de medlemsstater som berörs av åtgärderna, samt till den regionala rådgivande nämnden för Nordsjön, den regionala rådgivande nämnden för nordvästliga vatten och till Europeiska kommissionen. |
| --- | --- |

(5)

Den 18 november 2013 anmälde Förenade kungariket ytterligare åtgärder som landet ämnar vidta i de tre ovannämnda kustområdena till Belgien och Frankrike, vilka är de medlemsstater som berörs av åtgärderna, samt till den regionala rådgivande nämnden för Nordsjön, den regionala rådgivande nämnden för nordvästliga vatten och till Europeiska kommissionen.

| (6) | De åtgärder som Förenade kungariket lagt fram på grundval av direktiv 92/43/EEG innebär att det upprättas en zonindelning omfattande tre bevarandeområden samt ett förbud mot att använda släpredskap för bottenfiske inom specificerade område inom vart och ett av de tre utsedda bevarandeområdena. Vid tillämpningen av åtgärderna i detta beslut definierar Förenade kungariket släpredskap för bottenfiske som alla fiskeredskap som skjuts eller dras genom vattnet och som har kontakt med havsbotten. Detta inbegriper bottentrålar med trålbord, bomtrålar och släpskrapor och sugskrapor. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som Förenade kungariket lagt fram på grundval av direktiv 92/43/EEG innebär att det upprättas en zonindelning omfattande tre bevarandeområden samt ett förbud mot att använda släpredskap för bottenfiske inom specificerade område inom vart och ett av de tre utsedda bevarandeområdena. Vid tillämpningen av åtgärderna i detta beslut definierar Förenade kungariket släpredskap för bottenfiske som alla fiskeredskap som skjuts eller dras genom vattnet och som har kontakt med havsbotten. Detta inbegriper bottentrålar med trålbord, bomtrålar och släpskrapor och sugskrapor.

| (7) | De åtgärder som föreslås av Förenade kungariket är avsedda att bidra till genomförandet av direktiv 92/43/EEG och är förenliga med de mål som fastställs i artikel 2 i förordning (EG) nr 2371/2002, särskilt vad gäller kravet att tillämpa försiktighetsmetoden genom att vidta åtgärder för att skydda och bevara levande akvatiska resurser. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreslås av Förenade kungariket är avsedda att bidra till genomförandet av direktiv 92/43/EEG och är förenliga med de mål som fastställs i artikel 2 i förordning (EG) nr 2371/2002, särskilt vad gäller kravet att tillämpa försiktighetsmetoden genom att vidta åtgärder för att skydda och bevara levande akvatiska resurser.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De åtgärder som föreslås av Förenade kungariket för skydd av marina ekosystem i bevarandeområdena Haisborough Hammond and Winterton, Start Point to Plymouth Sound and Eddystone samt Land's End and Cape Bank och som specificeras i bilagan, bekräftas härmed.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Konungariket Belgien, Republiken Frankrike och Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland.

Utfärdat i Bryssel den 11 december 2013.

På kommissionens vägnar

Maria DAMANAKI

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 358, 31.12.2002, s. 59.

1

(2)  EGT L 206, 22.7.1992, s. 7.

2

(3)  EUT L 11, 13.1.2012, s. 1.

3

---

BILAGA

MOTIVERING AV ANMÄLNINGEN AV TRE FÖRORDNINGAR OM FÖRBUD MOT SLÄPREDSKAP FÖR BOTTENFISKE I SPECIFICERADE OMRÅDEN I FÖRENADE KUNGARIKETS TERRITORIALVATTEN

Anmälan i enlighet med artikel 9 i rådets förordning (EG) nr 2371/2002 av den 20 december 2002 om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken (EGT L 358, 31.12.2002, s. 59).

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

| 1. | Inledning |
| --- | --- |

1.

| 2. | EU:s rättsliga ram |
| --- | --- |

2.

| 3. | Den engelska rättsliga ramen |
| --- | --- |

3.

| 4. | Reviderad strategi för förvaltning av kommersiellt fiske i europeiska marina skyddsområden (Natura 2000-områden) |
| --- | --- |

4.

| 5. | Föreslagna åtgärder |
| --- | --- |

5.

| 6. | Genomförande av åtgärderna |
| --- | --- |

6.

| 7. | Samråd med berörda medlemsstater, regionala rådgivande nämnder och Europeiska kommissionen |
| --- | --- |

7.

BILAGOR

| Bilaga I: | Det europeiska marina skyddsområdet Land’s End och (specificerat område), föreskrift om släpredskap för bottenfiske samt diagram |
| --- | --- |

Bilaga I:

| Bilaga II: | Det europeiska marina skyddsområdet Start Point to Plymouth Sound and Eddystone (specificerade områden), föreskrift om släpredskap för bottenfiske samt diagram |
| --- | --- |

Bilaga II:

| Bilaga III: | Det europeiska marina skyddsområdet Haisborough, Hammond and Winterton (specificerade områden), föreskrift om släpredskap för bottenfiske samt diagram |
| --- | --- |

Bilaga III:

| Bilaga IV: | Konsekvensbedömning av det europeiska marina skyddsområdet Land’s End and Cape Bank (specificerat område), föreskrift om släpredskap för bottenfiske |
| --- | --- |

Bilaga IV:

| Bilaga V: | Konsekvensbedömning av det europeiska marina skyddsområdet Start Point to Plymouth Sound and Eddystone (specificerade områden), föreskrift om släpredskap för bottenfiske |
| --- | --- |

Bilaga V:

| Bilaga VI: | Konsekvensbedömning av det europeiska marina skyddsområdet Haisborough, Hammond and Winterton (specificerade områden), föreskrift om släpredskap för bottenfiske |
| --- | --- |

Bilaga VI:

1.   INLEDNING

Förenade kungarikets regering har för avsikt att vidta åtgärder för att förbjuda fiskeverksamhet med botteredskap i specificerade områden för att skydda stenrev i vissa brittiska marina Natura 2000-områden som utsetts enligt bilaga I. För att dessa åtgärder ska bli tillämpliga på alla fartyg, inklusive andra EU-medlemsstaters fiskefartyg, följer Förenade kungariket de förfaranden som anges i artikel 9 i förordning (EG) nr 2371/2002. De åtgärder som Förenade kungariket har för avsikt att vidta samt berörda medlemsstater anges nedan:

| — | De europeiska marina skyddsområdena Land’s End and Cape Bank (specificerade områden), förordningen om släpredskap för bottenfiske – Frankrike och Belgien (bilaga I) |
| --- | --- |

—

De europeiska marina skyddsområdena Land’s End and Cape Bank (specificerade områden), förordningen om släpredskap för bottenfiske – Frankrike och Belgien (bilaga I)

| — | De europeiska marina skyddsområdena Start Point to Plymouth Sound and Eddystone, förordningen om släpredskap för bottenfiske – Frankrike och Belgien (bilaga II) |
| --- | --- |

—

De europeiska marina skyddsområdena Start Point to Plymouth Sound and Eddystone, förordningen om släpredskap för bottenfiske – Frankrike och Belgien (bilaga II)

| — | De europeiska marina skyddsområdena Haisborough, Hammond and Winterton (specificerade områden), förordningen om släpredskap för bottenfiske – Belgien (bilaga III) |
| --- | --- |

—

De europeiska marina skyddsområdena Haisborough, Hammond and Winterton (specificerade områden), förordningen om släpredskap för bottenfiske – Belgien (bilaga III)

2.   EU:S RÄTTSLIGA RAM

2.1.   Artikel 9 i förordning (EG) nr 2371/2002 (den gemensamma fiskeripolitikens grundförordning)

Enligt artikel 9 i förordning (EG) nr 2371/2002 får medlemsstaterna vidta icke-diskriminerande åtgärder för att minimera fiskets inverkan på bevarandet av de marina ekosystemen inom en gräns på 12 sjömil från dess baslinjer, förutsatt att unionen inte har antagit åtgärder för bevarande och förvaltning särskilt för detta område.

Medlemsstatens åtgärder ska vara förenliga med de mål som fastställs i artikel 2 och får inte vara mindre stränga än gällande unionslagstiftning.

Om de åtgärder som en medlemsstat ska vidta kan påverka en annan medlemsstats fartyg får de inte vidtas förrän efter samråd med kommissionen, medlemsstaterna och de berörda regionala rådgivande nämnderna om ett utkast till åtgärderna tillsammans med en motivering.

Syftet med Förenade kungarikets föreslagna åtgärder är att minimera fiskets inverkan på bevarandet av marina ekosystem genom att skydda stenrev som utsetts enligt bilaga I till rådets direktiv 92/43/EEG från försämring till följd av inverkan av släpredskap för bottenfiske.

Unionen har dessutom ännu inte antagit åtgärder som specifikt inriktas på bevarande av marina ekosystem för dessa marina Natura 2000-områden.

2.2.   Tillträde till Förenade kungarikets territorialvatten

I bilaga I till förordning (EG) nr 2371/2002 anges tillträdesrättigheter till engelska territorialvatten (6–12 sjömil från 1983 års baslinjer) för fartyg från andra medlemsstater.

Franska och belgiska fartyg har tillträde för fiske av bottenlevande fisk i områden som omfattar områdena av gemenskapsintresse Land’s End and Cape Bank (1) samt Start Point to Plymouth Sound and Eddystone. Belgiska fartyg har dessutom även tillträde för fiske av bottenlevande fisk i det område som omfattar området av gemenskapsintresse Haisborough, Hammond and Winterton.

3.   DEN ENGELSKA RÄTTSLIGA RAMEN

3.1.   Lagen om tillträde till marina områden och kustområden från 2009

Enligt paragraferna 129–133 i lagen om tillträde till marina områden och kustområden har Marina förvaltningsorganisationen (MMO) befogenhet i England att utarbeta förordningar fram till 12 sjömil från Förenade kungarikets baslinje för att främja de bevarandemål som har angetts för marina bevarandeområden (en typ av marint skyddsområde).

3.2.   2010 års förordningar om bevarande av livsmiljöer och arter (livsmiljöförordningarna)

Enligt paragraf 38 i livsmiljöförordningarna utvidgas MMO:s befogenhet att utarbeta förordningar enligt lagen om tillträde till marina områden och kustområden till utarbetande av förordningar för skydd av europeiska marina skyddsområden (marina Natura 2000-områden) i England.

4.   REVIDERAD STRATEGI FÖR FÖRVALTNING AV KOMMERSIELLT FISKE I EUROPEISKA MARINA SKYDDSOMRÅDEN (NATURA 2000-OMRÅDEN)

Den 14 augusti 2012 meddelade ministeriet för miljö-, livsmedels- och landsbygdsfrågor (Defra) att en reviderad strategi skulle tas fram för förvaltningen av kommersiellt fiske i europeiska marina skyddsområden (2) (marina Natura 2000-områden) i engelska vatten. Den reviderade strategin utarbetades och genomförs nu i nära samråd med fiskeriavdelningen i genomförandegruppen för europeiska marina skyddsområden, som omfattar företrädare för fiskeriindustrin, miljöorganisationer och rådgivare i fiskerifrågor och marinvetenskapliga frågor.

Enligt den reviderade strategin genomfördes en allmän riskbedömning av den ömsesidiga påverkan mellan alla kommersiella fiskeriverksamheter och alla utsedda marina Natura 2000-områden i engelska vatten. Resultatet av denna bedömning har sammanställts och visas i en matris (3). I matrisen har verksamheter/ömsesidig påverkan på rev kategoriserats som röda, gula, gröna eller blå. En röd klassificering visar på en hög risk för försämring för revet. För att se till att risken för försämring av revet undanröjs och därmed säkra efterlevnad av artikel 6 i rådets direktiv 92/43/EEG (habitatdirektivet), är lagstiftarna i Förenade kungariket skyldiga att senast i slutet av 2013 införa förvaltning av sådana rev för att förbjuda verksamheter som leder till sådan ömsesidig påverkan. Centrumet för miljö-, fiskeri- och vattenbruksvetenskap (Cefas) genomförde en oberoende granskning av matrisens resultat. (4)

De föreslagna åtgärderna i denna anmälan är att förvalta rev som är utsatta för hög risk för ömsesidig påverkan (röd klassificering). För den ömsesidiga påverkan som klassificeras som gul råder det större osäkerhet angående risken, och de kommer därför att kräva bedömningar på områdesnivå för att avgöra huruvida en verksamhet behöver förvaltas för att skydda de berörda reven. Bedömningarna kommer att genomföras under perioden 2014–-2016. Om förvaltningsåtgärder skulle krävas kommer de att införas i slutet av 2016. I bedömningen av ömsesidig påverkan som klassas som gul måste kombinerade effekter från ömsesidig påverkan som i sig själva sannolikt inte kommer att påverka bevarandemålet för revet i fråga beaktas (dessa kategoriseras som gröna i matrisen). En blå kategorisering anger att ingen ömsesidig påverkan förekommer, vilket innebär att ingen ytterligare bedömning krävs.

5.   FÖRESLAGNA ÅTGÄRDER

Syftet med de föreslagna åtgärderna är att förbjuda användningen av släpredskap för bottenfiske i specificerade områden (bilagorna I–III). Släpredskap för bottenfiske omfattar alla fiskeredskap som skjuts eller dras genom vattnet och kommer i kontakt med havsbotten. Detta inbegriper bottentrålare med trålbord, bomtrålare samt släp- och sugskapor.

Den ömsesidiga påverkan mellan dessa rev och släpredskap för bottenfiske har valts ut för skydd eftersom det har fastställts att användningen av sådana redskap medför en hög risk för försämring av reven. Annan ömsesidig påverkan som förekommer på dessa Natura 2000-platser (till exempel mellan släpredskap för bottenfiske och sandbankar) kommer att utredas via en konsekvensbedömning från plats till plats (enligt vad som anges ovan). Lämpliga förvaltningsåtgärder för dessa typer av ömsesidig påverkan kommer att införas i slutet av 2016.

För varje föreslagen åtgärd har konsekvensbedömningar utarbetats för att identifiera eventuella ekonomiska effekter av åtgärderna (bilagorna IV–VI).

6.   GENOMFÖRANDE AV ÅTGÄRDERNA

Marina förvaltningsorganisationen kommer att tillämpa en informations- och riskbaserad strategi för förvaltningen av europeiska marina skyddsområden.

Om tillgänglig information visar att en förvaltningsåtgärd inte efterlevs eller att det finns en risk för att så inte sker kommer MMO att utarbeta en genomförandestrategi som är anpassad till behoven för det berörda marina skyddade området och vid behov anslå lämpliga resurser. Detta kan inbegripa aktioner från marinen, flygövervakning eller gemensamma operationer med andra organ, t.ex. sammanslutningen av myndigheter för kustfiske och bevarande (Association of Inshore Fisheries and Conservation Authorities, IFCA), den brittiska gränsstyrkan, den brittiska miljöbyrån eller andra medlemsstaters tillsynsmyndigheter). MMO kommer att samordna eventuella gemensamma operationer, och frekvensen och kraften i genomförandet kommer att vara beroende av risknivå och tillgänglig information. Övervakningsåtgärder kan också vidtas genom att fartygen blir skyldiga att rapportera sin position.

Närmare upplysningar om MMO:s riskbaserade genomförandeprocess finns här: http://www.marinemanagement.org.uk/about/documents/risk-based-enforcement.pdf

Huvudprinciperna för MMO:s reglering av marina skyddade områden anges i lagen om lagstiftnings- och regleringsreform från 2006 samt lagstiftarnas efterlevnadskod, och syftar till att se till att alla genomförandeåtgärder som MMO vidtar är proportionerliga, ansvarsfulla, enhetliga, öppna och riktade. Närmare upplysningar ges i MMO:s efterlevnads- och genomförandestrategi: http://www.marinemanagement.org.uk/about/documents/compliance_enforcement.pdf

7.   SAMRÅD MED BERÖRDA MEDLEMSSTATER, REGIONALA RÅDGIVANDE NÄMNDER OCH EUROPEISKA KOMMISSIONEN

De medlemstater som berörs av de föreslagna åtgärderna är Frankrike och Belgien. Berörda regionala rådgivande nämnder är nämnden för Nordsjön (för SCI Haisborough, Hammond and Winterton) och nämnden för de nordvästra vattnen (för SCI Land’s End and Cape Bank samt SCI Start Point to Plymouth Sound and Eddystone).

Frankrikes och Belgiens fiskerimyndigheter kontaktades för att diskutera Förenade kungarikets förslag under ett informellt samråd. Båda medlemsstaternas fiskerimyndigheter, relevanta företrädare för Frankrikes och Belgiens fiskeriindustrier och berörda regionala rådgivande nämnder hördes som ett led i det formella samrådet om dessa åtgärder den 10 september–22 oktober 2013.

7.1   Samrådsdatum

Det informella förberedande samrådet om de föreslagna åtgärderna genomfördes den 9 juni–15 augusti 2013. Det formella samrådet om åtgärderna, vilket är ett krav enligt Förenade kungarikets lagstiftning, genomfördes den 10 september–22 oktober 2013. En formell anmälan i enlighet med artikel 9 i förordning (EG) nr 2371/2002 kommer att inges senast den 18 november 2013.

Den 7 juni 2013 skickade Marina förvaltningsorganisationen (MMO) en skrivelse till Frankrikes fiskerimyndigheter (Direction des pêches maritimes et de l’aquaculture och Agence des aires marine protégées) och Belgiens fiskerimyndigheter (Dienst Zeevisserij) med en förfrågan om ett möte för att kunna diskutera våra åtgärder med myndigheter och företrädare för fiskeriindustrin.

Ett möte anordnades den 12 juli 2013 mellan MMO, Dienst Zeevisserij (de belgiska fiskerimyndigheterna), Redescentrale (belgisk fiskproducentorganisation) och andra företrädare för den belgiska fiskeriindustrin.

De franska myndigheterna besvarade MMO:s skrivelse den 9 juli 2013 och föreslog ett möte i september. Ett möte anordnades den 27 september 2013 mellan MMO, Direction des pêches maritimes et de l’aquaculture (de franska fiskerimyndigheterna), Comité National des Pêches Maritimes et des élevages marins (CNPMEM: de nationella företrädarna för den franska fiskeriindustrin) och flera regionala franska fiskeriföreträdare.

Den 10 september 2013 skickade MMO en skrivelse till de två regionala rådgivande nämnderna och bad dem att lämna sina synpunkter på det offentliga samrådet. Vid uppföljande telefonsamtal till varje nämnds sekretariat bekräftades att de båda nämnderna inte skulle lämna gemensamma synpunkter på det offentliga samrådet. De skulle i stället vidarebefordra informationen om samrådet till sina medlemmar, som fick skicka individuella svar om de så önskade.

7.2   Synpunkter på det offentliga samrådet och MMO:s svar

Inga synpunkter på det offentliga samrådet mottogs från de franska eller belgiska myndigheterna eller från de berörda rådgivande nämnderna. Synpunkter på det offentliga samrådet rörande andra medlemsstaters fartyg mottogs från Redescentrale och CNPMEM.

7.3   Korrespondens mellan Förenade kungariket och Europeiska kommissionen

Den 20 juni skickade Defra en skrivelse till Europeiska kommissionen med en uppdatering av de föreslagna MMO-åtgärderna. Uppdateringen innehöll en karta över de bilaga I-rev som behöver skyddas. Ett möte anordnades den 18 september 2013 mellan Defra, MMO och Europeiska kommissionen om en närmare redogörelse för MMO:s förslag.

BILAGA I

MARINA FÖRVALTNINGSORGANISATIONEN

2009 ÅRS LAG OM TILLTRÄDE TILL MARINA OMRÅDEN OCH KUSTOMRÅDEN (2009 c.23)

FÖRESKRIFT OM SLÄPREDSKAP FÖR BOTTENFISKE I DET EUROPEISKA MARINA SKYDDSOMRÅDET LAND'S END OCH CAPE BANK (SPECIFICERAT OMRÅDE)

Marina förvaltningsorganisationen (5) antar, i utövandet av sina befogenheter i enlighet med föreskrift 38 i 2010 års förordningar om bevarande av livsmiljöer och arter (6) och paragraf 129 i 2009 års lag om tillträde till marina områden och kustområden (7), och efter att ha

| — | översänt kopior av utkastet till föreskrift till lämpliga instanser för granskning i enlighet med paragraf 130.3 i den lagen, |
| --- | --- |

—

översänt kopior av utkastet till föreskrift till lämpliga instanser för granskning i enlighet med paragraf 130.3 i den lagen,

| — | i enlighet med paragraf 130.4 i den lagen lämnat en kopia av utkastet till föreskrift till dem som efterfrågar en sådan kopia, |
| --- | --- |

—

i enlighet med paragraf 130.4 i den lagen lämnat en kopia av utkastet till föreskrift till dem som efterfrågar en sådan kopia,

| — | offentliggjort ett meddelande om sitt förslag att utarbeta föreskriften i enlighet med paragraferna 130.6 och 130.7 i den lagen, |
| --- | --- |

—

offentliggjort ett meddelande om sitt förslag att utarbeta föreskriften i enlighet med paragraferna 130.6 och 130.7 i den lagen,

| — | genomfört samråd med Europeiska kommissionen, Konungariket Belgiens regering, Republiken Frankrikes regering och den regionala rådgivande nämnden för nordvästliga vatten och därefter mottagit bekräftelse av utkastet till föreskrift från kommissionen i enlighet med artiklarna 8.3, 9.1 och 9.2 i rådets förordning (EG) nr 2371/2002 av den 20 december 2002 om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken (8), |
| --- | --- |

—

genomfört samråd med Europeiska kommissionen, Konungariket Belgiens regering, Republiken Frankrikes regering och den regionala rådgivande nämnden för nordvästliga vatten och därefter mottagit bekräftelse av utkastet till föreskrift från kommissionen i enlighet med artiklarna 8.3, 9.1 och 9.2 i rådets förordning (EG) nr 2371/2002 av den 20 december 2002 om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken (8),

följande föreskrift.

Tolkning

| 1. | I denna föreskrift avser ”specificerat område” Cape Bank enligt definitionen i planen. |
| --- | --- |

1.

I denna föreskrift avser ”specificerat område” Cape Bank enligt definitionen i planen.

Förbud

| 2. | Ingen får använda släpredskap för bottenfiske av något slag i det specificerade området. |
| --- | --- |

2.

Ingen får använda släpredskap för bottenfiske av något slag i det specificerade området.

Undantag för vetenskapliga och bestånds- eller fortplantningsmässiga ändamål

| 3. | Denna föreskrift ska inte tillämpas på personer som vidtar en åtgärd som skulle utgöra en överträdelse av denna föreskrift om åtgärden vidtagits i enlighet med ett skriftligt tillstånd utfärdat av Marina förvaltningsorganisationen som auktoriserar åtgärden för vetenskapliga och bestånds- - eller fortplantningsmässiga ändamål. |
| --- | --- |

3.

Denna föreskrift ska inte tillämpas på personer som vidtar en åtgärd som skulle utgöra en överträdelse av denna föreskrift om åtgärden vidtagits i enlighet med ett skriftligt tillstånd utfärdat av Marina förvaltningsorganisationen som auktoriserar åtgärden för vetenskapliga och bestånds- - eller fortplantningsmässiga ändamål.

Citering

| 4. | Hänvisning till denna föreskrift kan göras under namnet föreskriften om användning av släpredskap för bottenfiske i det marina skyddsområdet Land's End and Cape Bank (specificerade områden). |
| --- | --- |

4.

Hänvisning till denna föreskrift kan göras under namnet föreskriften om användning av släpredskap för bottenfiske i det marina skyddsområdet Land's End and Cape Bank (specificerade områden).

Föreskriften utfärdas med Marina förvaltningsorganisationens officiella sigill

den ... ... 2013.

LS

Marina förvaltningsorganisationens officiella sigill stämplades på denna föreskrift i närvaro av:

[namn]

Direktören för Marina förvaltningsorganisationen

Ministern för miljö-, livsmedels- och landsbygdsfrågor godkänner i utövande av sina befogenheter i enlighet med paragraf 130.8 i 2009 års lag om tillträde till marina områden och kustområden föreskriften om släpredskap för bottenfiske i det marina skyddsområdet Land's End and Cape Bank (specificerade områden) som utfärdats av Marina förvaltningsorganisationen den ... ... 2013, och har beslutat att föreskriften ska träda i kraft den ... ... 2013.

[namn]

[befattning]

Överordnad statstjänsteman för ministern för miljö-, livsmedels- och landsbygdsfrågor och på dennes vägnar

Datum:

PLAN

Definition av Cape Bank

De koordinater som används i denna plan grundas på WGS 84 datum, där ”WGS 84” avser referenssystemet World Geodetic System, reviderat 1984.

”Cape Bank” avser det område som innesluts av en linje dragen från

| | punkt A (50 grader 19,969 minuter nord, 5 grader 43,216 minuter väst) till |
| --- | --- |

punkt A (50 grader 19,969 minuter nord, 5 grader 43,216 minuter väst) till

| | punkt B (50 grader 16,913 minuter nord, 5 grader 48,820 minuter väst) till |
| --- | --- |

punkt B (50 grader 16,913 minuter nord, 5 grader 48,820 minuter väst) till

| | punkt C (50 grader 8,500 minuter nord, 5 grader 47,338 minuter väst) till |
| --- | --- |

punkt C (50 grader 8,500 minuter nord, 5 grader 47,338 minuter väst) till

| | punkt D (50 grader 4,747 minuter nord, 5 grader 48,929 minuter väst) till |
| --- | --- |

punkt D (50 grader 4,747 minuter nord, 5 grader 48,929 minuter väst) till

| | punkt E (50 grader 11,468 minuter nord, 5 grader 57,977 minuter väst) till |
| --- | --- |

punkt E (50 grader 11,468 minuter nord, 5 grader 57,977 minuter väst) till

| | punkt F (50 grader 19,129 minuter nord, 5 grader 52,099 minuter väst) till |
| --- | --- |

punkt F (50 grader 19,129 minuter nord, 5 grader 52,099 minuter väst) till

| | punkt G (50 grader 21,159 minuter nord, 5 grader 44,468 minuter väst) |
| --- | --- |

punkt G (50 grader 21,159 minuter nord, 5 grader 44,468 minuter väst)

och därifrån från punkt G till punkt A.

Förklarande anmärkning

(Denna anmärkning ingår inte i föreskriften)

Marina förvaltningsorganisationen har utarbetat denna föreskrift för att säkerställa att fiskeverksamheter förvaltas på ett sätt som är förenligt med kraven i artikel 6 i rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter.

Genom denna föreskrift skyddas upprättstående grupper av rev till havs genom förbud mot användning av släpredskap för bottenfiske i specificerade områden i Land's End and Cape Bank.

De specificerade områdena definieras i punkt 1 och i planen till denna föreskrift.

De specificerade områdena identifieras endast för illustrativa ändamål på kartorna nedan.

Image

BILAGA II

MARINA FÖRVALTNINGSORGANISATIONEN

2009 ÅRS LAG OM TILLTRÄDE TILL MARINA OMRÅDEN OCH KUSTOMRÅDEN (2009 c.23)

FÖRESKRIFT OM SLÄPREDSKAP FÖR BOTTENFISKE I DE EUROPEISKA MARINA SKYDDSOMRÅDENA START POINT TO PLYMOUTH SOUND AND EDDYSTONE (SPECIFICERADE OMRÅDEN)

Marina förvaltningsorganisationen (9), antar, i utövandet av sina befogenheter i enlighet med föreskrift 38 i 2010 års förordningar om bevarande av livsmiljöer och arter (10) och paragraf 129 i 2009 års lag om tillträde till marina områden och kustområden (11), och efter att ha

| — | översänt kopior av utkastet till föreskrift till lämpliga instanser för granskning i enlighet med paragraf 130.3 i den lagen, |
| --- | --- |

—

översänt kopior av utkastet till föreskrift till lämpliga instanser för granskning i enlighet med paragraf 130.3 i den lagen,

| — | i enlighet med paragraf 130.4 i den lagen lämnat en kopia av utkastet till föreskrift till dem som efterfrågar en sådan kopia, |
| --- | --- |

—

i enlighet med paragraf 130.4 i den lagen lämnat en kopia av utkastet till föreskrift till dem som efterfrågar en sådan kopia,

| — | offentliggjort ett meddelande om sitt förslag att utarbeta föreskriften i enlighet med paragraferna 130.6 och 130.7 i den lagen, |
| --- | --- |

—

offentliggjort ett meddelande om sitt förslag att utarbeta föreskriften i enlighet med paragraferna 130.6 och 130.7 i den lagen,

| — | genomfört samråd med Europeiska kommissionen, Konungariket Belgiens regering, Republiken Frankrikes regering och den regionala rådgivande nämnden för nordvästliga vatten och därefter mottagit bekräftelse av utkastet till föreskrift från kommissionen i enlighet med artiklarna 8.3, 9.1 och 9.2 i rådets förordning (EG) nr 2371/2002 av den 20 december 2002 om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken (12), |
| --- | --- |

—

genomfört samråd med Europeiska kommissionen, Konungariket Belgiens regering, Republiken Frankrikes regering och den regionala rådgivande nämnden för nordvästliga vatten och därefter mottagit bekräftelse av utkastet till föreskrift från kommissionen i enlighet med artiklarna 8.3, 9.1 och 9.2 i rådets förordning (EG) nr 2371/2002 av den 20 december 2002 om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken (12),

följande föreskrift.

Tolkning

| 1. | I denna föreskrift avser
  a)   1983 års baslinjer: baslinjerna för mätningen av bredden på Förenade kungarikets territorialhav såsom de var dragna den 25 januari 1983 i enlighet med 1964 års ministerdekret om territorialvatten (13),
  b)   specificerade områden: Hatt Rock och Brentons enligt definitionen i planen. |
| --- | --- |

1.

I denna föreskrift avser

a)   1983 års baslinjer: baslinjerna för mätningen av bredden på Förenade kungarikets territorialhav såsom de var dragna den 25 januari 1983 i enlighet med 1964 års ministerdekret om territorialvatten (13),

b)   specificerade områden: Hatt Rock och Brentons enligt definitionen i planen.

Förbud

| 2. | Ingen får använda släpredskap för bottenfiske av något slag i de specificerade områdena. |
| --- | --- |

2.

Ingen får använda släpredskap för bottenfiske av något slag i de specificerade områdena.

Undantag för vetenskapliga och bestånds- eller fortplantningsmässiga ändamål

| 3. | Denna föreskrift ska inte tillämpas på personer som vidtar en åtgärd som skulle utgöra en överträdelse av denna föreskrift om åtgärden vidtagits i enlighet med ett skriftligt tillstånd utfärdat av Marina förvaltningsorganisationen som auktoriserar åtgärden för vetenskapliga och bestånds- eller fortplantningsmässiga ändamål. |
| --- | --- |

3.

Denna föreskrift ska inte tillämpas på personer som vidtar en åtgärd som skulle utgöra en överträdelse av denna föreskrift om åtgärden vidtagits i enlighet med ett skriftligt tillstånd utfärdat av Marina förvaltningsorganisationen som auktoriserar åtgärden för vetenskapliga och bestånds- eller fortplantningsmässiga ändamål.

Citering

| 4. | Hänvisning till denna föreskrift kan göras under namnet föreskriften om användning av släpredskap för bottenfiske i de marina skyddsområdena Start Point to Plymouth Sound and Eddystone (specificerade områden). |
| --- | --- |

4.

Hänvisning till denna föreskrift kan göras under namnet föreskriften om användning av släpredskap för bottenfiske i de marina skyddsområdena Start Point to Plymouth Sound and Eddystone (specificerade områden).

Föreskriften utfärdas med Marina förvaltningsorganisationens officiella sigill

den ... ... 2013.

LS

Marina förvaltningsorganisationens officiella sigill stämplades på denna föreskrift i närvaro av:

[namn]

Direktören för Marina förvaltningsorganisationen

Ministern för miljö-, livsmedels- och landsbygdsfrågor godkänner i utövande av sina befogenheter i enlighet med paragraf 130.8 i 2009 års lag om tillträde till marina områden och kustområden föreskriften om släpredskap för bottenfiske i det marina skyddsområdet Start Point to Plymouth Sound and Eddystone (specificerade områden) som utfärdats av Marina förvaltningsorganisationen den ... ... 2013, och har beslutat att föreskriften ska träda i kraft den ... ... 2013.

[namn]

[befattning]

Överordnad statstjänsteman för ministern för miljö-, livsmedels- och landsbygdsfrågor och på dennes vägnar

Datum:

PLAN

Definitioner av Hatt Rock och Brentons

De koordinater som används i denna plan grundas på WGS 84 datum, där ”WGS 84” avser referenssystemet World Geodetic System, reviderat 1984.

”Hatt Rock” avser det område som innesluts av en linje dragen från

| | punkt A (50 grader 10,320 minuter nord, 4 grader 28,388 minuter väst) till |
| --- | --- |

punkt A (50 grader 10,320 minuter nord, 4 grader 28,388 minuter väst) till

| | punkt B (50 grader 10,170 minuter nord, 4 grader 29,413 minuter väst) till |
| --- | --- |

punkt B (50 grader 10,170 minuter nord, 4 grader 29,413 minuter väst) till

| | punkt C (50 grader 10,568 minuter nord, 4 grader 29,755 minuter väst) till |
| --- | --- |

punkt C (50 grader 10,568 minuter nord, 4 grader 29,755 minuter väst) till

| | punkt D (50 grader 10,832 minuter nord, 4 grader 29,227 minuter väst) till |
| --- | --- |

punkt D (50 grader 10,832 minuter nord, 4 grader 29,227 minuter väst) till

| | punkt E (50 grader 10,782 minuter nord, 4 grader 28,543 minuter väst) |
| --- | --- |

punkt E (50 grader 10,782 minuter nord, 4 grader 28,543 minuter väst)

och därifrån från punkt E till punkt A.

”Brentons” avser det område som innesluts av en linje dragen från

| | punkt A (50 grader 10,714 minuter nord, 4 grader 25,325 minuter väst) till |
| --- | --- |

punkt A (50 grader 10,714 minuter nord, 4 grader 25,325 minuter väst) till

| | punkt B (50 grader 10,651 minuter nord, 4 grader 25,599 minuter väst) till |
| --- | --- |

punkt B (50 grader 10,651 minuter nord, 4 grader 25,599 minuter väst) till

| | punkt C (50 grader 10,632 minuter nord, 4 grader 25,870 minuter väst) till |
| --- | --- |

punkt C (50 grader 10,632 minuter nord, 4 grader 25,870 minuter väst) till

| | punkt D (50 grader 12,167 minuter nord, 4 grader 26,709 minuter väst) till |
| --- | --- |

punkt D (50 grader 12,167 minuter nord, 4 grader 26,709 minuter väst) till

| | punkt E (50 grader 12,330 minuter nord, 4 grader 26,505 minuter väst) till |
| --- | --- |

punkt E (50 grader 12,330 minuter nord, 4 grader 26,505 minuter väst) till

| | punkt F (50 grader 12,398 minuter nord, 4 grader 26,1972 minuter väst) till |
| --- | --- |

punkt F (50 grader 12,398 minuter nord, 4 grader 26,1972 minuter väst) till

| | punkt G (50 grader 12,750 minuter nord, 4 grader 25,251 minuter väst) till |
| --- | --- |

punkt G (50 grader 12,750 minuter nord, 4 grader 25,251 minuter väst) till

| | punkt H (50 grader 12,956 minuter nord, 4 grader 24,723 minuter väst) |
| --- | --- |

punkt H (50 grader 12,956 minuter nord, 4 grader 24,723 minuter väst)

och därifrån från punkt H till punkt A genom en linje dragen sex sjömil mot havet från 1983 års baslinjer.

Förklarande anmärkning

(Denna anmärkning ingår inte i föreskriften)

Marina förvaltningsorganisationen har utarbetat denna föreskrift för att säkerställa att fiskeverksamheter förvaltas på ett sätt som är förenligt med kraven i artikel 6 i rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter.

Genom denna föreskrift skyddas stenrev till havs genom förbud mot användning av släpredskap för bottenfiske i specificerade områden i de europeiska marina skyddsområdena Start Point to Plymouth Sound and Eddystone.

De specificerade områdena definieras i punkt 1 och i planen till denna föreskrift.

De specificerade områdena identifieras endast för illustrativa ändamål på kartorna nedan.

Image

BILAGA III

MARINA FÖRVALTNINGSORGANISATIONEN

2009 ÅRS LAG OM TILLTRÄDE TILL MARINA OMRÅDEN OCH KUSTOMRÅDEN (2009 c.23)

FÖRESKRIFT OM SLÄPREDSKAP FÖR BOTTENFISKE I DET MARINA SKYDDSOMRÅDET HAISBOROUGH HAMMOND AND WINTERTON (SPECIFICERADE OMRÅDEN)

Marina förvaltningsorganisationen (14), antar, i utövandet av sina befogenheter i enlighet med föreskrift 38 i 2010 års förordningar om bevarande av livsmiljöer och arter (15) och paragraf 129 i 2009 års lag om tillträde till marina områden och kustområden (16), och efter att ha

| — | översänt kopior av utkastet till föreskrift till lämpliga instanser för granskning i enlighet med paragraf 130.3 i den lagen, |
| --- | --- |

—

översänt kopior av utkastet till föreskrift till lämpliga instanser för granskning i enlighet med paragraf 130.3 i den lagen,

| — | i enlighet med paragraf 130.4 i den lagen lämnat en kopia av utkastet till föreskrift till dem som efterfrågar en sådan kopia, |
| --- | --- |

—

i enlighet med paragraf 130.4 i den lagen lämnat en kopia av utkastet till föreskrift till dem som efterfrågar en sådan kopia,

| — | offentliggjort ett meddelande om sitt förslag att utarbeta föreskriften i enlighet med paragraferna 130.6 och 130.7 i den lagen, |
| --- | --- |

—

offentliggjort ett meddelande om sitt förslag att utarbeta föreskriften i enlighet med paragraferna 130.6 och 130.7 i den lagen,

| — | genomfört samråd med Europeiska kommissionen, Konungariket Belgiens regering, Republiken Frankrikes regering och den regionala rådgivande nämnden för Nordsjön och därefter mottagit bekräftelse av utkastet till föreskrift från kommissionen i enlighet med artiklarna 8.3, 9.1 och 9.2 i rådets förordning (EG) nr 2371/2002 av den 20 december 2002 om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken (17), |
| --- | --- |

—

genomfört samråd med Europeiska kommissionen, Konungariket Belgiens regering, Republiken Frankrikes regering och den regionala rådgivande nämnden för Nordsjön och därefter mottagit bekräftelse av utkastet till föreskrift från kommissionen i enlighet med artiklarna 8.3, 9.1 och 9.2 i rådets förordning (EG) nr 2371/2002 av den 20 december 2002 om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken (17),

följande föreskrift.

Tolkning

| 1. | I denna föreskrift avser ”specificerade områden” område 1 och område 2 enligt definitionen i planen. |
| --- | --- |

1.

I denna föreskrift avser ”specificerade områden” område 1 och område 2 enligt definitionen i planen.

Förbud

| 2. | Ingen får använda släpredskap för bottenfiske av något slag i de specificerade områdena. |
| --- | --- |

2.

Ingen får använda släpredskap för bottenfiske av något slag i de specificerade områdena.

Undantag för vetenskapliga och bestånds- eller fortplantningsmässiga ändamål

| 3. | Denna föreskrift ska inte tillämpas på personer som vidtar en åtgärd som skulle utgöra en överträdelse av denna föreskrift om åtgärden vidtagits i enlighet med ett skriftligt tillstånd utfärdat av Marina förvaltningsorganisationen som auktoriserar åtgärden för vetenskapliga och bestånds- eller fortplantningsmässiga ändamål. |
| --- | --- |

3.

Denna föreskrift ska inte tillämpas på personer som vidtar en åtgärd som skulle utgöra en överträdelse av denna föreskrift om åtgärden vidtagits i enlighet med ett skriftligt tillstånd utfärdat av Marina förvaltningsorganisationen som auktoriserar åtgärden för vetenskapliga och bestånds- eller fortplantningsmässiga ändamål.

Citering

| 4. | Hänvisning till denna föreskrift kan göras under namnet föreskriften om användning av släpredskap för bottenfiske i det europeiska marina skyddsområdet Haisborough Hammond and Winterton (specificerade områden). |
| --- | --- |

4.

Hänvisning till denna föreskrift kan göras under namnet föreskriften om användning av släpredskap för bottenfiske i det europeiska marina skyddsområdet Haisborough Hammond and Winterton (specificerade områden).

Föreskriften utfärdas med Marina förvaltningsorganisationens officiella sigill

den ... ... 2013.

LS

Marina förvaltningsorganisationens officiella sigill stämplades på denna föreskrift i närvaro av:

[namn]

Direktören för Marina förvaltningsorganisationen

Ministern för miljö-, livsmedels- och landsbygdsfrågor godkänner i utövande av sina befogenheter i enlighet med paragraf 130.8 i 2009 lag om tillträde till marina områden och kustområden föreskriften om släpredskap för bottenfiske i det europeiska marina skyddsområdet Haisborough Hammond and Winterton (specificerade områden) som utfärdats av Marina förvaltningsorganisationen den ... ... 2013, och har beslutat att föreskriften ska träda i kraft den ... ... 2013.

[namn]

[befattning]

Överordnad statstjänsteman för ministern för miljö-, livsmedels- och landsbygdsfrågor och på dennes vägnar

Datum:

PLAN

Definitioner av område 1 och område 2

De koordinater som används i denna plan grundas på WGS 84 datum, där ”WGS 84” avser referenssystemet World Geodetic System, reviderat 1984 och ytterligare reviderat 2004.

”Område 1” avser det område som innesluts av en linje dragen från

| | punkt A (52 grader 47,792 minuter nord, 1 grad 58,661 minuter öst) till |
| --- | --- |

punkt A (52 grader 47,792 minuter nord, 1 grad 58,661 minuter öst) till

| | Punkt B (52 grader 47,919 minuter nord, 1 grad 58,179 minuter öst) till |
| --- | --- |

Punkt B (52 grader 47,919 minuter nord, 1 grad 58,179 minuter öst) till

| | Punkt C (52 grader 48,229 minuter nord, 1 grad 58,065 minuter öst) till |
| --- | --- |

Punkt C (52 grader 48,229 minuter nord, 1 grad 58,065 minuter öst) till

| | Punkt D (52 grader 48,267 minuter nord, 1 grad 58,114 minuter öst) till |
| --- | --- |

Punkt D (52 grader 48,267 minuter nord, 1 grad 58,114 minuter öst) till

| | Punkt E (52 grader 48,442 minuter nord, 1 grad 57,900 minuter öst) till |
| --- | --- |

Punkt E (52 grader 48,442 minuter nord, 1 grad 57,900 minuter öst) till

| | Punkt F (52 grader 48,705 minuter nord, 1 grad 57,942 minuter öst) till |
| --- | --- |

Punkt F (52 grader 48,705 minuter nord, 1 grad 57,942 minuter öst) till

| | Punkt G (52 grader 48,876 minuter nord, 1 grad 58,277 minuter öst) till |
| --- | --- |

Punkt G (52 grader 48,876 minuter nord, 1 grad 58,277 minuter öst) till

| | Punkt H (52 grader 48,814 minuter nord, 1 grad 58,920 minuter öst) till |
| --- | --- |

Punkt H (52 grader 48,814 minuter nord, 1 grad 58,920 minuter öst) till

| | Punkt I (52 grader 48,615 minuter nord, 1 grad 59,207 minuter öst) till |
| --- | --- |

Punkt I (52 grader 48,615 minuter nord, 1 grad 59,207 minuter öst) till

| | Punkt J (52 grader 48,465 minuter nord, 1 grad 59,173 minuter öst) till |
| --- | --- |

Punkt J (52 grader 48,465 minuter nord, 1 grad 59,173 minuter öst) till

| | Punkt K (52 grader 48,397 minuter nord, 1 grad 59,328 minuter öst) till |
| --- | --- |

Punkt K (52 grader 48,397 minuter nord, 1 grad 59,328 minuter öst) till

| | Punkt L (52 grader 48,123 minuter nord, 1 grad 59,400 minuter öst) till |
| --- | --- |

Punkt L (52 grader 48,123 minuter nord, 1 grad 59,400 minuter öst) till

| | Punkt M (52 grader 47,926 minuter nord, 1 grad 59,179 minuter öst) |
| --- | --- |

Punkt M (52 grader 47,926 minuter nord, 1 grad 59,179 minuter öst)

och därifrån från punkt M till punkt A.

”Område 2” avser det område som innesluts av en linje dragen från

| | punkt A (52 grader 50,804 minuter nord, 1 grad 48,365 minuter öst) till |
| --- | --- |

punkt A (52 grader 50,804 minuter nord, 1 grad 48,365 minuter öst) till

| | Punkt B (52 grader 50,617 minuter nord, 1 grad 48,178 minuter öst) till |
| --- | --- |

Punkt B (52 grader 50,617 minuter nord, 1 grad 48,178 minuter öst) till

| | Punkt C (52 grader 50,698 minuter nord, 1 grad 47,043 minuter öst) till |
| --- | --- |

Punkt C (52 grader 50,698 minuter nord, 1 grad 47,043 minuter öst) till

| | Punkt D (52 grader 51,027 minuter nord, 1 grad 46,490 minuter öst) till |
| --- | --- |

Punkt D (52 grader 51,027 minuter nord, 1 grad 46,490 minuter öst) till

| | Punkt E (52 grader 51,133 minuter nord, 1 grad 46,633 minuter öst) till |
| --- | --- |

Punkt E (52 grader 51,133 minuter nord, 1 grad 46,633 minuter öst) till

| | punkt F (52 grader 51,013 minuter nord, 1 grad 48,138 minuter öst) |
| --- | --- |

punkt F (52 grader 51,013 minuter nord, 1 grad 48,138 minuter öst)

och därifrån från punkt F till punkt A.

Förklarande anmärkning

(Denna anmärkning ingår inte i föreskriften)

Marina förvaltningsorganisationen har utarbetat denna föreskrift för att säkerställa att fiskeverksamheter förvaltas på ett sätt som är förenligt med kraven i artikel 6 i rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter.

Genom denna föreskrift skyddas biogena rev med havsborstmaskar (Sabellaria spinulosa) genom förbud mot användning av släpredskap för bottenfiske i specificerade områden i det europeiska marina skyddsområdet Haisborough Hammond and Winterton.

De specificerade områdena definieras i punkt 1 och i planen till denna föreskrift.

De specificerade områdena identifieras endast för illustrativa ändamål på kartorna nedan.

Image

BILAGA IV

Image

Image

Image

Image

EVIDENSBAS

1.   Inledning

| 1.1 | Område: Området av gemenskapsintresse Land’s End and Cape Bank. (18) |
| --- | --- |

1.1

Område: Området av gemenskapsintresse Land’s End and Cape Bank. (18)

| 1.2 | Området av gemenskapsintresse Land’s End and Cape Bank har utsetts på grundval av de stenrevsgrupper som finns inom området. Stenrevsgrupper är områden med utskjutande klippor, som koloniseras av en uppsättning flora och fauna. En övergång av samhällen kan förekomma från det ytnära solbelysta vattenskiktet, som domineras av växter såsom kelpskogar och rödalger, till de djupare vattnen där en rik fauna lever på stenreven, bland annat tagghudingar, svampdjur, koraller, anemoner, mossdjur och kräftdjur. (19) |
| --- | --- |

1.2

Området av gemenskapsintresse Land’s End and Cape Bank har utsetts på grundval av de stenrevsgrupper som finns inom området. Stenrevsgrupper är områden med utskjutande klippor, som koloniseras av en uppsättning flora och fauna. En övergång av samhällen kan förekomma från det ytnära solbelysta vattenskiktet, som domineras av växter såsom kelpskogar och rödalger, till de djupare vattnen där en rik fauna lever på stenreven, bland annat tagghudingar, svampdjur, koraller, anemoner, mossdjur och kräftdjur. (19)

| 1.3 | Stenreven inom området är bland de som har rikast biologisk mångfald i landet och spelar en viktig roll genom att stödja arter som anses vara sällsynta eller förekommer vid gränsen av sin biogeografiska fördelning. |
| --- | --- |

1.3

Stenreven inom området är bland de som har rikast biologisk mångfald i landet och spelar en viktig roll genom att stödja arter som anses vara sällsynta eller förekommer vid gränsen av sin biogeografiska fördelning.

| 1.4 | Ministeriet för miljö-, livsmedels- och landsbygdsfrågor (Defra) har infört en reviderad strategi för fiskeriförvaltningen i det europeiska marina skyddsområdet (se avsnitt 2.1). Detta har lett till att Marina förvaltningsorganisationen har utarbetat åtgärder för att skydda stenrevet mot släpredskap för bottenfiske i Cape Bank-avsnittet i området av gemenskapsintresse mellan gränsen 0–12 sjömil för att garantera fullständig efterlevnad av artikel 6 i habitatdirektivet (20). |
| --- | --- |

1.4

Ministeriet för miljö-, livsmedels- och landsbygdsfrågor (Defra) har infört en reviderad strategi för fiskeriförvaltningen i det europeiska marina skyddsområdet (se avsnitt 2.1). Detta har lett till att Marina förvaltningsorganisationen har utarbetat åtgärder för att skydda stenrevet mot släpredskap för bottenfiske i Cape Bank-avsnittet i området av gemenskapsintresse mellan gränsen 0–12 sjömil för att garantera fullständig efterlevnad av artikel 6 i habitatdirektivet (20).

| 1.5 | Släpredskap för bottenfiske avser alla fiskeredskap som skjuts eller dras genom vattnet och kommer i kontakt med havsbotten. Detta inbegriper bottentrålare med trålbord, bomtrålare samt skrapredskap för skaldjursfiske. Förvaltningsåtgärder för att begränsa dessa verksamheter och deras ömsesidiga påverkan på reven är därför nödvändiga. |
| --- | --- |

1.5

Släpredskap för bottenfiske avser alla fiskeredskap som skjuts eller dras genom vattnet och kommer i kontakt med havsbotten. Detta inbegriper bottentrålare med trålbord, bomtrålare samt skrapredskap för skaldjursfiske. Förvaltningsåtgärder för att begränsa dessa verksamheter och deras ömsesidiga påverkan på reven är därför nödvändiga.

| 1.6 | Denna konsekvensbedömning har utarbetats i syfte att beskriva kostnaderna för och fördelarna med MMO:s föreslagna föreskrift om förbud mot släpredskap för bottenfiske för att skydda de berörda reven. I konsekvensbedömningen anges också varför det rekommenderade alternativet är förstahandsalternativet för förvaltning. Ett offentligt samråd har hållits om förslaget till konsekvensbedömning. |
| --- | --- |

1.6

Denna konsekvensbedömning har utarbetats i syfte att beskriva kostnaderna för och fördelarna med MMO:s föreslagna föreskrift om förbud mot släpredskap för bottenfiske för att skydda de berörda reven. I konsekvensbedömningen anges också varför det rekommenderade alternativet är förstahandsalternativet för förvaltning. Ett offentligt samråd har hållits om förslaget till konsekvensbedömning.

| 1.7 | De uppgifter och belägg som har utgjort underlaget till konsekvensbedömningen har samlats in från Natural England (NE), myndigheter för kustfiske och bevarande samt Marina förvaltningsorganisationen. MMO har dessutom tillsammans med Cornwalls myndighet för kustfiske och bevarande stått värd för ett öppet möte i Looe den 10 juni 2013, och tillsammans med Devons och Severns myndigheter för kustfiske och bevarande den 11 juni 2013 för att träffa aktörer, ställa direkta frågor och samla in belägg för de ekonomiska effekterna av de föreslagna förbjudna områdena (se figur 1). Ett möte med de belgiska myndigheterna och företrädare för den belgiska fiskeriindustrin hölls i Belgien den 12 juli 2013, och med de franska myndigheterna och företrädare för den franska fiskeriindustrin i Paris den 27 september 2013. Företrädarna för den franska fiskeriindustrin uppgav att franska trålar med trålbord används i det föreslagna förbjudna området i Cape Bank, och påpekade att det är nödvändigt att ta hänsyn till de tekniska framstegen med dessa redskapstyper i förvaltningen. Information och uttalanden från intervjuer med kommersiella fiskare har registrerats och inbegrips i denna konsekvensbedömning som obekräftade uppgifter. |
| --- | --- |

1.7

De uppgifter och belägg som har utgjort underlaget till konsekvensbedömningen har samlats in från Natural England (NE), myndigheter för kustfiske och bevarande samt Marina förvaltningsorganisationen. MMO har dessutom tillsammans med Cornwalls myndighet för kustfiske och bevarande stått värd för ett öppet möte i Looe den 10 juni 2013, och tillsammans med Devons och Severns myndigheter för kustfiske och bevarande den 11 juni 2013 för att träffa aktörer, ställa direkta frågor och samla in belägg för de ekonomiska effekterna av de föreslagna förbjudna områdena (se figur 1). Ett möte med de belgiska myndigheterna och företrädare för den belgiska fiskeriindustrin hölls i Belgien den 12 juli 2013, och med de franska myndigheterna och företrädare för den franska fiskeriindustrin i Paris den 27 september 2013. Företrädarna för den franska fiskeriindustrin uppgav att franska trålar med trålbord används i det föreslagna förbjudna området i Cape Bank, och påpekade att det är nödvändigt att ta hänsyn till de tekniska framstegen med dessa redskapstyper i förvaltningen. Information och uttalanden från intervjuer med kommersiella fiskare har registrerats och inbegrips i denna konsekvensbedömning som obekräftade uppgifter.

| 1.8 | Som ett led i det lagstadgade förfarandet för utarbetande av föreskrifter hölls formella samråd om utkast till föreskriften samt konsekvensbedömningen av detta område under perioden 10 september–22 oktober 2013. Synpunkterna från företrädarna för den franska fiskeriindustrin har bekräftat att fiske med släpredskap för bottenfiske bedrivs på den västra sidan av det föreslagna förbjudna området i Cape Bank. Svaren från företrädarna för den belgiska fiskeriindustrin bekräftade likaså att Belgien bedriver fiskeriverksamhet i den norra delen av det föreslagna förbjudna området i Cape Bank. |
| --- | --- |

1.8

Som ett led i det lagstadgade förfarandet för utarbetande av föreskrifter hölls formella samråd om utkast till föreskriften samt konsekvensbedömningen av detta område under perioden 10 september–22 oktober 2013. Synpunkterna från företrädarna för den franska fiskeriindustrin har bekräftat att fiske med släpredskap för bottenfiske bedrivs på den västra sidan av det föreslagna förbjudna området i Cape Bank. Svaren från företrädarna för den belgiska fiskeriindustrin bekräftade likaså att Belgien bedriver fiskeriverksamhet i den norra delen av det föreslagna förbjudna området i Cape Bank.

2.   Syftet med interventionen

| 2.1 | I augusti 2012 genomförde ministeriet för miljö, livsmedel och landsbygdsfrågor en översyn av förvaltningen av fiskeriverksamheten inom europeiska marina skyddsområden i syfte att identifiera framtida förvaltningsåtgärder som är nödvändiga för att se till att områdenas särdrag upprätthålls i ett gynnsamt tillstånd. Detta arbete gav upphov till en reviderad strategi (21) för förvaltningen av fisket inom europeiska marina skyddsområden. |
| --- | --- |

2.1

I augusti 2012 genomförde ministeriet för miljö, livsmedel och landsbygdsfrågor en översyn av förvaltningen av fiskeriverksamheten inom europeiska marina skyddsområden i syfte att identifiera framtida förvaltningsåtgärder som är nödvändiga för att se till att områdenas särdrag upprätthålls i ett gynnsamt tillstånd. Detta arbete gav upphov till en reviderad strategi (21) för förvaltningen av fisket inom europeiska marina skyddsområden.

| 2.2 | Den reviderade strategin genomförs i etapper med en evidensbaserad och riskprioriterad bas. Riskprioriteringen underbyggs av en matris (22), där riskerna med den ömsesidiga påverkan mellan fiskeriverksamheten och de ekologiska strukturerna kategoriseras. Verksamheter/ömsesidig påverkan på reven har kategoriserats som röda, gula, gröna eller blå. Den ömsesidiga påverkan som klassificeras som röd har prioriterats för genomförande av förvaltningsåtgärder senast i slutet av 2013 (oavsett nuvarande verksamhetsnivå) för att undvika en försämring av de utsedda reven i linje med kraven i artikel 6.2 i habitatdirektivet. Ömsesidig påverkan som är kategoriserad som gul kräver en bedömning på områdesnivå för att avgöra huruvida en verksamhet behöver förvaltas för att skydda reven. Ömsesidig påverkan som kategoriseras som grön kräver också en bedömning på områdesnivå för att avgöra om det finns ”kombinationseffekter”. En blå kategorisering anger att ingen ömsesidig påverkan förekommer, vilket innebär att ingen ytterligare bedömning krävs. (23) |
| --- | --- |

2.2

Den reviderade strategin genomförs i etapper med en evidensbaserad och riskprioriterad bas. Riskprioriteringen underbyggs av en matris (22), där riskerna med den ömsesidiga påverkan mellan fiskeriverksamheten och de ekologiska strukturerna kategoriseras. Verksamheter/ömsesidig påverkan på reven har kategoriserats som röda, gula, gröna eller blå. Den ömsesidiga påverkan som klassificeras som röd har prioriterats för genomförande av förvaltningsåtgärder senast i slutet av 2013 (oavsett nuvarande verksamhetsnivå) för att undvika en försämring av de utsedda reven i linje med kraven i artikel 6.2 i habitatdirektivet. Ömsesidig påverkan som är kategoriserad som gul kräver en bedömning på områdesnivå för att avgöra huruvida en verksamhet behöver förvaltas för att skydda reven. Ömsesidig påverkan som kategoriseras som grön kräver också en bedömning på områdesnivå för att avgöra om det finns ”kombinationseffekter”. En blå kategorisering anger att ingen ömsesidig påverkan förekommer, vilket innebär att ingen ytterligare bedömning krävs. (23)

| 2.3 | Enligt artikel 6.1 och 6.2 i habitatdirektivet (24) ska medlemsstaterna i de särskilda bevarandeområdena och de särskilda skyddsområdena






  — | vidta nödvändiga åtgärder för bevarande som motsvarar de ekologiska behoven hos de livsmiljötyper i bilaga I och de arter i bilaga II som finns i områdena, |
| --- | --- | --- |

2.3

Enligt artikel 6.1 och 6.2 i habitatdirektivet (24) ska medlemsstaterna i de särskilda bevarandeområdena och de särskilda skyddsområdena

—

vidta nödvändiga åtgärder för bevarande som motsvarar de ekologiska behoven hos de livsmiljötyper i bilaga I och de arter i bilaga II som finns i områdena,

| — | vidta lämpliga åtgärder för att förhindra försämring av livsmiljöerna och habitaten för arterna samt störningar av de arter för vilka områdena har utsetts. |
| --- | --- |

—

vidta lämpliga åtgärder för att förhindra försämring av livsmiljöerna och habitaten för arterna samt störningar av de arter för vilka områdena har utsetts.

| 2.4 | I föreskrift 8.1 i 2010 års förordningar om bevarande av livsmiljöer och arter definieras ett europeiskt marint skyddsområde som (bland annat) alla särskilda bevarandeområden, särskilda skyddsområden och områden av gemenskapsintresse. I del 6 i dessa förordningar anges förvaltningskraven för europeiska marina skyddsområden i linje med artikel 6.2, 6.3 och 6.4 i habitatdirektivet. |
| --- | --- |

2.4

I föreskrift 8.1 i 2010 års förordningar om bevarande av livsmiljöer och arter definieras ett europeiskt marint skyddsområde som (bland annat) alla särskilda bevarandeområden, särskilda skyddsområden och områden av gemenskapsintresse. I del 6 i dessa förordningar anges förvaltningskraven för europeiska marina skyddsområden i linje med artikel 6.2, 6.3 och 6.4 i habitatdirektivet.

| 2.5 | Stenreven i området av gemenskapsintresse Land’s End and Cape Bank har kategoriserats som röd risk med avseende på släpredskap för bottenfiske, vilket innebär att förvaltningsåtgärder krävs för att undanröja denna risk. Marina förvaltningsorganisationen är ansvarig för att genomföra förvaltningsåtgärder i syfte att förbjuda ömsesidig påverkan mellan stenreven och släpredskap för bottenfiske. Ömsesidig påverkan av andra typer av fiskeredskap på stenreven kommer att utvärderas under bedömningsprocessen av de gula/gröna kategorierna. |
| --- | --- |

2.5

Stenreven i området av gemenskapsintresse Land’s End and Cape Bank har kategoriserats som röd risk med avseende på släpredskap för bottenfiske, vilket innebär att förvaltningsåtgärder krävs för att undanröja denna risk. Marina förvaltningsorganisationen är ansvarig för att genomföra förvaltningsåtgärder i syfte att förbjuda ömsesidig påverkan mellan stenreven och släpredskap för bottenfiske. Ömsesidig påverkan av andra typer av fiskeredskap på stenreven kommer att utvärderas under bedömningsprocessen av de gula/gröna kategorierna.

| 2.6 | Det berörda området sträcker sig över två administrativa områden: 0–6 sjömil och 6–12 sjömil. Det finns två huvudsakliga områden med stenrev i området, en i Land’s End-delen och en i Cape Bank-delen. Revet i Land’s End är beläget inom 6 sjömil och kommer att förvaltas genom en föreskrift från Cornwalls myndighet för kustfiske och bevarande. Cape Bank-revet är beläget både inom gränsen 6 sjömil och inom området 6–12 sjömil, och kommer därför att förvaltas genom en föreskrift från Marina förvaltningsorganisationen. |
| --- | --- |

2.6

Det berörda området sträcker sig över två administrativa områden: 0–6 sjömil och 6–12 sjömil. Det finns två huvudsakliga områden med stenrev i området, en i Land’s End-delen och en i Cape Bank-delen. Revet i Land’s End är beläget inom 6 sjömil och kommer att förvaltas genom en föreskrift från Cornwalls myndighet för kustfiske och bevarande. Cape Bank-revet är beläget både inom gränsen 6 sjömil och inom området 6–12 sjömil, och kommer därför att förvaltas genom en föreskrift från Marina förvaltningsorganisationen.

| 2.7 | Uppgifterna om stenrevets specifika läge och omfattning har lämnats av Natural England. (25) Bufferten grundas på förslag till vägledning från Natural England (26), där man rekommenderar att buffertzonens storlek ska avgöras av djupet för det rev som ska skyddas. Stenreven i detta område är belägna ned till 100 meters djup. För djup på 25–200 meter rekommenderar Natural England i sin vägledning en buffertzon på tre gånger revets djup. Därför tillämpades en buffertzon på 300 meter (tre gånger 100 m). |
| --- | --- |

2.7

Uppgifterna om stenrevets specifika läge och omfattning har lämnats av Natural England. (25) Bufferten grundas på förslag till vägledning från Natural England (26), där man rekommenderar att buffertzonens storlek ska avgöras av djupet för det rev som ska skyddas. Stenreven i detta område är belägna ned till 100 meters djup. För djup på 25–200 meter rekommenderar Natural England i sin vägledning en buffertzon på tre gånger revets djup. Därför tillämpades en buffertzon på 300 meter (tre gånger 100 m).

| 2.8 | En intervention är nödvändig för att återställa marknadsmisslyckandet i den marina miljön genom att vidta lämpliga förvaltningsåtgärder (t.ex. denna föreskrift) för bevarande av rev med målsättningen att minska eller på lämpligt sätt begränsa negativa externa faktorer. Genomförandet av denna föreskrift kommer att garantera fortsatt tillhandahållande av kollektiva nyttigheter i den marina miljön. |
| --- | --- |

2.8

En intervention är nödvändig för att återställa marknadsmisslyckandet i den marina miljön genom att vidta lämpliga förvaltningsåtgärder (t.ex. denna föreskrift) för bevarande av rev med målsättningen att minska eller på lämpligt sätt begränsa negativa externa faktorer. Genomförandet av denna föreskrift kommer att garantera fortsatt tillhandahållande av kollektiva nyttigheter i den marina miljön.

| 2.9 | Marknadsmisslyckande förekommer när marknaden inte levererar ett effektivt resultat. (27) När det gäller den marina miljön kan sådana misslyckanden beskrivas på följande sätt:






  — | För kollektiva nyttigheter och tjänster – ett antal varor och tjänster som tillhandahålls av den marina miljön, såsom klimatreglering och biologisk mångfald, utgör ”kollektiva nyttigheter” (ingen kan uteslutas från att dra nytta av dem, och konsumtionen av tjänsten minskar inte tjänstens tillgänglighet för andra). Egenskaperna hos kollektiva nyttigheter innebär att individen inte nödvändigtvis har ett ekonomiskt incitament att frivilligt bidra med arbete eller pengar för att se till att dessa nyttigheter fortsätter att finnas, vilket leder till underförsörjning eller, som i detta fall, bristande skydd. |
| --- | --- | --- |

2.9

Marknadsmisslyckande förekommer när marknaden inte levererar ett effektivt resultat. (27) När det gäller den marina miljön kan sådana misslyckanden beskrivas på följande sätt:

—

För kollektiva nyttigheter och tjänster – ett antal varor och tjänster som tillhandahålls av den marina miljön, såsom klimatreglering och biologisk mångfald, utgör ”kollektiva nyttigheter” (ingen kan uteslutas från att dra nytta av dem, och konsumtionen av tjänsten minskar inte tjänstens tillgänglighet för andra). Egenskaperna hos kollektiva nyttigheter innebär att individen inte nödvändigtvis har ett ekonomiskt incitament att frivilligt bidra med arbete eller pengar för att se till att dessa nyttigheter fortsätter att finnas, vilket leder till underförsörjning eller, som i detta fall, bristande skydd.

| — | Negativa externa faktorer – negativa externa faktorer förekommer när skadan på den marina miljön inte bärs helt av de användare som orsakar skadan. I många fall har marina varor och tjänster inget pris i pengar, vilket leder till att kostnaden för skadan inte prissätts direkt av marknaden. Även för de varor som det handlas med (till exempel vildfisk) avspeglar marknadspriserna ofta inte hela den ekonomiska kostnaden, vilken i slutändan bärs av andra individer och samhället i stort. |
| --- | --- |

—

Negativa externa faktorer – negativa externa faktorer förekommer när skadan på den marina miljön inte bärs helt av de användare som orsakar skadan. I många fall har marina varor och tjänster inget pris i pengar, vilket leder till att kostnaden för skadan inte prissätts direkt av marknaden. Även för de varor som det handlas med (till exempel vildfisk) avspeglar marknadspriserna ofta inte hela den ekonomiska kostnaden, vilken i slutändan bärs av andra individer och samhället i stort.

| 2.10 | En statlig intervention är nödvändig för att återställa båda källorna till marknadsmisslyckande i den marina miljön. Förvaltningsåtgärder för att bevara utsedda rev i det europeiska marina skyddsområdet kommer att garantera att de negativa externa faktorerna minskas eller på lämpligt sätt begränsas. Förvaltningsåtgärder kommer även att stödja ett fortsatt tillhandahållande av kollektiva nyttigheter i den marina miljön, till exempel genom att bidra till att bevara den biologiska mångfalden i Englands hav. |
| --- | --- |

2.10

En statlig intervention är nödvändig för att återställa båda källorna till marknadsmisslyckande i den marina miljön. Förvaltningsåtgärder för att bevara utsedda rev i det europeiska marina skyddsområdet kommer att garantera att de negativa externa faktorerna minskas eller på lämpligt sätt begränsas. Förvaltningsåtgärder kommer även att stödja ett fortsatt tillhandahållande av kollektiva nyttigheter i den marina miljön, till exempel genom att bidra till att bevara den biologiska mångfalden i Englands hav.

3.   Politiska mål och avsedda effekter

| 3.1 | Enligt 2009 års lag om tillträde till marina områden och kustområden (28) ska Marina förvaltningsorganisationen (MMO) leda, värna om och förvalta en hållbar marin miljö och ett hållbart kustfiske genom att säkerställa en lämplig avvägning mellan sociala, miljömässiga och ekonomiska fördelar i syfte att garantera sunda hav, ett hållbart fiske och en livskraftig industri. |
| --- | --- |

3.1

Enligt 2009 års lag om tillträde till marina områden och kustområden (28) ska Marina förvaltningsorganisationen (MMO) leda, värna om och förvalta en hållbar marin miljö och ett hållbart kustfiske genom att säkerställa en lämplig avvägning mellan sociala, miljömässiga och ekonomiska fördelar i syfte att garantera sunda hav, ett hållbart fiske och en livskraftig industri.

| 3.2 | Det politiska målet för denna konsekvensbedömning är att främja bevarandemålen för detta område genom att se till att det berörda stenrevet skyddas mot risk för skada från släpredskap för bottenfiske. |
| --- | --- |

3.2

Det politiska målet för denna konsekvensbedömning är att främja bevarandemålen för detta område genom att se till att det berörda stenrevet skyddas mot risk för skada från släpredskap för bottenfiske.

| 3.3 | Följande bevarandemål har fastställts för detta område:






  — | Med förbehåll för naturliga förändringar, upprätthålla






  — | omfattningen av stenrevslivsmiljön och livsmiljöns mångfald samt de arter som lever där, |
| --- | --- | --- | --- |

3.3

Följande bevarandemål har fastställts för detta område:

—

Med förbehåll för naturliga förändringar, upprätthålla

—

omfattningen av stenrevslivsmiljön och livsmiljöns mångfald samt de arter som lever där,

| — | livsmiljöns samhällsstruktur (t.ex. populationsstruktur för enskilda viktiga arter och deras bidrag till ekosystemets funktion), |
| --- | --- |

—

livsmiljöns samhällsstruktur (t.ex. populationsstruktur för enskilda viktiga arter och deras bidrag till ekosystemets funktion),

| — | den naturliga miljöns kvalitet (t.ex. vattenkvalitet, svävande sedimentnivåer etc.), |
| --- | --- |

—

den naturliga miljöns kvalitet (t.ex. vattenkvalitet, svävande sedimentnivåer etc.),

| — | de naturliga miljöprocesserna (t.ex. biologiska och fysiska processer som sker naturligt i miljön, såsom vattenflöde och sedimentavsättning, får inte avvika från baslinjen vid tidpunkten för utnämningen). |
| --- | --- |

—

de naturliga miljöprocesserna (t.ex. biologiska och fysiska processer som sker naturligt i miljön, såsom vattenflöde och sedimentavsättning, får inte avvika från baslinjen vid tidpunkten för utnämningen).

| 3.4 | De avsedda syftena är att risken för försämring av stenrevet begränsas och att kraven i artikel 6 i habitatdirektivet uppfylls. Förvaltningsåtgärdens ekonomiska inverkan kommer dessutom att minimeras där så är möjligt. |
| --- | --- |

3.4

De avsedda syftena är att risken för försämring av stenrevet begränsas och att kraven i artikel 6 i habitatdirektivet uppfylls. Förvaltningsåtgärdens ekonomiska inverkan kommer dessutom att minimeras där så är möjligt.

4.   Alternativ

4.1   Som ett led i den reviderade strategi som tagits fram av ministeriet för miljö, livsmedel och landsbygdsfrågor (Defra) har MMO-föreskrifter för området inom 6–12 sjömil valts som förstahandsalternativ för förvaltningen. MMO ska leda förvaltningen av områden som berörs av gränsen på 6 sjömil. Efter diskussioner mellan MMO och Cornwalls myndighet för kustfiske och bevarande har man enats om att även om detta område av gemenskapsintresse faller inom gränsen på 6 sjömil ska sammanslutningen av myndigheter för kustfiske och bevarande (IFCA) fastställa föreskrifter för förvaltningen av den del av området som omfattas av gränsen på 6 sjömil, medan en MMO-föreskrift kommer att användas för förvaltningen av den del av Cape Bank som omfattas av gränsen 0–12 sjömil. En MMO-föreskrift för den del av området av gemenskapsintresse som är belägen inom gränsen 0–12 sjömil är därför det rekommenderade alternativet.

4.1.1   Alternativ 1: Inga åtgärder

Enligt detta alternativ skulle inga permanenta förvaltningsåtgärder införas. Det skulle innebära att riskerna för området från skadlig verksamhet inte skulle hanteras och att kraven i Defras reviderade strategi och artikel 6.2 i habitatdirektivet inte skulle uppfyllas.

4.1.2   Alternativ 2: Frivilligt avtal

Detta alternativ skulle innebära utarbetande av frivilliga handlingsregler för att skydda reven. MMO har övervägt detta alternativ mot bakgrund av principerna om bättre lagstiftning, enligt vilka ny lagstiftning endast ska införas som en sista utväg, samt Defras reviderade strategi, där det anges att förvaltningsåtgärderna förmodligen måste vara reglerande för att garantera ett lämpligt skydd. Enligt Defras reviderade strategi måste åtgärderna även vidtas för att hantera den ömsesidiga påverkan mellan de utsedda reven och fiskeredskap som utgör en hög risk (röd) senast i december 2013. MMO anser att frivilliga åtgärder inte är lämpliga i detta fall med tanke på behovet av att snabbt skydda reven och risken för att även svag ömsesidig påverkan kan leda till en försämring av dessa rev.

4.1.3   Alternativ 3: MMO-föreskrift om förbud mot släpredskap för bottenfiske inom området av gemenskapsintresse (”fullständig stängning av området”)

Ett förbud mot släpredskap för bottenfiske inom hela Cape Bank-delen av området av gemenskapsintresse är inte nödvändigt för att skydda stenrevet och skulle dessutom leda till onödiga ekonomiska förluster för fiskare som använder andra delar av området av gemenskapsintresse. Den beräknade totala fångstförlusten som dokumenteras i tabell 1 skulle uppgå till 15 971,20 brittiska pund i stället för förstahandsalternativet, där siffran är 11 788,83 pund, och de genomförandekostnader som måste administreras skulle bli mycket högre.

4.1.4   Alternativ 4: MMO-föreskrift om förbud mot användning av släpredskap för bottenfiske över Sabellaria spinulosa-rev, med lämplig buffertzon (”zonförvaltning”)

Detta är förstahandsalternativet, och en fullständig analys ges nedan.

4.1.5   Förvaltning av verksamheten genom en förordning, ett beslut eller villkor att inneha fiskelicens

Dessa genomförandemetoder anses inte vara lämpliga i detta fall. MMO:s befogenhet att utfärda föreskrifter enligt lagen om tillträde till marina områden och kustområden är lämpligare i sammanhanget, eftersom syftet är att denna befogenhet ska användas för förvaltning av verksamheter inom marina skyddsområden på lämplig beslutnivå och med tillräcklig flexibilitet, lämpliga samråd och snabba förfaranden.

4.2   Rekommenderat alternativ:

4.2.1   MMO-föreskrift om förbud mot användning av släpredskap för bottenfiske över stenrev, med lämplig buffertzon (”zonförvaltning”).

4.2.2   Detta alternativ rekommenderas, eftersom det är det mest kostnadseffektiva alternativet. MMO är den myndighet som är mest lämpad för att vidta fiskeriförvaltningsåtgärder för Cape Bank-revet mellan 0 och 12 sjömil, eftersom den har befogenhet att utfärda föreskrifter för detta område i syfte att främja bevarandemålen för området av gemenskapsintresse. Gränsen för det föreslagna förbjudna området fastställdes med beaktande av bästa tillgängliga belägg för stenrevens omfattning samt behovet av en ”buffertzon” mellan reven och den gräns som fastställs i föreskriften. Enkelt genomförande och behovet av en tydlig avgränsning för att garantera efterlevnad var andra faktorer som beaktades under övervägandet av formen för det förbjudna området.

5.   Evidensbas

5.1   Effekter av fiske med släpredskap för bottenfiske på stenrev:

| 5.1.1 | Det finns få belägg (29) med empiriska studier som kvantifierar fiskets inverkan på hårdbottenlivsmiljöer. Det är emellertid känt att trålar som dras över steniga substrat orsakar skador eller dödar en betydande andel av stora, upprättstående fastfästa arter, såsom svampdjur och koraller (Løkkeborg 2005). I Alaskagolfen skadades 67 % av svampdjuren under ett enda trålpass (Freese m.fl. 1999). Andra arter som hydroider, anemoner, mossdjur, manteldjur och tagghudingar är sårbara för rörliga fiskeredskap (McConnaughey m.fl. 2000, Sewell och Hiscock 2005). Trålning kan också minska livsmiljöernas komplexitet när större och mindre stenar i den hårda ytan flyttas runt (Engel och Kvitek 2008, Freese m.fl. 1999). Motståndskraften mot skador på en fysisk nivå varierar efter substrattyp, men lerstensrev är särskilt sårbara för strukturell skada (Attrill m.fl. 2011). Risken för avsevärd påverkan anses vara tillräckligt stor för en kategorisering som röd risk, och förvaltningsåtgärder vidtas därför redan i år. |
| --- | --- |

5.1.1

Det finns få belägg (29) med empiriska studier som kvantifierar fiskets inverkan på hårdbottenlivsmiljöer. Det är emellertid känt att trålar som dras över steniga substrat orsakar skador eller dödar en betydande andel av stora, upprättstående fastfästa arter, såsom svampdjur och koraller (Løkkeborg 2005). I Alaskagolfen skadades 67 % av svampdjuren under ett enda trålpass (Freese m.fl. 1999). Andra arter som hydroider, anemoner, mossdjur, manteldjur och tagghudingar är sårbara för rörliga fiskeredskap (McConnaughey m.fl. 2000, Sewell och Hiscock 2005). Trålning kan också minska livsmiljöernas komplexitet när större och mindre stenar i den hårda ytan flyttas runt (Engel och Kvitek 2008, Freese m.fl. 1999). Motståndskraften mot skador på en fysisk nivå varierar efter substrattyp, men lerstensrev är särskilt sårbara för strukturell skada (Attrill m.fl. 2011). Risken för avsevärd påverkan anses vara tillräckligt stor för en kategorisering som röd risk, och förvaltningsåtgärder vidtas därför redan i år.

5.2   Stenrevets distribution

I figur 1 nedan visas var stenrevet är beläget i Cape Bank-delen av området av gemenskapsintresse.

Figur 1

Karta över plats och struktur

6.   Berörda sektorer

| 6.1 | Fiskeriindustrin: De fartyg som påverkas mest av förbudet är bomtrålare, mudderverk och andra bottentrålare, vilket främst berör fartyg som landar i Newlyn. Franska och belgiska fartyg har tillträdesrätt för fiske av bottenlevande arter, men den största delen av deras fångster landas inte i Förenade kungariket. Dialogen med berörda aktörer och företrädare för den belgiska fiskeriindustrin under det inledande samrådet om denna föreslagna förvaltningsåtgärd visade att fiskeverksamheten med släpredskap för bottenfiske är begränsad. Ett antal franska trålare med trålbord fiskar i den västra delen av det föreslagna förbjudna området i Cape Bank, och flera belgiska fartyg fiskar i den norra änden av samma område. Interventionen förväntas inte påverka andra sektorer än fiskerisektorn. |
| --- | --- |

6.1

Fiskeriindustrin: De fartyg som påverkas mest av förbudet är bomtrålare, mudderverk och andra bottentrålare, vilket främst berör fartyg som landar i Newlyn. Franska och belgiska fartyg har tillträdesrätt för fiske av bottenlevande arter, men den största delen av deras fångster landas inte i Förenade kungariket. Dialogen med berörda aktörer och företrädare för den belgiska fiskeriindustrin under det inledande samrådet om denna föreslagna förvaltningsåtgärd visade att fiskeverksamheten med släpredskap för bottenfiske är begränsad. Ett antal franska trålare med trålbord fiskar i den västra delen av det föreslagna förbjudna området i Cape Bank, och flera belgiska fartyg fiskar i den norra änden av samma område. Interventionen förväntas inte påverka andra sektorer än fiskerisektorn.

| 6.2 | Lokala ekonomier och samhället: Risken för sociala och ekonomiska kostnader för de berörda lokalsamhällena i Förenade kungariket, Frankrike och Belgien till följd av eventuella landningsförluster och resulterande inverkan på det lokala fisket är begränsad. Detta beror på att alternativa fiskevatten finns tillgängliga, vilket innebär att förflyttningen av verksamheten kommer att bli minimal. Förstahandsalternativets inverkan kommer sannolikt att bli svag eftersom den övervägande delen av fisket bedrivs med fasta redskap av fartyg som är baserade i Newlyn, Mousehole, Sennen Cove, andra i Penwith Coves, St Ives och Hayle. De allmänna fördelarna med att skydda stenreven beskrivs i avsnitt 7. |
| --- | --- |

6.2

Lokala ekonomier och samhället: Risken för sociala och ekonomiska kostnader för de berörda lokalsamhällena i Förenade kungariket, Frankrike och Belgien till följd av eventuella landningsförluster och resulterande inverkan på det lokala fisket är begränsad. Detta beror på att alternativa fiskevatten finns tillgängliga, vilket innebär att förflyttningen av verksamheten kommer att bli minimal. Förstahandsalternativets inverkan kommer sannolikt att bli svag eftersom den övervägande delen av fisket bedrivs med fasta redskap av fartyg som är baserade i Newlyn, Mousehole, Sennen Cove, andra i Penwith Coves, St Ives och Hayle. De allmänna fördelarna med att skydda stenreven beskrivs i avsnitt 7.

| 6.3 | Genomförandeorgan: Huvudansvaret för genomförandet av det föreslagna förbjudna området inom gränsen 0–12 sjömil kommer att falla på Marina förvaltningsorganisationen, och åtgärden kommer således att påverka MMO i form av ökade genomförandekostnader. Beräknade kostnader anges i avsnitt 7. |
| --- | --- |

6.3

Genomförandeorgan: Huvudansvaret för genomförandet av det föreslagna förbjudna området inom gränsen 0–12 sjömil kommer att falla på Marina förvaltningsorganisationen, och åtgärden kommer således att påverka MMO i form av ökade genomförandekostnader. Beräknade kostnader anges i avsnitt 7.

7.   Kostnads–nyttoanalys

7.1   Kostnader för det rekommenderade alternativet

7.1.1   Förbudet mot släpredskap för bottenfiske i det föreslagna området kan ge upphov till följande kostnader:

| — | Direkt kostnad för fiskeriindustrin till följd av minskade fiskevatten. |
| --- | --- |

—

Direkt kostnad för fiskeriindustrin till följd av minskade fiskevatten.

| — | Kostnader för fiskeriindustrin till följd av förflyttningar till andra fiskevatten. |
| --- | --- |

—

Kostnader för fiskeriindustrin till följd av förflyttningar till andra fiskevatten.

| — | Miljöpåverkan i form av eventuell ökad skada på livsmiljöer i andra områden till följd av förflyttningar. |
| --- | --- |

—

Miljöpåverkan i form av eventuell ökad skada på livsmiljöer i andra områden till följd av förflyttningar.

| — | Kostnader för MMO för administration och genomförande av förvaltningsåtgärderna. |
| --- | --- |

—

Kostnader för MMO för administration och genomförande av förvaltningsåtgärderna.

7.1.2   Kostnaderna för fiskeriindustrin, inklusive eventuella förflyttningskostnader och MMO:s kostnader för administration och genomförande, kan omräknas i pengar. Dessa uppskattade värden har sammanställts och redovisas som en del av denna konsekvensbedömning (tabellerna 1 och 2). Miljökostnader till följd av eventuell ökad skada på livsmiljöer är svåra att värdera och beskrivs därför som ej omräknade kostnader.

7.2   Analys av kostnaderna för fiskeriverksamheten

7.2.1   Uppgifterna för att bedöma effekterna av den föreslagna stängningen har hämtats från följande källor:

| — | Landningsdata för fartyg 2008–2011, tagna från loggboksnoteringar och försäljningsdata från MMO:s statistik. |
| --- | --- |

—

Landningsdata för fartyg 2008–2011, tagna från loggboksnoteringar och försäljningsdata från MMO:s statistik.

| — | Landningsdata till Ices-rektangelnivå. Ytterligare analyser för uppskattning av fångster och uppskattade landningar för området av gemenskapsintresse samt reven/buffertzonen för Förenade kungariket och andra medlemsstater (tabellerna 1 och 2). |
| --- | --- |

—

Landningsdata till Ices-rektangelnivå. Ytterligare analyser för uppskattning av fångster och uppskattade landningar för området av gemenskapsintresse samt reven/buffertzonen för Förenade kungariket och andra medlemsstater (tabellerna 1 och 2).

| — | Information som MMO samlat in från fiskare under kontakterna före samrådet, juni–augusti 2013. |
| --- | --- |

—

Information som MMO samlat in från fiskare under kontakterna före samrådet, juni–augusti 2013.

| — | Information som samlats in från berörda aktörer under MMO:s formella samråd om föreskriften, 10 september–22 oktober 2013. |
| --- | --- |

—

Information som samlats in från berörda aktörer under MMO:s formella samråd om föreskriften, 10 september–22 oktober 2013.

| — | Uppgifter från lokala MMO- och IFCA-tjänstemän med ansvar för kustfrågor. |
| --- | --- |

—

Uppgifter från lokala MMO- och IFCA-tjänstemän med ansvar för kustfrågor.

7.3   Osäkerhetsfaktor och uppskattade värden

7.3.1   De genomsnittliga kostnadsuppskattningarna har grundats på Förenade kungarikets uppskattade landningsvärden inom området av gemenskapsintresse inom Ices statistiska rektangel 29E4 (se figur 2). Det finns ingen uppgift om hur stor andel av det totala fångstvärdet som faktiskt härstammar direkt från det föreslagna förbjudna området, som utgör mindre än 5,79 % av Ices statistiska rektangel. De statistiska uppgifterna utarbetades baserat på rapporterad verksamhet inom de Ices-rektanglar som omfattar de definierade områdena av gemenskapsintresse. Den rapporterade verksamheten (landningsmängd och landningsvärde samt uppgifter om använda redskap) har tagits från MMO:s fiskeridatabas. Uppgifterna om belgiska och franska fartyg kommer från utdrag av landningsdata som rapporterats av medlemstaterna till STECF:s (Vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen) arbetsgrupp om fiskeansträngningssystem. Den metod som använts för kostnadsberäkningen för fisket beskrivs närmare i bilagorna A och B.

7.3.2   De värden för det föreslagna förbjudna området som anges i tabell 1 har erhållits genom att en procentenhet har tillämpats på de uppskattade värdena inom området av gemenskapsintresse, baserat på antal kvadratmeter för det förbjudna området inom området av gemenskapsintresse. I de flesta fall är de kvadratiska områdena av de föreslagna förbjudna områdena relativt små jämfört med området av gemenskapsintresse i dess helhet. Den uppskattning som ges bör därför användas med försiktighet eftersom den inte anger det verkliga värdet inom det förbjudna föreslagna området. Det ska också påpekas att eventuell ökad biologisk mångfald kring revet innebär att fiskevattnen kan bli rikligare, och värdet för minskade fiskevatten kan därför vara underskattat i analysen.

7.3.3   Information som samlats in från fiskare och andra aktörer under de förberedande mötena inför samrådet används för att stödja evidensbasen och antagandena, med förbehållet att denna information endast utgör obekräftade uppgifter. Den insamlade informationen är opportunistisk och utgör endast en ögonblicksbild av de svarande som fanns tillgängliga för att lämna synpunkter den dagen. Som svarande räknas endast de personer som lämnade information på eget initiativ, inte det antal personer som instämde eller inte instämde i ett visst påstående.

7.3.4   Landningsdata för andra medlemsstater är begränsade, eftersom de flesta av dessa fartyg inte landar sina fångster i Förenade kungariket. Vissa antaganden kan dock göras från andra medlemsstaters flottor med fartyg längre än 15 meter som fiskar i området genom uppgifter från kontrollsystemet för fartyg (VMS) som mottagits av Förenade kungarikets centrum för fiskekontroll (FMC). Dessa uppgifter anges i avsnitt 7.4.

Figur 2

Karta över Ices statistiska rektangel 29E4 och området av gemenskapsintresse Land’s End and Cape Bank

7.4   Fiskeriverksamheter inom området av gemenskapsintresse Land’s End and Cape Bank

7.4.1   De flesta av de brittiska fartyg som bedrev verksamhet inom Ices-området 29E4 är mindre än 10 meter långa och utgörs främst av trålbindare (165 fartyg), fartyg med långlinor (146 fartyg), fartyg som använder fångstfällor (71 fartyg) och andra bottentrålare (11 fartyg). Bomtrålare på över 15 meter förekommer ibland (25 fartyg).

7.4.2   De främsta landade arterna är pelagisk fisk, kräftdjur, bottenlevande fisk och blötdjur.

7.4.3   Franska och belgiska fartyg har laglig tillträdesrätt till den del av området av gemenskapsintresse som ligger utanför gränsen på 6 sjömil.

7.4.4   De flesta av de franska och belgiska fartyg som bedriver verksamhet inom Ices-områdena är längre än 15 meter, och fartyg kortare än 10 meter förekommer ibland. Landningsdata för andra medlemsstater är begränsade, eftersom de flesta av dessa fartyg inte landar sina fångster i Förenade kungariket. 7.4.5 VMS-data (30) från de franska och belgiska flottorna visar liten eller ingen verksamhet inom de föreslagna förbjudna områdena i området av gemenskapsintresse som de har tillträde till (figurerna 3 och 4).

7.4.5   Ett förberedande möte inför samrådet hölls den 12 juli 2013 i Oostende med företrädare för den belgiska fiskeriindustrin och deltagande av de belgiska fiskerimyndigheterna. Syftet med mötet var att informera dem om den eventuella förvaltningen av kommersiellt fiske i Englands område av gemenskapsintresse när det gällde Belgiens tillträdesrätt för fiske inom gränsen 6–12 sjömil. Företrädare för industrin som deltog i mötet den 12 juli uppgav att de föreslagna åtgärderna för att skydda stenrevet i området av gemenskapsintresse inte hade någon betydande inverkan på deras verksamhet. Stenreven ansågs till största delen vara svåråtkomliga för släpredskap för bottenfiske. Vid ett samrådsmöte som hölls den 27 september 2013 i Paris med de franska myndigheterna och företrädare för den franska fiskeriindustrin bekräftades att tolv trålfartyg på 15–24 meter från Normandie fiskar i det föreslagna förbjudna området i Cape Bank.

7.4.6   Svar på det formella samrådet från företrädare för både den belgiska och den franska fiskeriindustrin bekräftade dessutom att viss fiskeriverksamhet förekommer inom det föreslagna förbjudna området.

Figur 3

Franska VMS-positionsrapporter 2012

Figur 4

Belgiska VMS-positionsrapporter 2012

7.5   Värdering av påverkade landningar

Storbritannien

7.5.1   Den direkta påverkan på fiskefartygen skulle bli minskad fångst och därmed minskad landning från fiske med släpredskap för bottenfiske i det föreslagna förbjudna området. För att uppskatta möjlig påverkan analyserades sammanställda landningsdata från MMO.

7.5.2   Beräkningen av påverkade landningar från Ices statistiska rektangelområde 29E4 (för brittiska fartyg som fiskar i området sedan januari 2008) visas i tabell 1. Uppskattningarna i tabell 1 grundas på genomsnittliga landningar under perioden januari 2008–december 2011.

Tabell 1

Förenade kungarikets landningar från Ices-område 29E4 räknat i genomsnitt per år och uppskattade genomsnittliga landningar inom området av gemenskapsintresse (januari 2008-december 2011)

| Redskapstyp | Landad vikt
  (i ton) | Värde med Ices 29E4
  (pund) | Värde inom området av gemenskapsintresse
  (pund) | Värde inom det förbjudna området (73,813 % av SCI)
  (pund) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Bomtrålare | 209 | 830 886 | 2 492,30 | 1 839,65 |
| Mudderverk | 86 | 120 294 | noll | noll |
| Kräfttrålare | 3 | 3 753 | 141,90 | 104,74 |
| Andra bottentrålare | 161 | 342 297 | 13 337 | 9 844,44 |
| Totalt | 459 | 1 297 230 | 15 971,20 | 11 788,83 |

Redskapstyp

Landad vikt

(i ton)

Värde med Ices 29E4

(pund)

Värde inom området av gemenskapsintresse

(pund)

Värde inom det förbjudna området (73,813 % av SCI)

(pund)

Bomtrålare

209

830 886

2 492,30

1 839,65

Mudderverk

86

120 294

noll

noll

Kräfttrålare

3

3 753

141,90

104,74

Andra bottentrålare

161

342 297

13 337

9 844,44

Totalt

459

1 297 230

15 971,20

11 788,83

7.5.3   De uppskattade värdena för landningar inom området av gemenskapsintresse har beräknats genom att tillgängliga landningsdata (uppgifter från varje fiskefartyg vid Ices-rektangelnivå) har kopplats ihop med data om fiskeverktygens verksamhet (baserat på VMS-rapporter) inom området av gemenskapsintresse. I denna metod tillämpas en andel av landningarna för varje Ices-rektangel på området av gemenskapsintresse, baserat på verksamhetsnivån inom området.

För området av gemenskapsintresse Land’s End and Cape Bank användes landningsdata för Ices-rektangeln (29E4), som kategoriserades efter fartygsstorlek (fartyg längre än 15 meter, fartyg på 10-15 meter och fartyg under 10 meter).

Landningsvärdena inom det föreslagna förbjudna området uppskattades därefter som en andel (baserat på de respektive områdenas storlek) av det uppskattade värdet inom området av gemenskapsintresse.

Se tabellerna med kompletterande fiskeristatistik för perioden 2008–2011 för en fullständig uppdelning av verksamheterna inom de Ices-rektanglar som omfattas av området av gemenskapsintresse.

Den genomsnittliga årsinkomsten från området av gemenskapsintresse för flottor med bomtrålare på över 15 meter uppskattas till 2 434,6 pund. Siffran för mudderverk över 15 meter visas som noll, och även andra trålare med släpredskap för bottenfiske visar noll. För trålflottor med fartyg under 10 meter uppgår den uppskattade genomsnittliga årsinkomsten till 10,90 pund. Den genomsnittliga årsinkomsten för flottor med bomtrålare på 10-15 meter är 46,80 pund. (Se tabell 5 i tabellerna med fiskeristatistik för perioden 2008–2011 för en fullständig uppdelning.)

Av kontakterna före samrådet med berörda aktörer framgår att det främst är bottentrålning och fiske med skrapredskap för musslor som påverkas ekonomiskt av införandet av denna föreskrift.

7.5.4   Enligt uppskattningarna skulle den sammanlagda förlusten i landningar inom det föreslagna förbjudna området (som utgör 73,813 % av området av gemenskapsintresse) uppgå till 11 788,83 pund.

7.5.5   Den uppskattade totala kostnaden är sannolikt överskattad eftersom inga förflyttningar har tagits med.

Frankrike och Belgien

7.5.6   Av analysen av VMS-data framgår att den allra största delen av Belgiens fiskeriverksamhet i Ices-rektangel 29E4 sker utanför området av gemenskapsintresse. År 2012 bedrev 26 belgiska fartyg verksamhet i den norra delarna av ICES-rektangeln.

Den största delen av Frankrikes fiskeriverksamhet i Ices-rektangeln 29E4 sker utanför området av gemenskapsintresse, åt nordväst. År 2012 rapporterade 46 franska fartyg en VMS-position vid en hastighet på 1–6 knop inom den västra delen av Cape Bank-delen av området av gemenskapsintresse.

7.5.7   Belgien fiskar främst tunga inom detta område och Frankrike kolja och torsk. Genom användning av den metod som anges i bilaga B, ”analys av ICKE-BRITTISKA fartyg i Ices-rektanglar” har följande beräknats för 2012:

| — | Tonmängden som landas av Belgien inom den tillgängliga delen av området av gemenskapsintresse uppskattas till 0,44 ton. Detta motsvarar ett uppskattat värde på 1 749 pund. |
| --- | --- |

—

Tonmängden som landas av Belgien inom den tillgängliga delen av området av gemenskapsintresse uppskattas till 0,44 ton. Detta motsvarar ett uppskattat värde på 1 749 pund.

| — | Tonmängden som landas av Frankrike inom den tillgängliga delen av området av gemenskapsintresse uppskattas till 24,98 ton. Detta motsvarar ett uppskattat värde på 44 036 pund. |
| --- | --- |

—

Tonmängden som landas av Frankrike inom den tillgängliga delen av området av gemenskapsintresse uppskattas till 24,98 ton. Detta motsvarar ett uppskattat värde på 44 036 pund.

7.5.8   Figurerna 3 och 4 visar emellertid att den största delen av fiskeriverksamheten koncentreras till den nordvästra korridoren i området, som ligger utanför det föreslagna förbjudna området (rev och buffertzon). Den faktiska uppskattade landningsförlusten anses därför vara mycket lägre än de uppskattade värdena ovan. Se bilaga B för närmare upplysningar om fiskeverksamhet som bedrivs av icke-brittiska fartyg inom och kring de föreslagna förbjudna områdena.

7.6   Sannolika effekter av en stängning på fiskeflottan

7.6.1   Eftersom den uppskattade förlusten av landningar förväntas vara överskattad (på grund av den begränsade fiskeverksamheten med släpredskap för bottenfiske över stenrevet) förväntas effekterna av stängningen på fiskeflottan av stängningen också bli begränsade. Under mötena inför samrådet uppgav ett antal av de berörda fiskarna att släpredskap för bottenfiske inte används över stenrevet eftersom detta skulle skada redskapen. Företrädarna för den franska och den belgiska fiskeriindustrin bekräftade att de kommer att förlora fiskevatten kring de västra och norra delarna av det förbjudna området i Cape Bank, men att alternativa fiskevatten finns tillgängliga.

7.7   Anpassningsbarhet

7.7.1   För att bedöma de sannolika effekterna av den föreslagna stängningen av området för fiskeriverksamhet är det nödvändigt att uppskatta i vilken utsträckning fartygen skulle kunna upprätthålla fångstvärdet genom att förflytta fiskeansträngningen till andra områden.

7.7.2   Fiskarna ombads fylla i ett frågeformulär som underlag till denna bedömning och tillfrågades direkt om hur stor del av verksamheten som förflyttats till andra områden till följd av den föreslagna stängningen och möjligheterna att fiska i alternativa fiskevatten och anpassa sig för att kunna upprätthålla fångstvärdet. Flera av de berörda fiskarna uppgav att de inte kan byta fiskevatten eller redskapstyp, men att sannolikheten för att de måste förflytta verksamheten kommer att vara minimal med tanke på att det föreslagna alternativet innebär att fiskeriverksamheten endast kommer att begränsas till området över stenrevet och inom buffertzonen.

7.7.3   Till följd av införandet av det valda alternativet (ett specificerat område där verksamhet förbjuds enligt lag) i stället för en stängning av hela området kommer förflyttningen av fartyg som använder släpredskap för bottenfiske att bli minimal. Under mötena inför samrådet och under det formella samrådet bekräftade företrädarna för den franska och den belgiska fiskeriindustrin att fiskeriverksamhet förekommer i det förbjudna området. Omfattningen av förflyttningarna och alternativa fiskevatten kommenterades dock inte särskilt.

7.7.4   Belägg för framsteg i redskapsteknik och inverkan på känsliga rev kommer enligt planerna att övervägas under den gula/gröna processen.

7.8   Indirekta kostnader

7.8.1   Miljökostnader

Det rekommenderade alternativet medför minimal risk för ökade bränslekostnader för fartyg som måste gå längre bort för att nå alternativa fiskevatten, eftersom de flesta fiskarna har uppgett att de inte fiskar i området.

7.9   Administrativa kostnader och genomförandekostnader

7.9.1   Marina förvaltningsorganisationen kommer att tillämpa en informations- och riskbaserad strategi, som antagits av ett antal tillsynsorgan inom regeringen i enlighet med den nationella informationsmodellen. (31) Om tillgänglig information visar att en förvaltningsåtgärd inte efterlevs eller att det finns en risk för att så inte sker kommer MMO att utarbeta en genomförandestrategi som är anpassad till behoven för det berörda marina skyddsområdet och vid behov anslå lämpliga resurser. Detta kan inbegripa aktioner från marinen, flygövervakning eller gemensamma operationer med andra organ (t.ex. IFCA, den brittiska gränsstyrkan eller den brittiska miljöbyrån). MMO kommer att samordna eventuella gemensamma operationer. Huvudprinciperna för MMO:s reglering av marina skyddsområden anges i lagen om lagstiftnings- och regleringsreform från 2006 samt lagstiftarnas efterlevnadskod, och syftar till att se till att alla genomförandeåtgärder som MMO vidtar är proportionerliga, ansvarsfulla, enhetliga, öppna och riktade. (32)

7.9.2   Resurserna för genomförandet av den föreslagna föreskriften kommer att tas från den nuvarande budgeten. EU:s kontrollsystem för fartyg (VMS) kommer att användas som förvaltningsverktyg för havs- och flygåtgärder för fartyg längre än 12 meter. På grund av den begränsade fiskeriverksamheten i området är risken för bristande efterlevnad minimal eller låg. (33) I tabell 2 anges uppskattade genomförandekostnader för förvaltningen av detta förstahandsalternativ.

Tabell 2

Årliga extrakostnader för genomförandet av det rekommenderade alternativet
   (34)

| Verksamhet | Enhetskostnad
  (pund) | Uppskattat antal enheter per år | Total kostnad per år
  (pund) |
| --- | --- | --- | --- |
| Brittiska flottans ytbevakning per område | 4 000 per dag | 1 | 4 000 |
| Gemensamma övervakningspatruller med lokala SFC/IFCA per område | 800–1 000 per dag | 5 | 4 000–5 000 |
| Flygövervakning per område | 2 050 per timme | 2 | 4 100 |
| Utredningar/åtal per område | 10 375 per ärende | 1 | 10 375 |
| Totalt | | 9 | 22 475–23 475 |

Verksamhet

Enhetskostnad

(pund)

Uppskattat antal enheter per år

Total kostnad per år

(pund)

Brittiska flottans ytbevakning per område

4 000 per dag

1

4 000

Gemensamma övervakningspatruller med lokala SFC/IFCA per område

800–1 000 per dag

5

4 000–5 000

Flygövervakning per område

2 050 per timme

2

4 100

Utredningar/åtal per område

10 375 per ärende

1

10 375

Totalt

9

22 475–23 475

Tabell 3

Årlig profil för kostnader som kan beräknas i pengar för det rekommenderade alternativet – (miljoner pund) konstanta priser

| | Å0 | Å1 | Å2 | Å3 | Å4 | Å5 | Å6 | Å7 | Å8 | Å9 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Övergångskostnad | NEJ | NEJ | NEJ | NEJ | NEJ | NEJ | NEJ | NEJ | NEJ | NEJ |
| Årliga återkommande kostnader – bästa uppskattning | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 |
| Låg | 0,022475 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 |
| Hög | 0,023475 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 |
| Totalt nuvärde av årskostnaderna (35): | 0,2 miljoner pund |

Å0

Å1

Å2

Å3

Å4

Å5

Å6

Å7

Å8

Å9

Övergångskostnad

NEJ

NEJ

NEJ

NEJ

NEJ

NEJ

NEJ

NEJ

NEJ

NEJ

Årliga återkommande kostnader – bästa uppskattning

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

Låg

0,022475

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

Hög

0,023475

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

Totalt nuvärde av årskostnaderna (35):

0,2 miljoner pund

7.10   Fördelar med det rekommenderade alternativet

7.10.1   Förbudet mot släpredskap för bottenfiske i det förbjudna området skulle bidra till att förhindra användning av sådana redskap över stenrevet och skulle dessutom ge följande fördelar:

| — | Miljöfördelar genom att stenrevens livsmiljöer upprätthålls. |
| --- | --- |

—

Miljöfördelar genom att stenrevens livsmiljöer upprätthålls.

Miljöfördelarna beskrivs här som fördelar som inte kan omräknas i pengar.

7.11   Miljöfördelar

7.11.1   Stenreven inom området hör till de rev som har rikast biologisk mångfald i landet och spelar en viktig roll genom att stödja arter som anses vara sällsynta eller förekommer vid gränsen av sin biogeografiska fördelning. Även om de enskilda reven är förhållandevis små (både på nationell och lokal nivå) har de en rik biologisk mångfald och är ett viktigt lokalt område (när det gäller storlek) av permanent nedsänkta livsmiljöer i havsrev. (36)

7.11.2   Området av gemenskapsintresse består av två huvudområden med rev som nästan enbart består av granit (Axelsson och Dewey, 2011; Birchenough m.fl. 2008), ett revområde som kantar kusten (Land’s End-delen av området av gemenskapsintresse – en underordnad struktur bestående av ett uppstående rev vid kusten) samt ett område med uppstående rev längre ut till havs som löper i en bred båge ungefär längs kustlinjen (Cape Bank-delen av området av gemenskapsintresse – en underordnad struktur bestående av ett uppstående rev ute till havs). Det uppstående revet ute till havs kommer att förvaltas av MMO. Detta område består av kelpdominerade samlingar och samhällen av mossdjur och hydroider samt områden som betas av tagghudingar, som förekommer tillsammans med Ross-korall Pentapora fascialis, tagghudingen Echinus esculentus samt borrsvampen Cliona celata (Birchenough m. fl., 2008 a). Vattnets rörelser till följd av strömmar och vågor stimulerar även en stark tillväxt av svampdjur, sjöpungar, anemoner och mjuka koraller (Irving, 1996). (37)

7.11.3   Reven skyddar också kusten i viss mån och är viktiga områden för näringscyklar, kol- och vätefixering samt sedimentstabilisering.

7.11.4   En skyddad revlivsmiljö ger ett naturligt skydd för uppkomsten av populationer av mål- och bifångstarter.

7.11.5   Fördelarna med denna föreskrift är att områdets ekologiska särdrag skyddas, vilket kan leda till en rikligare mångfald jämfört med övriga fiskevatten.

7.11.6   Miljöfördelarna med införandet av denna föreskrift kommer att bli betydande, eftersom syftet med föreskriften är att skydda stenrev inom området från användning av släpredskap för bottenfiske. Detta kommer att bidra till bevarandemålet att ”upprätthålla” reven. Det rekommenderade förbudet kommer dessutom att medföra ytterligare fördelar för andra strukturer inom området av gemenskapsintresse, och kommer att gynna revlivsmiljön i allmänhet. Det blir också möjligt att främja en ökad användning av området för fritidsaktiviteter, till exempel av dykare och sportfiskare, vilket i sin tur kan gagna den lokala ekonomin.

7.12   Socioekonomiska fördelar

7.12.1   Det finns en möjlighet att upprätthållandet av stenrevet och dess livsmiljö kan göra området mer attraktivt för fritidsaktiviteter, bland annat dykare och sportfiskare (S.E. Rees m.fl., 2013 (38); D.R. Chae m.fl., 2012 (39)). Dessutom kan även turismen i området öka, vilket i sin tur ökar de lokala företagens inkomster (S.E. Rees m.fl., 2013).

7.12.2   Genomförandet av en zonbaserad förvaltningsstrategi i stället för att stänga hela området begränsar antalet förflyttningar av fartyg som fiskar med släpredskap för bottenfiske.

7.13   Fördelning av kostnader och fördelar

7.13.1   Fördelningen av sociala och ekonomiska kostnader sker främst på lokal nivå i Förenade kungariket, Frankrike och Belgien (förutom genomförandekostnaderna). De allmänna miljöfördelarna omfattar ett större område och har en mer nationell inverkan.

Bilaga A: Data från Förenade kungarikets fiskeristatistik samt tabeller

Datatabeller med sammanfattningar av den rapporterade verksamheten inom de Ices-rektanglar som de berörda områden som definierats som europeiska marina skyddsområden omfattas av finns på MMO:s webbplats (40).

Denna detaljnivå utgör den mest exakta detaljnivån för de rapporterade uppgifter som finns tillgängliga för Förenade kungarikets fiskeriförvaltningar.

Uppgifterna rör information om landningsmängder och landningsvärden från de rektanglar som området omfattas av samt uppgifter om fartyg, använda redskap och fångade arter.

Förutom uppgifterna om fiskeriverksamhet rapporterar fartyg längre än 15 meter sin exakta position varannan timme inom ramen för Förenade kungarikets kontrollsystem för fartyg (VMS).

För fartyg längre än 15 meter har det varit möjligt att kombinera de relativt inexakta rumsliga uppgifterna från verksamhetsrapporteringssystemen med de detaljerade positionsrapporterna från VMS-systemen för att möjliggöra en uppskattning av fiskeriverksamheten på en mer exakt nivå. Denna detaljerade omarbetning av verksamhetsuppgifterna gör det möjligt att uppskatta verksamhetsnivån inom de angivna europeiska marina skyddsområdena för fartyg längre än 15 meter.

När sådana detaljerade uppgifter finns tillgängliga presenteras de i tabellerna tillsammans med den allmänna verksamheten inom Ices-rektanglarna för fartyg längre än 15 meter. Förhållandet mellan dessa två datauppsättningar har därefter tillämpats på data från andra fartygslängder för att få fram ungefärliga uppskattningar av verksamhet som bedrivs av fartyg med en kortare total längd än 15 meter inom det föreslagna förbjudna området.

Obs! Det föreslagna förbjudna området utgörs av kustvatten. Om den andel av verksamheten som bedrivs av fartyg längre än 15 meter inom områdena tillämpas för att uppskatta andra brittiska fartygs verksamhet kan uppskattningarna bli felaktiga eftersom större fartyg tenderar att fiska längre ut till havs än andra fartyg, särskilt jämfört med flottor med fartyg längre än 10 meter.

Dessa data är gråskuggade i tabellerna för att framhäva att det rör sig om uppskattningar och att de bör användas med försiktighet.

Nedan anges en förteckning över de europeiska marina skyddsområden som utgörs av kustområden som omfattas av denna analys. Några av rektanglarna täcker fler än ett område och är markerade i gult.

Denna överlappning innebär att den totala möjliga täckningen för de föreslagna förbjudna områdena inte kan uppskattas genom att summera analyserna för de individuella områdena. I tabellen nedan anges också uppgifter om den andel av den sammanlagda verksamheten inom de Ices-rektanglar som berörs av varje föreslaget förbjudet område som rör fartyg längre än 15 meter (detaljerad satellitdata finns tillgänglig för dessa fartyg).

För fartyg med en hög täckning av de marina skyddsområdena kommer uppskattningarna av verksamheten för andra fartygslängder baserat på VMS-relaterad verksamhet sannolikt att vara mer tillförlitliga än för områden med en låg täckning.

Bilaga B: Data från fiskeristatistik för andra länder än Förenade kungariket

Dessa tabeller är utdrag från landningsdata som rapporterats av medlemstaterna till STECF:s (Vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen) arbetsgrupp om fiskeansträngningssystem.

Som ett led i arbetsgruppens verksamhet sammanställs flera olika datauppsättningar med uppgifter per medlemsstat om landningar av arter för varje Ices-rektangel samt berörda fartygsgrupperingar.

Dessa data är utformade för att tillgodose STECF-arbetsgruppens behov och behövde därför behandlas noggrant för att undvika dubbelräkning av verksamhetsuppgifterna. Uppgifterna har tagits från STECF:s webbplats (41).

För att validera de rapporterade uppgifterna har de sammanslagna totalsiffrorna kontrollerats mot den rapporterade verksamheten i EU:s Fides-system för vissa beståndskvoter.

Det finns emellertid fortfarande skillnader i totalsiffrorna mellan de siffror som rapporterats för art-/områdeskombinationer i STECF:s datafiler och de siffror som rapporteras vid liknande detaljnivåer som ett led i fångstrapporteringssystemen i Fides för övervakning av kvotupptaget. Siffrorna tjänar därför endast som vägledning för de berörda medlemsstaternas verksamhet i området, och är inte definitiva redogörelser.

Vägledande penningvärden har konstruerats genom användning av medelvärdet för brittiska fartygs landningar från den berörda Ices-rektangeln eller liknande områden.

Om uppgifter för ett år saknas kan detta vara ett tecken på att ingen verksamhet har rapporterats, men det kan också bero på att inga uppgifter har lämnats in.

ANALYS AV VMS-VERKSAMHETEN FÖR ICKE-BRITTISKA VERKTYG I DE ICES-REKTANGLAR SOM OMFATTAR DET OMRÅDE AV GEMENSKAPSINTRESSE SOM ÄR FÖREMÅL FÖR DENNA KONSEKVENSBEDÖMNING

Använd metod:

I denna analys har den standardmetod som används för att undersöka huruvida fartyg från Förenade kungariket har varit aktiva i ett visst angivet fysiskt område tillämpats på den information som mottas för icke-brittiska fartyg, särskilt fartyg från Frankrike och Belgien med historiska tillträdesrättigheter till vissa delar av Förenade kungarikets kustvatten.

Analysen innehåller en uppskattning av fiskeriverksamheten från VMS-data som baseras på fordonets hastighet enligt rapporteringen i VMS-meddelandena.

Uppgifter för varje VMS-meddelande som mottas från icke-brittiska fartyg i den eller de berörda rektanglar som omfattar det angivna området väljs från Förenade kungarikets VMS-system, genom att extrahera uppgifter om fartygets identitetsnummer (CFR), position och hastighet samt data och tidpunkt för meddelandet.

Varje meddelande utvärderas och klassificeras som en indikation på att fiskeriverksamhet förekommer om hastigheten är > = 1 eller < = 6 knop.

Dessa fiskemeddelanden från den eller de berörda rektanglarna behandlas sedan i GIS-programvara för att undersöka om fartygets position var inom eller utanför det berörda fysiska området.

Detta gör det möjligt att beräkna andelen fiskemeddelanden som registrerats för varje medlemsstat som befann sig inuti rektangeln inom det berörda området. Denna faktor tillämpas sedan på den övergripande landningsnivå som kan härröras från STECF:s datauppsättningar för den berörda medlemsstaten, vilket i sin tur gör det möjligt att uppskatta icke-brittiska fartygs verksamhet inom det angivna fysiska området.

SAMMANFATTNING AV BELGISKA OCH FRANSKA FARTYGS VERKSAMHET I ICES-REKTANGEL 29E4 SOM OMFATTAR OMRÅDET AV GEMENSKAPSINTRESSE LAND’S END AND CAPE BANK

Detta är en sammanfattning av medlemsstaternas fartygs verksamhet i termer av mängd och värde för fisk som landats med avseende på

| (1) | total verksamhet inom de Ices-rektanglar som omfattar de berörda områdena för fartyg som använder släpredskap för bottenfiske, |
| --- | --- |

(1)

total verksamhet inom de Ices-rektanglar som omfattar de berörda områdena för fartyg som använder släpredskap för bottenfiske,

| (2) | uppskattningar av verksamhet med användning av släpredskap för bottenfiske inom det berörda området. |
| --- | --- |

(2)

uppskattningar av verksamhet med användning av släpredskap för bottenfiske inom det berörda området.

Del A – totalt tonnage för verksamheten:

| | | (1) | (2) |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Verksamhet (ton) i Ices-rektangel 29E4 | Uppskattad verksamhet (ton) inom området av gemenskapsintresse baserat på VMS-aktivitet 2010-2012 |
| BELGIEN | Redskapskod | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| Över 15 m i längd | BT2 (42) | 105,77 | 76,81 | 121,77 | 352,38 | 0,13 | 0,10 | 0,15 | 0,44 |
| | TR2 (43) | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,35 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| | 29E4 totalt | 105,77 | 76,81 | 121,77 | 352,73 | 0,13 | 0,10 | 0,15 | 0,44 |
| FRANKRIKE | Redskapskod | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| 0–15 m i längd | Bomtrålar | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 2,15 | | | | 0,05 |
| | Bottentrålare | 0,00 | 0,00 | 3,00 | 0,17 | | | 0,07 | |
| | Mudderverk | 0,00 | 0,00 | 9,63 | 0,00 | | | 0,23 | |
| Över 15 m I längd | Bottentrålare | 0,00 | 0,00 | 940,59 | 1 055,57 | | | 22,21 | 24,93 |
| | Mudderverk | 0,00 | 0,00 | 13,26 | 0,00 | | | 0,31 | |
| | 29E4 totalt | 0,00 | 0,00 | 966,48 | 1 057,89 | 0,00 | 0,00 | 22,82 | 24,98 |

(1)

(2)

Verksamhet (ton) i Ices-rektangel 29E4

Uppskattad verksamhet (ton) inom området av gemenskapsintresse baserat på VMS-aktivitet 2010-2012

BELGIEN

Redskapskod

2009

2010

2011

2012

2009

2010

2011

2012

Över 15 m i längd

BT2 (42)

105,77

76,81

121,77

352,38

0,13

0,10

0,15

0,44

TR2 (43)

0,00

0,00

0,00

0,35

0,00

0,00

0,00

0,00

29E4 totalt

105,77

76,81

121,77

352,73

0,13

0,10

0,15

0,44

FRANKRIKE

Redskapskod

2009

2010

2011

2012

2009

2010

2011

2012

0–15 m i längd

Bomtrålar

0,00

0,00

0,00

2,15

0,05

Bottentrålare

0,00

0,00

3,00

0,17

0,07

Mudderverk

0,00

0,00

9,63

0,00

0,23

Över 15 m I längd

Bottentrålare

0,00

0,00

940,59

1 055,57

22,21

24,93

Mudderverk

0,00

0,00

13,26

0,00

0,31

29E4 totalt

0,00

0,00

966,48

1 057,89

0,00

0,00

22,82

24,98

Del B – totalt värde för verksamheten

| | | (1) | (2) |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Verksamhet (pund) i Ices-rektangel 29E4 | Uppskattad verksamhet (pund) inom området av gemenskapsintresse baserat på VMS-aktivitet 2009–2012 |
| BELGIEN | Redskapskod | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| Över 15 m i längd | BT2 (44) | 442 857 | 404 990 | 705 959 | 1 409 228 | 549 | 502 | 876 | 1 748 |
| | TR2 (45) | 0 | 0 | 0 | 522 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| | 29E4 totalt | 442 857 | 404 990 | 705 959 | 1 409 751 | 549 | 502 | 876 | 1 749 |
| FRANKRIKE | Redskapskod | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| 0–15 m i längd | Bomtrålar | 0 | 0 | 0 | 8 116 | 0 | 0 | 0 | 192 |
| | Bottentrålare | 0 | 0 | 4 898 | 1 452 | 0 | 0 | 116 | 34 |
| | Mudderverk | 0 | 0 | 15 722 | 0 | 0 | 0 | 371 | 0 |
| Över 15 m I längd | Bottentrålare | 0 | 0 | 1 804 373 | 1 855 331 | 0 | 0 | 42 607 | 43 810 |
| | Mudderverk | 0 | 0 | 21 648 | 0 | 0 | 0 | 511 | 0 |
| | 29E4 totalt | 0 | 0 | 1 846 641 | 1 864 899 | 0 | 0 | 43 605 | 44 036 |

(1)

(2)

Verksamhet (pund) i Ices-rektangel 29E4

Uppskattad verksamhet (pund) inom området av gemenskapsintresse baserat på VMS-aktivitet 2009–2012

BELGIEN

Redskapskod

2009

2010

2011

2012

2009

2010

2011

2012

Över 15 m i längd

BT2 (44)

442 857

404 990

705 959

1 409 228

549

502

876

1 748

TR2 (45)

0

0

0

522

0

0

0

1

29E4 totalt

442 857

404 990

705 959

1 409 751

549

502

876

1 749

FRANKRIKE

Redskapskod

2009

2010

2011

2012

2009

2010

2011

2012

0–15 m i längd

Bomtrålar

0

0

0

8 116

0

0

0

192

Bottentrålare

0

0

4 898

1 452

0

0

116

34

Mudderverk

0

0

15 722

0

0

0

371

0

Över 15 m I längd

Bottentrålare

0

0

1 804 373

1 855 331

0

0

42 607

43 810

Mudderverk

0

0

21 648

0

0

0

511

0

29E4 totalt

0

0

1 846 641

1 864 899

0

0

43 605

44 036

Se statistiska uppgifter för icke-brittiska fartyg för en fullständig sammanfattning av verksamheten.

BILAGA V

Image

Image

Image

Image

EVIDENSBAS

1.   Inledning

| 1.1 | Område: Området av gemenskapsintresse Start Point to Plymouth Sound and Eddystone. (46) |
| --- | --- |

1.1

Område: Området av gemenskapsintresse Start Point to Plymouth Sound and Eddystone. (46)

| 1.2 | Området av gemenskapsintresse Start Point to Plymouth Sound and Eddystone har utsetts på grundval av de stenrevsgrupper som finns inom området. Stenrevsgrupper är områden med utskjutande klippor, som koloniseras av en uppsättning flora och fauna. En övergång av samhällen kan förekomma från det ytnära solbelysta vattenskiktet, som domineras av växter såsom kelpskogar och rödalger, till de djupare vattnen där en rik fauna lever på stenreven, bland annat tagghudingar, svampdjur, koraller, anemoner, mossdjur och kräftdjur. (47) |
| --- | --- |

1.2

Området av gemenskapsintresse Start Point to Plymouth Sound and Eddystone har utsetts på grundval av de stenrevsgrupper som finns inom området. Stenrevsgrupper är områden med utskjutande klippor, som koloniseras av en uppsättning flora och fauna. En övergång av samhällen kan förekomma från det ytnära solbelysta vattenskiktet, som domineras av växter såsom kelpskogar och rödalger, till de djupare vattnen där en rik fauna lever på stenreven, bland annat tagghudingar, svampdjur, koraller, anemoner, mossdjur och kräftdjur. (47)

| 1.3 | Stenreven inom området hör till de rev som har rikast biologisk mångfald i landet och spelar en viktig roll genom att stödja arter som anses vara sällsynta eller förekommer vid gränsen av sin biogeografiska fördelning. |
| --- | --- |

1.3

Stenreven inom området hör till de rev som har rikast biologisk mångfald i landet och spelar en viktig roll genom att stödja arter som anses vara sällsynta eller förekommer vid gränsen av sin biogeografiska fördelning.

| 1.4 | Ministeriet för miljö-, livsmedels- och landsbygdsfrågor (Defra) har infört en reviderad strategi för fiskeriförvaltningen i det europeiska marina skyddsområdet. Detta har lett till att Marina förvaltningsorganisationen har utarbetat åtgärder för att skydda stenrevet mot släpredskap för bottenfiske i området av gemenskapsintresse mellan gränsen 06–12 sjömil för att garantera fullständig efterlevnad av artikel 6 i habitatdirektivet (48). |
| --- | --- |

1.4

Ministeriet för miljö-, livsmedels- och landsbygdsfrågor (Defra) har infört en reviderad strategi för fiskeriförvaltningen i det europeiska marina skyddsområdet. Detta har lett till att Marina förvaltningsorganisationen har utarbetat åtgärder för att skydda stenrevet mot släpredskap för bottenfiske i området av gemenskapsintresse mellan gränsen 06–12 sjömil för att garantera fullständig efterlevnad av artikel 6 i habitatdirektivet (48).

| 1.5 | Släpredskap för bottenfiske avser alla fiskeredskap som skjuts eller dras genom vattnet och kommer i kontakt med havsbotten. Detta inbegriper bottentrålare med trålbord, bomtrålare samt skrapredskap för skaldjursfiske. Förvaltningsåtgärder för att begränsa dessa verksamheter och deras ömsesidiga påverkan på reven är därför nödvändiga. |
| --- | --- |

1.5

Släpredskap för bottenfiske avser alla fiskeredskap som skjuts eller dras genom vattnet och kommer i kontakt med havsbotten. Detta inbegriper bottentrålare med trålbord, bomtrålare samt skrapredskap för skaldjursfiske. Förvaltningsåtgärder för att begränsa dessa verksamheter och deras ömsesidiga påverkan på reven är därför nödvändiga.

| 1.6 | Denna konsekvensbedömning har utarbetats i syfte att beskriva kostnaderna för och fördelarna med MMO:s föreslagna föreskrift om förbud mot släpredskap för bottenfiske för att skydda de berörda reven. I konsekvensbedömningen anges också varför det rekommenderade alternativet är förstahandsalternativet för förvaltning. Ett offentligt samråd har hållits om förslaget till konsekvensbedömning. |
| --- | --- |

1.6

Denna konsekvensbedömning har utarbetats i syfte att beskriva kostnaderna för och fördelarna med MMO:s föreslagna föreskrift om förbud mot släpredskap för bottenfiske för att skydda de berörda reven. I konsekvensbedömningen anges också varför det rekommenderade alternativet är förstahandsalternativet för förvaltning. Ett offentligt samråd har hållits om förslaget till konsekvensbedömning.

| 1.7 | De uppgifter och belägg som har utgjort underlaget till konsekvensbedömningen har samlats in från Natural England (NE), myndigheter för kustfiske och bevarande samt Marina förvaltningsorganisationen. MMO har dessutom tillsammans med Cornwalls myndighet för kustfiske och bevarande stått värd för ett öppet möte i Looe den 10 juni 2013, och tillsammans med Devons och Severns myndigheter för kustfiske och bevarande ett möte i Plymouth den 11 juni 2013 för att träffa aktörer, ställa direkta frågor och samla in belägg för de ekonomiska effekterna av de föreslagna förbjudna områdena. Ett möte med de belgiska myndigheterna och företrädare för den belgiska fiskeriindustrin hölls i Belgien den 12 juli 2013, och med de franska myndigheterna och företrädare för den franska fiskeriindustrin i Paris den 27 september 2013. Företrädarna för den belgiska fiskeriindustrin uppgav att släpredskap för bottenfiske visserligen används i mycket liten utsträckning inom de föreslagna förbjudna områdena, förutom de föreslagna buffertzonerna, men att fiske förekommer i korridorerna mellan stenrevet, särskilt mellan Eddystone och Hatt Rock som fortfarande kommer att vara tillgängliga. Information och uttalanden från intervjuer med kommersiella fiskare har registrerats och inbegrips i denna konsekvensbedömning som obekräftade uppgifter. |
| --- | --- |

1.7

De uppgifter och belägg som har utgjort underlaget till konsekvensbedömningen har samlats in från Natural England (NE), myndigheter för kustfiske och bevarande samt Marina förvaltningsorganisationen. MMO har dessutom tillsammans med Cornwalls myndighet för kustfiske och bevarande stått värd för ett öppet möte i Looe den 10 juni 2013, och tillsammans med Devons och Severns myndigheter för kustfiske och bevarande ett möte i Plymouth den 11 juni 2013 för att träffa aktörer, ställa direkta frågor och samla in belägg för de ekonomiska effekterna av de föreslagna förbjudna områdena. Ett möte med de belgiska myndigheterna och företrädare för den belgiska fiskeriindustrin hölls i Belgien den 12 juli 2013, och med de franska myndigheterna och företrädare för den franska fiskeriindustrin i Paris den 27 september 2013. Företrädarna för den belgiska fiskeriindustrin uppgav att släpredskap för bottenfiske visserligen används i mycket liten utsträckning inom de föreslagna förbjudna områdena, förutom de föreslagna buffertzonerna, men att fiske förekommer i korridorerna mellan stenrevet, särskilt mellan Eddystone och Hatt Rock som fortfarande kommer att vara tillgängliga. Information och uttalanden från intervjuer med kommersiella fiskare har registrerats och inbegrips i denna konsekvensbedömning som obekräftade uppgifter.

| 1.8 | Som ett led i det lagstadgade förfarandet för utarbetande av föreskrifter hölls formella samråd om utkast till föreskriften samt konsekvensbedömningen av detta område under perioden 10 september–22 oktober 2013. Synpunkterna från företrädarna för den franska fiskeriindustrin har bekräftat att fiske med släpredskap för bottenfiske bedrivs på den västra sidan av det föreslagna förbjudna området i Hatt Rock. Synpunkterna från företrädarna för den belgiska fiskeriindustrin har bekräftat att Belgiens fiske är begränsat i detta område. |
| --- | --- |

1.8

Som ett led i det lagstadgade förfarandet för utarbetande av föreskrifter hölls formella samråd om utkast till föreskriften samt konsekvensbedömningen av detta område under perioden 10 september–22 oktober 2013. Synpunkterna från företrädarna för den franska fiskeriindustrin har bekräftat att fiske med släpredskap för bottenfiske bedrivs på den västra sidan av det föreslagna förbjudna området i Hatt Rock. Synpunkterna från företrädarna för den belgiska fiskeriindustrin har bekräftat att Belgiens fiske är begränsat i detta område.

2.   Syftet med interventionen

| 2.1 | I augusti 2012 genomförde ministeriet för miljö, livsmedel och landsbygdsfrågor en översyn av förvaltningen av fiskeriverksamheten inom europeiska marina skyddsområden i syfte att identifiera framtida förvaltningsåtgärder som är nödvändiga för att se till att områdenas särdrag upprätthålls i ett gynnsamt tillstånd. Detta arbete gav upphov till en reviderad strategi (49) för förvaltningen av fisket inom europeiska marina skyddsområden. |
| --- | --- |

2.1

I augusti 2012 genomförde ministeriet för miljö, livsmedel och landsbygdsfrågor en översyn av förvaltningen av fiskeriverksamheten inom europeiska marina skyddsområden i syfte att identifiera framtida förvaltningsåtgärder som är nödvändiga för att se till att områdenas särdrag upprätthålls i ett gynnsamt tillstånd. Detta arbete gav upphov till en reviderad strategi (49) för förvaltningen av fisket inom europeiska marina skyddsområden.

| 2.2 | Den reviderade strategin genomförs i etapper med en evidensbaserad och riskprioriterad bas. Riskprioriteringen underbyggs av en matris (50), där riskerna med den ömsesidiga påverkan mellan fiskeriverksamheten och de ekologiska strukturerna kategoriseras. Verksamheter/ömsesidig påverkan på reven har kategoriserats som röda, gula, gröna eller blå. Den ömsesidiga påverkan som klassificeras som röd har prioriterats för genomförande av förvaltningsåtgärder senast i slutet av 2013 (oavsett nuvarande verksamhetsnivå) för att undvika en försämring av de utsedda reven i linje med kraven i artikel 6.2 i habitatdirektivet. Ömsesidig påverkan som är kategoriserad som gul kräver en bedömning på områdesnivå för att avgöra huruvida en verksamhet behöver förvaltas för att skydda reven. Ömsesidig påverkan som kategoriseras som grön kräver också en bedömning på områdesnivå för att avgöra om det finns ”kombinationseffekter”. En blå kategorisering anger att ingen ömsesidig påverkan förekommer, vilket innebär att ingen ytterligare bedömning krävs. (51) |
| --- | --- |

2.2

Den reviderade strategin genomförs i etapper med en evidensbaserad och riskprioriterad bas. Riskprioriteringen underbyggs av en matris (50), där riskerna med den ömsesidiga påverkan mellan fiskeriverksamheten och de ekologiska strukturerna kategoriseras. Verksamheter/ömsesidig påverkan på reven har kategoriserats som röda, gula, gröna eller blå. Den ömsesidiga påverkan som klassificeras som röd har prioriterats för genomförande av förvaltningsåtgärder senast i slutet av 2013 (oavsett nuvarande verksamhetsnivå) för att undvika en försämring av de utsedda reven i linje med kraven i artikel 6.2 i habitatdirektivet. Ömsesidig påverkan som är kategoriserad som gul kräver en bedömning på områdesnivå för att avgöra huruvida en verksamhet behöver förvaltas för att skydda reven. Ömsesidig påverkan som kategoriseras som grön kräver också en bedömning på områdesnivå för att avgöra om det finns ”kombinationseffekter”. En blå kategorisering anger att ingen ömsesidig påverkan förekommer, vilket innebär att ingen ytterligare bedömning krävs. (51)

| 2.3 | Enligt artikel 6.1 och 6.2 i habitatdirektivet (52) ska medlemsstaterna i de särskilda bevarandeområdena och de särskilda skyddsområdena (53)







  — | vidta nödvändiga åtgärder för bevarande som motsvarar de ekologiska behoven hos de livsmiljötyper i bilaga I och de arter i bilaga II som finns i områdena, |
| --- | --- | --- |

2.3

Enligt artikel 6.1 och 6.2 i habitatdirektivet (52) ska medlemsstaterna i de särskilda bevarandeområdena och de särskilda skyddsområdena (53)

—

vidta nödvändiga åtgärder för bevarande som motsvarar de ekologiska behoven hos de livsmiljötyper i bilaga I och de arter i bilaga II som finns i områdena,

| — | vidta lämpliga åtgärder för att förhindra försämring av livsmiljöerna och habitaten för arterna samt störningar av de arter för vilka områdena har utsetts. |
| --- | --- |

—

vidta lämpliga åtgärder för att förhindra försämring av livsmiljöerna och habitaten för arterna samt störningar av de arter för vilka områdena har utsetts.

| 2.4 | I föreskrift 8.1 i 2010 års förordningar om bevarande av livsmiljöer och arter definieras ett europeiskt marint skyddsområde som (bland annat) alla särskilda bevarandeområden, särskilda skyddsområden och områden av gemenskapsintresse. I del 6 i dessa förordningar anges förvaltningskraven för europeiska marina skyddsområden i linje med artikel 6.2, 6.3 och 6.4 i habitatdirektivet. |
| --- | --- |

2.4

I föreskrift 8.1 i 2010 års förordningar om bevarande av livsmiljöer och arter definieras ett europeiskt marint skyddsområde som (bland annat) alla särskilda bevarandeområden, särskilda skyddsområden och områden av gemenskapsintresse. I del 6 i dessa förordningar anges förvaltningskraven för europeiska marina skyddsområden i linje med artikel 6.2, 6.3 och 6.4 i habitatdirektivet.

| 2.5 | Stenreven i området av gemenskapsintresse Start Point to Plymouth Sound and Eddystone har kategoriserats som röd risk med avseende på släpredskap för bottenfiske, vilket innebär att förvaltningsåtgärder krävs för att undanröja denna risk. Marina förvaltningsorganisationen är ansvarig för att genomföra förvaltningsåtgärder i syfte att förbjuda ömsesidig påverkan mellan stenreven och släpredskap för bottenfiske. Ömsesidig påverkan av andra typer av fiskeredskap på stenreven kommer att utvärderas under bedömningsprocessen av de gula/gröna kategorierna. |
| --- | --- |

2.5

Stenreven i området av gemenskapsintresse Start Point to Plymouth Sound and Eddystone har kategoriserats som röd risk med avseende på släpredskap för bottenfiske, vilket innebär att förvaltningsåtgärder krävs för att undanröja denna risk. Marina förvaltningsorganisationen är ansvarig för att genomföra förvaltningsåtgärder i syfte att förbjuda ömsesidig påverkan mellan stenreven och släpredskap för bottenfiske. Ömsesidig påverkan av andra typer av fiskeredskap på stenreven kommer att utvärderas under bedömningsprocessen av de gula/gröna kategorierna.

| 2.6 | Eddystone-delen av detta område sträcker sig över två administrativa områden: 0–6 sjömil och 6-12 sjömil. Stenreven inom 6 sjömil kommer att förvaltas genom en föreskrift från Cornwalls myndighet för kustfiske och bevarande, och stenreven inom 6–12 sjömil kommer att förvaltas genom en föreskrift från Marina förvaltningsorganisationen. |
| --- | --- |

2.6

Eddystone-delen av detta område sträcker sig över två administrativa områden: 0–6 sjömil och 6-12 sjömil. Stenreven inom 6 sjömil kommer att förvaltas genom en föreskrift från Cornwalls myndighet för kustfiske och bevarande, och stenreven inom 6–12 sjömil kommer att förvaltas genom en föreskrift från Marina förvaltningsorganisationen.

| 2.7 | Uppgifterna om stenrevets specifika läge och omfattning har lämnats av Natural England (54). Bufferten grundas på förslag till vägledning från Natural England (55), där man rekommenderar att buffertzonens storlek ska avgöras av djupet för det rev som ska skyddas. Stenreven i detta område är belägna ned till cirka 60 meters djup. För djup på 25–200 meter rekommenderar Natural England i sin vägledning en buffertzon på tre gånger revets djup. Tre gånger 60 meter ger en buffertzon på 180 meter. Eftersom revets djup inte är exakt känd och kan sträcka sig något längre ned än 60 meter, tillämpades en buffertzon på 200 meter. Buffertzonens gräns jämnades därefter till för att underlätta efterlevnaden och genomförandet. |
| --- | --- |

2.7

Uppgifterna om stenrevets specifika läge och omfattning har lämnats av Natural England (54). Bufferten grundas på förslag till vägledning från Natural England (55), där man rekommenderar att buffertzonens storlek ska avgöras av djupet för det rev som ska skyddas. Stenreven i detta område är belägna ned till cirka 60 meters djup. För djup på 25–200 meter rekommenderar Natural England i sin vägledning en buffertzon på tre gånger revets djup. Tre gånger 60 meter ger en buffertzon på 180 meter. Eftersom revets djup inte är exakt känd och kan sträcka sig något längre ned än 60 meter, tillämpades en buffertzon på 200 meter. Buffertzonens gräns jämnades därefter till för att underlätta efterlevnaden och genomförandet.

| 2.8 | En intervention är nödvändig för att återställa marknadsmisslyckandet i den marina miljön genom att vidta lämpliga förvaltningsåtgärder (t.ex. denna föreskrift) för bevarande av rev med målsättningen att minska eller på lämpligt sätt begränsa negativa externa faktorer. Genomförandet av denna föreskrift kommer att garantera fortsatt tillhandahållande av kollektiva nyttigheter i den marina miljön. |
| --- | --- |

2.8

En intervention är nödvändig för att återställa marknadsmisslyckandet i den marina miljön genom att vidta lämpliga förvaltningsåtgärder (t.ex. denna föreskrift) för bevarande av rev med målsättningen att minska eller på lämpligt sätt begränsa negativa externa faktorer. Genomförandet av denna föreskrift kommer att garantera fortsatt tillhandahållande av kollektiva nyttigheter i den marina miljön.

| 2.9 | Marknadsmisslyckande förekommer när marknaden inte levererar ett effektivt resultat. (56) När det gäller den marina miljön kan sådana misslyckanden beskrivas på följande sätt:






  — | För kollektiva nyttigheter och tjänster – ett antal varor och tjänster som tillhandahålls av den marina miljön, såsom klimatreglering och biologisk mångfald, utgör ”kollektiva nyttigheter” (ingen kan uteslutas från att dra nytta av dem, och konsumtionen av tjänsten minskar inte tjänstens tillgänglighet för andra). Egenskaperna hos kollektiva nyttigheter innebär att individen inte nödvändigtvis har ett ekonomiskt incitament att frivilligt bidra med arbete eller pengar för att se till att dessa nyttigheter fortsätter att finnas, vilket leder till underförsörjning eller, som i detta fall, bristande skydd. |
| --- | --- | --- |

2.9

Marknadsmisslyckande förekommer när marknaden inte levererar ett effektivt resultat. (56) När det gäller den marina miljön kan sådana misslyckanden beskrivas på följande sätt:

—

För kollektiva nyttigheter och tjänster – ett antal varor och tjänster som tillhandahålls av den marina miljön, såsom klimatreglering och biologisk mångfald, utgör ”kollektiva nyttigheter” (ingen kan uteslutas från att dra nytta av dem, och konsumtionen av tjänsten minskar inte tjänstens tillgänglighet för andra). Egenskaperna hos kollektiva nyttigheter innebär att individen inte nödvändigtvis har ett ekonomiskt incitament att frivilligt bidra med arbete eller pengar för att se till att dessa nyttigheter fortsätter att finnas, vilket leder till underförsörjning eller, som i detta fall, bristande skydd.

| — | Negativa externa faktorer – negativa externa faktorer förekommer när skadan på den marina miljön inte bärs helt av de användare som orsakar skadan. I många fall har marina varor och tjänster inget pris i pengar, vilket leder till att kostnaden för skadan inte prissätts direkt av marknaden. Även för de varor som det handlas med (till exempel vildfisk) avspeglar marknadspriserna ofta inte hela den ekonomiska kostnaden, vilken i slutändan bärs av andra individer och samhället i stort. |
| --- | --- |

—

Negativa externa faktorer – negativa externa faktorer förekommer när skadan på den marina miljön inte bärs helt av de användare som orsakar skadan. I många fall har marina varor och tjänster inget pris i pengar, vilket leder till att kostnaden för skadan inte prissätts direkt av marknaden. Även för de varor som det handlas med (till exempel vildfisk) avspeglar marknadspriserna ofta inte hela den ekonomiska kostnaden, vilken i slutändan bärs av andra individer och samhället i stort.

| 2.10 | En statlig intervention är nödvändig för att återställa båda källorna till marknadsmisslyckande i den marina miljön. Förvaltningsåtgärder för att bevara utsedda rev i det europeiska marina skyddsområdet kommer att garantera att de negativa externa faktorerna minskas eller på lämpligt sätt begränsas. Förvaltningsåtgärder kommer även att stödja ett fortsatt tillhandahållande av kollektiva nyttigheter i den marina miljön, till exempel genom att bidra till att bevara den biologiska mångfalden i Englands hav. |
| --- | --- |

2.10

En statlig intervention är nödvändig för att återställa båda källorna till marknadsmisslyckande i den marina miljön. Förvaltningsåtgärder för att bevara utsedda rev i det europeiska marina skyddsområdet kommer att garantera att de negativa externa faktorerna minskas eller på lämpligt sätt begränsas. Förvaltningsåtgärder kommer även att stödja ett fortsatt tillhandahållande av kollektiva nyttigheter i den marina miljön, till exempel genom att bidra till att bevara den biologiska mångfalden i Englands hav.

3.   Politiska mål och avsedda effekter

| 3.1 | Enligt 2009 års lag om tillträde till marina områden och kustområden (57) ska Marina förvaltningsorganisationen (MMO) leda, värna om och förvalta en hållbar marin miljö och ett hållbart kustfiske genom att säkerställa en lämplig avvägning mellan sociala, miljömässiga och ekonomiska fördelar i syfte att garantera sunda hav, ett hållbart fiske och en livskraftig industri. |
| --- | --- |

3.1

Enligt 2009 års lag om tillträde till marina områden och kustområden (57) ska Marina förvaltningsorganisationen (MMO) leda, värna om och förvalta en hållbar marin miljö och ett hållbart kustfiske genom att säkerställa en lämplig avvägning mellan sociala, miljömässiga och ekonomiska fördelar i syfte att garantera sunda hav, ett hållbart fiske och en livskraftig industri.

| 3.2 | Det politiska målet för denna konsekvensbedömning är att främja bevarandemålen för detta område genom att se till att de berörda stenreven skyddas mot risk för skada från släpredskap för bottenfiske. |
| --- | --- |

3.2

Det politiska målet för denna konsekvensbedömning är att främja bevarandemålen för detta område genom att se till att de berörda stenreven skyddas mot risk för skada från släpredskap för bottenfiske.

| 3.3 | Följande bevarandemål har fastställts för detta område:






  — | Med förbehåll för naturliga förändringar, upprätthålla






  — | omfattningen av stenrevslivsmiljön och livsmiljöns mångfald samt de arter som lever där, |
| --- | --- | --- | --- |

3.3

Följande bevarandemål har fastställts för detta område:

—

Med förbehåll för naturliga förändringar, upprätthålla

—

omfattningen av stenrevslivsmiljön och livsmiljöns mångfald samt de arter som lever där,

| — | livsmiljöns samhällsstruktur (t.ex. populationsstruktur för enskilda viktiga arter och deras bidrag till ekosystemets funktion), |
| --- | --- |

—

livsmiljöns samhällsstruktur (t.ex. populationsstruktur för enskilda viktiga arter och deras bidrag till ekosystemets funktion),

| — | den naturliga miljöns kvalitet (t.ex. vattenkvalitet, svävande sedimentnivåer etc.). |
| --- | --- |

—

den naturliga miljöns kvalitet (t.ex. vattenkvalitet, svävande sedimentnivåer etc.).

| — | De naturliga miljöprocesserna (t.ex. biologiska och fysiska processer som sker naturligt i miljön, såsom vattenflöde och sedimentavsättning, får inte avvika från baslinjen vid tidpunkten för utnämningen). (58) |
| --- | --- |

—

De naturliga miljöprocesserna (t.ex. biologiska och fysiska processer som sker naturligt i miljön, såsom vattenflöde och sedimentavsättning, får inte avvika från baslinjen vid tidpunkten för utnämningen). (58)

| 3.4 | De avsedda syftena är att risken för försämring av stenreven begränsas och att kraven i artikel 6 i habitatdirektivet uppfylls. Förvaltningsåtgärdens ekonomiska inverkan kommer dessutom att minimeras där så är möjligt. |
| --- | --- |

3.4

De avsedda syftena är att risken för försämring av stenreven begränsas och att kraven i artikel 6 i habitatdirektivet uppfylls. Förvaltningsåtgärdens ekonomiska inverkan kommer dessutom att minimeras där så är möjligt.

4.   Alternativ

4.1   Som ett led i den reviderade strategi som tagits fram av ministeriet för miljö, livsmedel och landsbygdsfrågor (Defra) har MMO-föreskrifter för området inom 6–12 sjömil valts som förstahandsalternativ för förvaltningen. MMO ska leda förvaltningen av områden som berörs av gränsen på 6 sjömil. Efter diskussioner mellan MMO och Devons, Severns och Cornwalls myndigheter för kustfiske och bevarande har man enats om att även om detta område av gemenskapsintresse faller inom gränsen på 6 sjömil ska sammanslutningen av myndigheter för kustfiske och bevarande (IFCA) fastställa föreskrifter för förvaltningen av den del av området som omfattas av gränsen på 6 sjömil, medan en MMO-föreskrift kommer att användas för förvaltningen av den del av området som omfattas av gränsen 6–12 sjömil. En MMO-föreskrift för den del av området av gemenskapsintresse som är belägen inom gränsen 6–12 sjömil är därför det rekommenderade alternativet.

4.1.1   Alternativ 1: Inga åtgärder

Enligt detta alternativ skulle inga permanenta förvaltningsåtgärder införas. Det skulle innebära att riskerna för området från skadlig verksamhet inte skulle hanteras och att kraven i Defras reviderade strategi och artikel 6.2 i habitatdirektivet inte skulle uppfyllas.

4.1.2   Alternativ 2: Frivilligt avtal

Detta alternativ skulle innebära utarbetande av frivilliga handlingsregler för att skydda reven. MMO har övervägt detta alternativ mot bakgrund av principerna om bättre lagstiftning, enligt vilka ny lagstiftning endast ska införas som en sista utväg, samt Defras reviderade strategi, där det anges att förvaltningsåtgärderna förmodligen måste vara reglerande för att garantera ett lämpligt skydd. Enligt Defras reviderade strategi måste åtgärderna även vidtas för att hantera den ömsesidiga påverkan mellan de utsedda reven och fiskeredskap som utgör en hög risk (röd) senast i december 2013. MMO anser att frivilliga åtgärder inte är lämpliga i detta fall med tanke på behovet av att snabbt skydda reven och risken för att även svag ömsesidig påverkan kan leda till en försämring av dessa rev.

4.1.3   Alternativ 3: MMO-föreskrift om förbud mot släpredskap för bottenfiske inom området av gemenskapsintresse (”fullständig stängning av området”)

Ett förbud mot släpredskap för bottenfiske inom hela området av gemenskapsintresse är inte nödvändigt för att skydda stenrevet och skulle dessutom leda till onödiga ekonomiska förluster för fiskare som använder andra delar av området av gemenskapsintresse. Den beräknade totala fångstförlusten som dokumenteras i tabell 1 skulle uppgå till 80 671 pund i stället för förstahandsalternativet, där siffran är 1 428 pund, och de genomförandekostnader som måste administreras skulle bli mycket högre.

4.1.4   Alternativ 4: MMO-föreskrift om förbud mot användning av släpredskap för bottenfiske över Sabellaria spinulosa-rev, med lämplig buffertzon (”zonförvaltning”)

Detta är förstahandsalternativet, och en fullständig analys ges nedan.

4.1.5   Alternativ 5: Förvaltning av verksamheten genom en förordning, ett beslut eller villkor att inneha fiskelicens

Dessa genomförandemetoder anses inte vara lämpliga i detta fall. MMO:s befogenhet att utfärda föreskrifter enligt lagen om tillträde till marina områden och kustområden är lämpligare i sammanhanget, eftersom syftet är att denna befogenhet ska användas för förvaltning av verksamheter inom marina skyddsområden på lämplig beslutnivå och med tillräcklig flexibilitet, lämpliga samråd och snabba förfaranden.

4.2   Rekommenderat alternativ:

4.2.1   MMO-föreskrift om förbud mot användning av släpredskap för bottenfiske över stenrev, med lämplig buffertzon (”zonförvaltning”).

4.2.2   Detta alternativ rekommenderas, eftersom det är det mest kostnadseffektiva alternativet. MMO är den myndighet som är mest lämpad för att vidta fiskeriförvaltningsåtgärder mellan 6 och 12 sjömil, eftersom den har befogenhet att utfärda föreskrifter för detta område i syfte att främja bevarandemålen för området av gemenskapsintresse. Gränsen för det föreslagna förbjudna området fastställdes med beaktande av bästa tillgängliga belägg för stenrevens omfattning samt behovet av en ”buffertzon” mellan reven och den gräns som fastställs i föreskriften. Enkelt genomförande och behovet av en tydlig avgränsning för att garantera efterlevnad var andra faktorer som beaktades under övervägandet av formen för det förbjudna området.

5.   Evidensbas

5.1   Effekter av fiske med släpredskap för bottenfiske på stenrev

| 5.1.1 | Det finns få belägg (59) med empiriska studier som kvantifierar fiskets inverkan på hårdbottenlivsmiljöer. Det är emellertid känt att trålar som dras över steniga substrat orsakar skador eller dödar en betydande andel av stora, upprättstående fastfästa arter, såsom svampdjur och koraller (Løkkeborg 2005). I Alaskagolfen skadades 67 % av svampdjuren under ett enda trålpass (Freese m.fl. 1999). Andra arter som hydroider, anemoner, mossdjur, manteldjur och tagghudingar är sårbara för rörliga fiskeredskap (McConnaughey m.fl. 2000, Sewell och Hiscock 2005). Trålning kan också minska livsmiljöernas komplexitet när större och mindre stenar i den hårda ytan flyttas runt (Engel och Kvitek 2008, Freese m.fl. 1999). Motståndskraften mot skador på en fysisk nivå varierar efter substrattyp, men lerstensrev är särskilt sårbara för strukturell skada (Attrill m.fl. 2011). Risken för avsevärd påverkan anses vara tillräckligt stor för en kategorisering som röd risk, och förvaltningsåtgärder vidtas därför redan i år. |
| --- | --- |

5.1.1

Det finns få belägg (59) med empiriska studier som kvantifierar fiskets inverkan på hårdbottenlivsmiljöer. Det är emellertid känt att trålar som dras över steniga substrat orsakar skador eller dödar en betydande andel av stora, upprättstående fastfästa arter, såsom svampdjur och koraller (Løkkeborg 2005). I Alaskagolfen skadades 67 % av svampdjuren under ett enda trålpass (Freese m.fl. 1999). Andra arter som hydroider, anemoner, mossdjur, manteldjur och tagghudingar är sårbara för rörliga fiskeredskap (McConnaughey m.fl. 2000, Sewell och Hiscock 2005). Trålning kan också minska livsmiljöernas komplexitet när större och mindre stenar i den hårda ytan flyttas runt (Engel och Kvitek 2008, Freese m.fl. 1999). Motståndskraften mot skador på en fysisk nivå varierar efter substrattyp, men lerstensrev är särskilt sårbara för strukturell skada (Attrill m.fl. 2011). Risken för avsevärd påverkan anses vara tillräckligt stor för en kategorisering som röd risk, och förvaltningsåtgärder vidtas därför redan i år.

5.2   Stenrevets distribution

I figur 1 nedan visas var stenreven är belägna i området av gemenskapsintresse.

Figur 1

Karta över plats och struktur

6.   Berörda sektorer

| 6.1 | Fiskeriindustrin: De fartyg som påverkas mest av förbudet är fartyg för fiske med skrapredskap för musslor, bomtrålar och lokala trålar, vilket främst berör fartyg som landar i Plymouth och Looe, och ibland i hamnar som Brixham och Teignmouth. Franska och belgiska fartyg har tillträdesrätt för fiske av bottenlevande arter, men den största delen av deras fångster landas inte i Förenade kungariket. Franska bottentrålar fiskar i det föreslagna förbjudna området Hatt Rock. Den belgiska fiskeriindustrin bedriver begränsad fiskeriverksamhet inom detta område. Dialogen med berörda aktörer under det inledande samrådet om denna föreslagna förvaltningsåtgärd visade att fiskeverksamhet med släpredskap för bottenfiske främst bedrivs inom korridorerna mellan stenreven och de föreslagna buffertzonerna. Interventionen förväntas inte påverka andra sektorer än fiskerisektorn. |
| --- | --- |

6.1

Fiskeriindustrin: De fartyg som påverkas mest av förbudet är fartyg för fiske med skrapredskap för musslor, bomtrålar och lokala trålar, vilket främst berör fartyg som landar i Plymouth och Looe, och ibland i hamnar som Brixham och Teignmouth. Franska och belgiska fartyg har tillträdesrätt för fiske av bottenlevande arter, men den största delen av deras fångster landas inte i Förenade kungariket. Franska bottentrålar fiskar i det föreslagna förbjudna området Hatt Rock. Den belgiska fiskeriindustrin bedriver begränsad fiskeriverksamhet inom detta område. Dialogen med berörda aktörer under det inledande samrådet om denna föreslagna förvaltningsåtgärd visade att fiskeverksamhet med släpredskap för bottenfiske främst bedrivs inom korridorerna mellan stenreven och de föreslagna buffertzonerna. Interventionen förväntas inte påverka andra sektorer än fiskerisektorn.

| 6.2 | Lokala ekonomier och samhället: Risken för sociala och ekonomiska kostnader för de berörda lokalsamhällena till följd av eventuella landningsförluster och resulterande inverkan på det lokala fisket är begränsad. Detta beror på att alternativa fiskevatten finns tillgängliga, vilket innebär att förflyttningen av verksamheten kommer att bli minimal. De hamnar som kan påverkas är Plymouth och Looe. Företrädarna för den franska fiskeriindustrin har dock påpekat att fiskeritjänster i kustområden som är beroende av fisket kan påverkas. De allmänna fördelarna med att skydda stenreven beskrivs i avsnitt 7. |
| --- | --- |

6.2

Lokala ekonomier och samhället: Risken för sociala och ekonomiska kostnader för de berörda lokalsamhällena till följd av eventuella landningsförluster och resulterande inverkan på det lokala fisket är begränsad. Detta beror på att alternativa fiskevatten finns tillgängliga, vilket innebär att förflyttningen av verksamheten kommer att bli minimal. De hamnar som kan påverkas är Plymouth och Looe. Företrädarna för den franska fiskeriindustrin har dock påpekat att fiskeritjänster i kustområden som är beroende av fisket kan påverkas. De allmänna fördelarna med att skydda stenreven beskrivs i avsnitt 7.

| 6.3 | Genomförandeorgan: Huvudansvaret för genomförandet av det föreslagna förbjudna området kommer att falla på Marina förvaltningsorganisationen, och åtgärden kommer således att påverka MMO i form av ökade genomförandekostnader. Beräknade kostnader anges i avsnitt 7. |
| --- | --- |

6.3

Genomförandeorgan: Huvudansvaret för genomförandet av det föreslagna förbjudna området kommer att falla på Marina förvaltningsorganisationen, och åtgärden kommer således att påverka MMO i form av ökade genomförandekostnader. Beräknade kostnader anges i avsnitt 7.

7.   Kostnads–nyttoanalys

7.1   Kostnader för det rekommenderade alternativet

7.1.1   Förbudet mot släpredskap för bottenfiske i det föreslagna området kan ge upphov till följande kostnader:

| — | Direkt kostnad för fiskeriindustrin till följd av minskade fiskevatten. |
| --- | --- |

—

Direkt kostnad för fiskeriindustrin till följd av minskade fiskevatten.

| — | Kostnader för fiskeriindustrin till följd av förflyttningar till andra fiskevatten. |
| --- | --- |

—

Kostnader för fiskeriindustrin till följd av förflyttningar till andra fiskevatten.

| — | Miljöpåverkan i form av eventuell ökad skada på livsmiljöer i andra områden till följd av förflyttningar. |
| --- | --- |

—

Miljöpåverkan i form av eventuell ökad skada på livsmiljöer i andra områden till följd av förflyttningar.

| — | Kostnader för MMO för administration och genomförande av förvaltningsåtgärderna. |
| --- | --- |

—

Kostnader för MMO för administration och genomförande av förvaltningsåtgärderna.

7.1.2   Kostnaderna för fiskeriindustrin, inklusive eventuella förflyttningskostnader och MMO:s kostnader för administration och genomförande, kan omräknas i pengar. Dessa uppskattade värden har sammanställts och redovisas som en del av denna konsekvensbedömning (tabellerna 1 och 2). Miljökostnader till följd av eventuell ökad skada på livsmiljöer är svåra att värdera och beskrivs därför som ej omräknade kostnader.

7.2   Analys av kostnaderna för fiskeriverksamheten

7.2.1   Uppgifterna för att bedöma effekterna av den föreslagna stängningen har hämtats från följande källor:

| — | Landningsdata för fartyg under perioden 2008–2011, tagna från loggboksnoteringar och försäljningsdata från MMO:s statistik. |
| --- | --- |

—

Landningsdata för fartyg under perioden 2008–2011, tagna från loggboksnoteringar och försäljningsdata från MMO:s statistik.

| — | Landningsdata till Ices-rektangelnivå. Ytterligare analyser för uppskattning av fångster och uppskattade landningar för området av gemenskapsintresse samt revet/buffertzonen för Förenade kungariket och andra medlemsstater (tabellerna 1 och 2). |
| --- | --- |

—

Landningsdata till Ices-rektangelnivå. Ytterligare analyser för uppskattning av fångster och uppskattade landningar för området av gemenskapsintresse samt revet/buffertzonen för Förenade kungariket och andra medlemsstater (tabellerna 1 och 2).

| — | Information som MMO samlat in från fiskare under kontakterna före samrådet, juni–augusti 2013. |
| --- | --- |

—

Information som MMO samlat in från fiskare under kontakterna före samrådet, juni–augusti 2013.

| — | Information som samlats in från berörda aktörer under MMO:s formella samråd om föreskriften, 10 september–22 oktober 2013. |
| --- | --- |

—

Information som samlats in från berörda aktörer under MMO:s formella samråd om föreskriften, 10 september–22 oktober 2013.

| — | Uppgifter från lokala MMO- och IFCA-tjänstemän med ansvar för kustfrågor. |
| --- | --- |

—

Uppgifter från lokala MMO- och IFCA-tjänstemän med ansvar för kustfrågor.

7.3   Osäkerhetsfaktor och uppskattade värden

7.3.1   De genomsnittliga kostnadsuppskattningarna har grundats på Förenade kungarikets uppskattade landningsvärden inom området av gemenskapsintresse inom Ices statistiska rektanglar 29E5 och 29E6 (se figur 2). Det finns ingen uppgift om hur stor andel av det totala fångstvärdet som faktiskt härstammar direkt från det föreslagna förbjudna området, som utgör mindre än 0,16 % av Ices statistiska rektangel. De statistiska uppgifterna utarbetades baserat på rapporterad verksamhet inom de Ices-rektanglar som omfattar de definierade områdena av gemenskapsintresse. Den rapporterade verksamheten (landningsmängd och landningsvärde samt uppgifter om använda redskap) har tagits från MMO:s fiskeridatabas. Uppgifterna om belgiska och franska fartyg kommer från utdrag av landningsdata som rapporterats av medlemstaterna till STECF:s (Vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen) arbetsgrupp om fiskeansträngningssystem. Den metod som använts för kostnadsberäkningen beskrivs närmare i bilagorna A och B.

7.3.2   De värden för det föreslagna förbjudna området som anges i tabell 1 har erhållits genom att en procentenhet har tillämpats på de uppskattade värdena inom området av gemenskapsintresse, baserat på antal kvadratmeter för det förbjudna området inom området av gemenskapsintresse. I de flesta fall är de kvadratiska områdena av de föreslagna förbjudna områdena relativt små jämfört med området av gemenskapsintresse i dess helhet. Den uppskattning som ges bör därför användas med försiktighet eftersom den inte anger det verkliga värdet inom det förbjudna föreslagna området. Det ska också påpekas att eventuell ökad biologisk mångfald kring revet innebär att fiskevattnen kan bli rikligare, och värdet för minskade fiskevatten kan därför vara underskattat i analysen.

7.3.3   Information som samlats in från fiskare och andra aktörer under de förberedande mötena inför samrådet används för att stödja evidensbasen och antagandena, med förbehållet att denna information endast utgör obekräftade uppgifter. Den insamlade informationen är opportunistisk och utgör endast en ögonblicksbild av de svarande som fanns tillgängliga för att lämna synpunkter den dagen. Som svarande räknas endast de personer som lämnade information på eget initiativ, inte det antal personer som instämde eller inte instämde i ett visst påstående.

7.3.4   Landningsdata för andra medlemsstater är begränsade, eftersom de flesta av dessa fartyg inte landar sina fångster i Förenade kungariket. Vissa antaganden kan dock göras från andra medlemsstaters flottor med fartyg längre än 15 meter som fiskar i området genom uppgifter från kontrollsystemet för fartyg (VMS) som mottagits av Förenade kungarikets centrum för fiskekontroll (FMC). Dessa uppgifter anges i avsnitt 7.4.

| — | Landningsdata för fartyg under perioden 2008–2011, tagna från loggboksnoteringar och försäljningsdata från MMO:s statistik. |
| --- | --- |

—

Landningsdata för fartyg under perioden 2008–2011, tagna från loggboksnoteringar och försäljningsdata från MMO:s statistik.

| — | Landningsdata till Ices-rektangelnivå. Ytterligare analyser för uppskattning av fångster och uppskattade landningar för området av gemenskapsintresse samt revet/buffertzonen för Förenade kungariket och andra medlemsstater (tabellerna 1 och 2). |
| --- | --- |

—

Landningsdata till Ices-rektangelnivå. Ytterligare analyser för uppskattning av fångster och uppskattade landningar för området av gemenskapsintresse samt revet/buffertzonen för Förenade kungariket och andra medlemsstater (tabellerna 1 och 2).

| — | Information som MMO samlat in från fiskare under kontakterna före samrådet, juni–augusti 2013. |
| --- | --- |

—

Information som MMO samlat in från fiskare under kontakterna före samrådet, juni–augusti 2013.

| — | Uppgifter från lokala MMO- och IFCA-tjänstemän med ansvar för kustfrågor. |
| --- | --- |

—

Uppgifter från lokala MMO- och IFCA-tjänstemän med ansvar för kustfrågor.

7.4   Fiskeriverksamheter inom området av gemenskapsintresse Start Point to Plymouth Sound and Eddystone

7.4.1   De flesta av de brittiska fartyg som bedrev verksamhet inom Ices-området 29E5 och 29E6 är mindre än tio meter långa och utgörs främst av trålbindare (261 fartyg), fartyg med långlinor (126 fartyg) och tinfiskefartyg (72 fartyg). Bomtrålare på över 15 meter förekommer ibland (25 fartyg).

7.4.2   De främsta landade arterna är musslor, krabbor, skarpsill och sardiner.

7.4.3   Franska och belgiska fartyg har laglig tillträdesrätt till den del av området av gemenskapsintresse som ligger utanför gränsen på 6 sjömil.

7.4.4   De flesta av de utländska fartyg som bedriver verksamhet inom Ices-områdena är längre än 15 meter, och fartyg kortare än 10 meter förekommer ibland. Landningsdata för franska och belgiska fartyg är begränsade, eftersom de flesta av dessa fartyg inte landar sina fångster i Förenade kungariket. Detaljerad statistisk information har begärts från Frankrike och Belgien, och när dessa uppgifter mottas kommer de att användas i den slutliga konsekvensbedömningen.

7.4.5   VMS-data (60) från de franska och belgiska flottorna visar liten eller ingen verksamhet inom de föreslagna förbjudna områdena i området av gemenskapsintresse som de har tillträde till (figurerna 3 och 4).

7.4.6   Ett förberedande möte inför samrådet hölls den 12 juli 2013 i Oostende med företrädare för den belgiska fiskeriindustrin med deltagande av de belgiska fiskerimyndigheterna. Syftet med mötet var att informera dem om den eventuella förvaltningen av kommersiellt fiske i Englands område av gemenskapsintresse när det gällde Belgiens tillträdesrätt för fiske inom gränsen 6-12 sjömil. Företrädare för industrin som deltog i mötet den 12 juli uppgav att de föreslagna åtgärderna för att skydda stenreven i området av gemenskapsintresse inte hade någon betydande inverkan på deras verksamhet. Stenreven ansågs till största delen vara svåråtkomliga för släpredskap för bottenfiske. Ett samrådsmöte hölls i Paris med de franska myndigheterna och företrädare för den franska fiskeriindustrin den 27 september 2013. Företrädarna påpekade då att tillträdet mellan Eddystone och Hatt Rock är en viktig tillträdesrutt för franska fartyg.

7.4.7   Svar på det formella samrådet från företrädare för den belgiska fiskeriindustrin bekräftade att Belgiens fiskeriverksamhet i området är begränsad. Företrädarna för den franska fiskeriindustrin bekräftade emellertid att fiske förekommer, särskilt i Hatt Rock-området.

Figur 2

Karta över Ices statistiska rektanglar 29E5 och 29E6 och området av gemenskapsintresse Start Point to Plymouth Sound and Eddystone

Figur 3

Franska VMS-positionsrapporter 2012

Figur 4

Belgiska VMS-positionsrapporter 2012

7.5   Värdering av påverkade landningar

Förenade kungariket

7.5.1   Den direkta påverkan på fiskefartygen skulle bli minskad fångst och därmed minskad landning från fiske med släpredskap för bottenfiske i det föreslagna förbjudna området. För att uppskatta möjlig påverkan analyserades sammanställda landningsdata från MMO.

7.5.2   Beräkningen av påverkade landningar från Ices statistiska rektangelområde 29E5 och 29E6 (för brittiska fartyg som fiskar i området sedan januari 2008) visas i tabell 1. Uppskattningarna i tabell 1 grundas på genomsnittliga landningar under perioden januari 2008–december 2011.

Tabell 1

Förenade kungarikets landningar från Ices-områdena 29E5 och 29E6 räknat i genomsnitt per år och uppskattade genomsnittliga landningar inom området av gemenskapsintresse (januari 2008–december 2011)

| Redskapstyp | Landad vikt
  (i ton) | Värde
  (pund) | Värde inom området av gemenskapsintresse
  (pund) | Värde inom det förbjudna området (1,77 % av SCI)
  (pund) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Bomtrålare | 1 429 | 3 844 049 | 2 693 | 47,67 |
| Mudderverk | 2 589 | 4 149 690 | 7 368 | 130,43 |
| Kräfttrålare | 7 | 4 873 | 0 | 0 |
| Andra bottentrålare | 3 211 | 7 334 338 | 70 610 | 1 249,78 |
| Totalt | 7 236 | 15 332 950 | 80 671 | 1 428 |

Redskapstyp

Landad vikt

(i ton)

Värde

(pund)

Värde inom området av gemenskapsintresse

(pund)

Värde inom det förbjudna området (1,77 % av SCI)

(pund)

Bomtrålare

1 429

3 844 049

2 693

47,67

Mudderverk

2 589

4 149 690

7 368

130,43

Kräfttrålare

7

4 873

0

0

Andra bottentrålare

3 211

7 334 338

70 610

1 249,78

Totalt

7 236

15 332 950

80 671

1 428

7.5.3   De uppskattade värdena för landningar inom området av gemenskapsintresse har beräknats genom att tillgängliga landningsdata (uppgifter från varje fiskefartyg vid Ices-rektangelnivå) har kopplats ihop med data om fiskeverktygens verksamhet (baserat på VMS-rapporter) inom området av gemenskapsintresse. I denna metod tillämpas en andel av landningarna för varje Ices-rektangel på området av gemenskapsintresse, baserat på verksamhetsnivån inom området.

För området av gemenskapsintresse Start Point to Plymouth Sound and Eddystone användes landningsdata för Ices-rektanglarna (29E5 och 29E6), som kategoriserades efter fartygsstorlek (fartyg längre än 15 meter, fartyg på 10–15 meter och fartyg under 10 meter).

Landningsvärdena inom det föreslagna förbjudna området uppskattades därefter som en andel (baserat på de respektive områdenas storlek) av det uppskattade värdet inom området av gemenskapsintresse.

Se tabellerna med kompletterande fiskeristatistik för perioden 2008–2011 för en fullständig uppdelning av verksamheterna inom de Ices-rektanglar som omfattas av området av gemenskapsintresse.

Den genomsnittliga årsinkomsten från området av gemenskapsintresse för flottor med bomtrålar på över 15 meter uppskattas till 2 551 brittiska pund, medan siffran är 2 683 pund för mudderverk längre än 15 meter och 6 547 pund för bottentrålsflottor med fartyg över 15 meter. För bottentrålflottor med fartyg under 10 meter uppgår den uppskattade genomsnittliga årsinkomsten till 15 237 pund. Den genomsnittliga årsinkomsten för flottor med bottentrålare på 10–15 meter var 54 408 pund. (Se tabell 5 i tabellerna med fiskeristatistik för perioden 2008-2011 för en fullständig uppdelning.) Av kontakterna före samrådet med berörda aktörer framgår att det främst är bottentrålning och fiske med skrapredskap för musslor som påverkas ekonomiskt av införandet av denna föreskrift.

7.5.4   Enligt uppskattningarna skulle den sammanlagda förlusten i landningar inom det föreslagna förbjudna området (som utgör 1,77 % av området av gemenskapsintresse räknat i kvadratmeter) uppgå till 1 428 pund.

7.5.5   Den uppskattade totala kostnaden är sannolikt överskattad eftersom inga förflyttningar har tagits med.

Frankrike och Belgien

7.5.6   Av analysen av VMS-data framgår att den allra största delen av Belgiens fiskeriverksamhet i Ices-rektanglarna 29E5 och 29E6 sker utanför området av gemenskapsintresse. År 2012 bedrev endast 20 fartyg verksamhet inom de två Ices-rektanglarna. Den största delen av Frankrikes fiskeriverksamhet i Ices-rektanglarna 29E5 och 29E6 sker antingen väst om området av gemenskapsintresse eller mellan Hatt Rock och Brentons. År 2012 rapporterade sex franska fartyg en VMS-position vid en hastighet på 1–6 knop inom den västra delen av Eddystone-delen av området av gemenskapsintresse.

7.5.7   Belgien fiskar främst rödspätta inom detta område och Frankrike kolja och vitling. Genom användning av den metod som anges i bilaga B, ”analys av ICKE-BRITTISKA fartyg i Ices-rektanglar” har följande beräknats för 2012:

| — | Tonmängden som landas av Belgien inom den tillgängliga delen av området av gemenskapsintresse uppskattas till 0,15 ton. Detta motsvarar ett värde på 339 pund. |
| --- | --- |

—

Tonmängden som landas av Belgien inom den tillgängliga delen av området av gemenskapsintresse uppskattas till 0,15 ton. Detta motsvarar ett värde på 339 pund.

| — | Tonmängden som landas av Frankrike inom den tillgängliga delen av området av gemenskapsintresse uppskattas till 4,20 ton. Detta motsvarar ett värde på 5 929 pund. |
| --- | --- |

—

Tonmängden som landas av Frankrike inom den tillgängliga delen av området av gemenskapsintresse uppskattas till 4,20 ton. Detta motsvarar ett värde på 5 929 pund.

Tillträde kommer emellertid inte att förbjudas för hela området, och som framgår av figurerna 3 och 4 bedrivs fiskeriverksamheten i korridorerna utanför det föreslagna förbjudna området (rev och buffertzon). Den faktiska uppskattade landningsförlusten anses därför vara mycket lägre än de uppskattade värdena ovan.

Se bilaga B för närmare statistisk information om icke-brittiska fartyg.

7.6   Sannolika effekter av en stängning på fiskeflottan

7.6.1   Eftersom landningsförlusterna uppskattas vara små räknar man med att effekten av stängningen på de brittiska och belgiska fiskeflottorna blir begränsad. Under de möten som MMO höll inför samrådet uppgav ett antal av de berörda fiskarna att släpredskap för bottenfiske inte används över stenreven, men påpekade att fisket inom buffertzonerna kring stenreven kunde lida inkomstförluster. En uppskattning av detta visas i tabell 3. Synpunkterna på det formella samrådet från företrädarna för den belgiska fiskeriindustrin har bekräftat att Belgiens fiske är begränsat i detta område. Företrädarna för den franska fiskeriindustrin bekräftade att de kommer att förlora fiskevatten, men påpekade samtidigt att alternativa fiskevatten finns lätt tillgängliga.

7.7   Anpassningsbarhet

7.7.1   För att bedöma de sannolika effekterna av den föreslagna stängningen av området för fiskeriverksamhet är det nödvändigt att uppskatta i vilken utsträckning fartygen skulle kunna upprätthålla fångstvärdet genom att förflytta fiskeansträngningen till andra områden.

7.7.2   Fiskarna ombads fylla i ett frågeformulär som underlag till denna bedömning och tillfrågades direkt om hur stor del av verksamheten som förflyttats till andra områden till följd av den föreslagna stängningen och möjligheterna att fiska i alternativa fiskevatten och anpassa sig för att kunna upprätthålla fångstvärdet. Flera av de berörda fiskarna uppgav att de inte kan byta fiskevatten eller redskapstyp, men att sannolikheten för att de måste förflytta verksamheten kommer att vara minimal med tanke på att det föreslagna alternativet innebär att fiskeriverksamheten endast kommer att begränsas till området över stenreven och standardbuffertzonen.

7.7.3   Till följd av införandet av det valda alternativet (ett specificerat område där verksamhet förbjuds enligt lag) i stället för en stängning av hela området kommer förflyttningen av fartyg som använder släpredskap för bottenfiske att bli minimal. Under kontakterna med fiskeriindustrin före samrådet ansåg de att det största problemet i samband med eventuella förflyttningar var följderna av en fullständig stängning av området, och särskilt korridorerna mellan stenreven. De uppgav också att ömsesidig påverkan av släpredskap inte förekommer över reven, men däremot inom de föreslagna buffertzonerna.

7.7.4   Belägg för framsteg i redskapsteknik och inverkan på känsliga rev kommer enligt planerna att övervägas under den gula/gröna bedömningsprocessen.

7.8   Indirekta kostnader

7.8.1   Miljökostnader

7.8.2   Det rekommenderade alternativet medför minimal risk för ökade bränslekostnader för fartyg som måste gå längre bort för att nå alternativa fiskevatten och kostnader för att kompensera för eventuella fångstförluster till följd av det föreslagna fiskeförbudet i området. Detta beror på att fiskarna sannolikt kommer att fortsätta att fiska i korridorerna mellan de förbjudna områdena.

7.8.3   Fiskeansträngningen kan möjligen öka inom korridorerna mellan de förbjudna områdena, vilket kan påverka den biologiska mångfalden och livsmiljöerna (S.E. Rees m.fl., 2013 (61)).

7.9   Administrativa kostnader och genomförandekostnader

7.9.1   Marina förvaltningsorganisationen kommer att tillämpa en informations- och riskbaserad strategi, som antagits av ett antal tillsynsorgan inom regeringen i enlighet med den nationella informationsmodellen. (62) Om tillgänglig information visar att en förvaltningsåtgärd inte efterlevs eller att det finns en risk för att så inte sker kommer MMO att utarbeta en genomförandestrategi som är anpassad till behoven för det berörda marina skyddade området och vid behov anslå lämpliga resurser. Detta kan inbegripa aktioner från marinen, flygövervakning eller gemensamma operationer med andra organ (t.ex. IFCA, den brittiska gränsstyrkan eller den brittiska miljöbyrån). MMO kommer att samordna eventuella gemensamma operationer. Huvudprinciperna för MMO:s reglering av marina skyddsområden anges i lagen om lagstiftnings- och regleringsreform från 2006 samt lagstiftarnas efterlevnadskod, och syftar till att se till att alla genomförandeåtgärder som MMO vidtar är proportionerliga, ansvarsfulla, enhetliga, öppna och riktade. (63)

7.9.2   Resurserna för genomförandet av den föreslagna föreskriften kommer att tas från den nuvarande budgeten. EU:s kontrollsystem för fartyg (VMS) kommer att användas som förvaltningsverktyg för havs- och flygåtgärder för fartyg längre än 12 meter. På grund av den begränsade fiskeriverksamheten i området är risken för bristande efterlevnad minimal eller låg. (64) I tabell 2 anges uppskattade genomförandekostnader för förvaltningen av detta förstahandsalternativ.

Tabell 2

Årliga kostnader för genomförandet av det rekommenderade alternativet
   (65)

| Verksamhet | Enhetskostnad
  (pund) | Uppskattat antal enheter per år | Total kostnad per år
  (pund) |
| --- | --- | --- | --- |
| Brittiska flottans ytbevakning per område | 4 000 per dag | 1 | 4 000 |
| Gemensamma övervakningspatruller med lokala IFCA per område | 800–1 000 per dag | 5 | 4 000–5 000 |
| Flygövervakning per område | 2 050 per timme | 2 | 4 100 |
| Utredningar/åtal per område | 10 375 per ärende | 1 | 10 375 |
| Totalt | | 9 | 22 475–23 475 |

Verksamhet

Enhetskostnad

(pund)

Uppskattat antal enheter per år

Total kostnad per år

(pund)

Brittiska flottans ytbevakning per område

4 000 per dag

1

4 000

Gemensamma övervakningspatruller med lokala IFCA per område

800–1 000 per dag

5

4 000–5 000

Flygövervakning per område

2 050 per timme

2

4 100

Utredningar/åtal per område

10 375 per ärende

1

10 375

Totalt

9

22 475–23 475

Tabell 3

Årlig profil för kostnader som kan beräknas i pengar för det rekommenderade alternativet – (miljoner pund) konstanta priser

| | Å0 | Å1 | Å2 | Å3 | Å4 | Å5 | Å6 | Å7 | Å8 | Å9 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Övergångskostnad | NEJ | NEJ | NEJ | NEJ | NEJ | NEJ | NEJ | NEJ | NEJ | NEJ |
| Årliga återkommande kostnader – bästa uppskattning | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 |
| Låg | 0,022475 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 |
| Hög | 0,023475 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 |
| Totalt nuvärde av årskostnaderna (66): | 0,2 miljoner pund |

Å0

Å1

Å2

Å3

Å4

Å5

Å6

Å7

Å8

Å9

Övergångskostnad

NEJ

NEJ

NEJ

NEJ

NEJ

NEJ

NEJ

NEJ

NEJ

NEJ

Årliga återkommande kostnader – bästa uppskattning

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

Låg

0,022475

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

Hög

0,023475

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

Totalt nuvärde av årskostnaderna (66):

0,2 miljoner pund

7.10   Fördelar med det rekommenderade alternativet

7.10.1   Förbudet mot släpredskap för bottenfiske i det förbjudna området skulle bidra till att förhindra användning av sådana redskap över stenreven och skulle dessutom ge följande fördelar:

| — | Miljöfördelar genom att stenrevens livsmiljöer upprätthålls. |
| --- | --- |

—

Miljöfördelar genom att stenrevens livsmiljöer upprätthålls.

Miljöfördelarna beskrivs här som fördelar som inte kan omräknas i pengar.

7.11   Miljöfördelar

7.11.1   Stenreven inom området hör till de rev som har rikast biologisk mångfald i landet och spelar en viktig roll genom att stödja arter som anses vara sällsynta eller förekommer vid gränsen av sin biogeografiska fördelning. Även om de enskilda reven är förhållandevis små (både på nationell och lokal nivå) har de en rik biologisk mångfald och är ett viktigt lokalt område (när det gäller storlek) av permanent nedsänkta livsmiljöer i havsrev. (67)

7.11.2   De kustnära reven består av ett kustrev som är förbundet med den exponerade markekologin och sträcker sig ut i den sublittorala zonen och i stora områden där berggrunden ligger i dagen, med större och mindre stenblock i det område som ligger längst ut till havs. Eddystone och de omgivande reven har ovanliga särdrag inom det undersökta området i och med att reven ligger på djupt vatten och reser sig brant. I Eddystone bryter de vattenytan. Dessa rev hyser ett rikt biologiskt samhälle med klassiska klippområden från djupt till grunt vatten. Ett stort antal arter påträffas i området (inklusive mjuka koraller, sjögurkor, sjöborrar, svampdjur, anemonen Corynactis viridis, sjöpungar och kelpskogar). Anemonen Amphianthus dohrnii och korallarten Leptopsammia pruvoti (båda nationellt sällsynta arter) samt korallarten Eunicella verrucosa har observerats (Axelsson m.fl., 2006, Royal Haskoning, 2008, University of Plymouth, 2011). (68)

7.11.3   Reven skyddar också kusten i viss mån och är viktiga områden för näringscyklar, kol- och vätefixering samt sedimentstabilisering.

7.11.4   En skyddad revlivsmiljö ger ett naturligt skydd för uppkomsten av populationer av mål- och bifångstarter.

7.11.5   Fördelarna med denna föreskrift är att områdets ekologiska särdrag skyddas, vilket kan leda till en rikligare mångfald jämfört med övriga fiskevatten.

7.11.6   Miljöfördelarna med införandet av denna föreskrift kommer att bli betydande, eftersom syftet med föreskriften är att skydda stenrev inom området från användning av släpredskap för bottenfiske. Detta kommer att bidra till bevarandemålet att ”upprätthålla” reven. Det rekommenderade förbudet kommer dessutom att medföra ytterligare fördelar för andra strukturer inom området av gemenskapsintresse, och kommer att gynna revlivsmiljön i allmänhet. Det blir också möjligt att främja en ökad användning av området för fritidsaktiviteter, till exempel av dykare och sportfiskare, vilket i sin tur kan gagna den lokala ekonomin.

7.12   Socioekonomiska fördelar

7.12.1   Det finns en möjlighet att upprätthållandet av stenrevet och dess livsmiljö kan göra området mer attraktivt för fritidsaktiviteter, bland annat dykare och sportfiskare (S.E. Rees m.fl., 2013 (69); D.R.. Chae m.fl., 2012 (70)). Dessutom kan även turismen i området öka, vilket i sin tur ökar de lokala företagens inkomster (S.E. Rees m.fl., 2013).

7.12.2   Genomförandet av en zonbaserad förvaltningsstrategi i stället för att stänga hela området begränsar antalet förflyttningar av fartyg som fiskar med släpredskap för bottenfiske.

7.13   Fördelning av kostnader och fördelar

7.13.1   Fördelningen av sociala och ekonomiska kostnader sker främst på lokal nivå i Förenade kungariket och Frankrike (förutom genomförandekostnaderna). De allmänna miljöfördelarna omfattar ett större område och har en mer nationell inverkan.

Bilaga A: Data från Förenade kungarikets fiskeristatistik samt tabeller

Datatabeller med sammanfattningar av den rapporterade verksamheten inom de Ices-rektanglar som de berörda områden som definierats som europeiska marina skyddsområden omfattas av finns på MMO:s webbplats (71).

Denna detaljnivå utgör den mest exakta detaljnivån för de rapporterade uppgifter som finns tillgängliga för Förenade kungarikets fiskeriförvaltningar.

Uppgifterna rör information om landningsmängder och landningsvärden från de rektanglar som området omfattas av samt uppgifter om fartyg, använda redskap och fångade arter.

Förutom uppgifterna om fiskeriverksamhet rapporterar fartyg längre än 15 meter sin exakta position varannan timme inom ramen för Förenade kungarikets kontrollsystem för fartyg (VMS).

För fartyg längre än 15 meter har det varit möjligt att kombinera de relativt inexakta rumsliga uppgifterna från verksamhetsrapporteringssystemen med de detaljerade positionsrapporterna från VMS-systemen för att möjliggöra en uppskattning av fiskeriverksamheten på en mer exakt nivå. Denna detaljerade omarbetning av verksamhetsuppgifterna gör det möjligt att uppskatta verksamhetsnivån inom de angivna europeiska marina skyddsområdena för fartyg längre än 15 meter.

När sådana detaljerade uppgifter finns tillgängliga presenteras de i tabellerna tillsammans med den allmänna verksamheten inom Ices-rektanglarna för fartyg längre än 15 meter. Förhållandet mellan dessa två datauppsättningar har därefter tillämpats på data från andra fartygslängder för att få fram ungefärliga uppskattningar av verksamhet som bedrivs av fartyg med en kortare total längd än 15 meter inom det föreslagna förbjudna området.

OBS: Det föreslagna förbjudna området utgörs av kustvatten. Om den andel av verksamheten som bedrivs av fartyg längre än 15 meter inom områdena tillämpas för att uppskatta andra brittiska fartygs verksamhet kan uppskattningarna bli felaktiga eftersom större fartyg tenderar att fiska längre ut till havs än andra fartyg, särskilt jämfört med flottor med fartyg längre än 10 meter.

Dessa data är gråskuggade i tabellerna för att framhäva att det rör sig om uppskattningar och att de bör användas med försiktighet.

Nedan anges en förteckning över de europeiska marina skyddsområden som utgörs av kustområden som omfattas av denna analys. Några av rektanglarna täcker fler än ett område och är markerade i gult.

Denna överlappning innebär att den totala möjliga täckningen för de föreslagna förbjudna områdena inte kan uppskattas genom att summera analyserna för de individuella områdena. I tabellen nedan anges också uppgifter om den andel av den sammanlagda verksamheten inom de Ices-rektanglar som berörs av varje föreslaget förbjudet område som rör fartyg längre än 15 meter (detaljerad satellitdata finns tillgänglig för dessa fartyg).

För fartyg med en hög täckning av de marina skyddsområdena kommer uppskattningarna av verksamheten för andra fartygslängder baserat på VMS-relaterad verksamhet sannolikt att vara mer tillförlitliga än för områden med en låg täckning.

Bilaga B: Data från fiskeristatistik för andra länder än Förenade kungariket

Dessa tabeller är utdrag från landningsdata som rapporterats av medlemstaterna till STECF:s (Vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen) arbetsgrupp om fiskeansträngningssystem.

Som ett led i arbetsgruppens verksamhet sammanställs flera olika datauppsättningar med uppgifter per medlemsstat om landningar av arter för varje Ices-rektangel samt berörda fartygsgrupperingar. Dessa data är utformade för att tillgodose STECF-arbetsgruppens behov och behövde därför behandlas noggrant för att undvika dubbelräkning av verksamhetsuppgifterna. Uppgifterna har tagits från STECF:s webbplats. (72)

För att validera de rapporterade uppgifterna har de sammanslagna totalsiffrorna kontrollerats mot den rapporterade verksamheten i EU:s Fides-system för vissa beståndskvoter.

Det finns emellertid fortfarande skillnader i totalsiffrorna mellan de siffror som rapporterats för art-/områdeskombinationer i STECF:s datafiler och de siffror som rapporteras vid liknande detaljnivåer som ett led i fångstrapporteringssystemen i Fides för övervakning av kvotupptaget. Siffrorna tjänar därför endast som vägledning för de berörda medlemsstaternas verksamhet i området, och är inte definitiva redogörelser.

Vägledande penningvärden har konstruerats genom användning av medelvärdet för brittiska fartygs landningar från den berörda Ices-rektangeln eller liknande områden.

Om uppgifter för ett år saknas kan detta vara ett tecken på att ingen verksamhet har rapporterats, men det kan också bero på att inga uppgifter har lämnats in.

ANALYS AV VMS-VERKSAMHETEN FÖR ICKE-BRITTISKA VERKTYG I DE ICES-REKTANGLAR SOM OMFATTAR DET OMRÅDE AV GEMENSKAPSINTRESSE SOM ÄR FÖREMÅL FÖR DENNA KONSEKVENSBEDÖMNING

Använd metod:

I denna analys har den standardmetod som används för att undersöka huruvida fartyg från Förenade kungariket har varit aktiva i ett visst angivet fysiskt område tillämpats på den information som mottas för icke-brittiska fartyg, särskilt fartyg från Frankrike och Belgien med historiska tillträdesrättigheter till vissa delar av Förenade kungarikets kustvatten.

Analysen innehåller en uppskattning av fiskeriverksamheten från VMS-data som baseras på fordonets hastighet enligt rapporteringen i VMS-meddelandena.

Uppgifter för varje VMS-meddelande som mottas från icke-brittiska fartyg i den eller de berörda rektanglar som omfattar det angivna området väljs från Förenade kungarikets VMS-system, genom att extrahera uppgifter om fartygets identitetsnummer (CFR), position och hastighet samt data och tidpunkt för meddelandet.

Varje meddelande utvärderas och klassificeras som en indikation på att fiskeriverksamhet förekommer om hastigheten är > = 1 eller < = 6 knop.

Dessa fiskemeddelanden från den eller de berörda rektanglarna behandlas sedan i GIS-programvara för att undersöka om fartygets position var inom eller utanför det berörda fysiska området.

Detta gör det möjligt att beräkna andelen fiskemeddelanden som registrerats för varje medlemsstat som befann sig inuti rektangeln inom det berörda området. Denna faktor tillämpas sedan på den övergripande landningsnivå som kan härröras från STECF:s datauppsättningar för den berörda medlemsstaten, vilket i sin tur gör det möjligt att uppskatta icke-brittiska fartygs verksamhet inom det angivna fysiska området.

SAMMANFATTNING AV BELGISKA OCH FRANSKA FARTYGS VERKSAMHET I ICES-REKTANGLARNA 29E5 & 29E6 SOM OMFATTAR OMRÅDET AV GEMENSKAPSINTRESSE PLYMOUTH SOUND, START POINT OCH EDDYSTONE

Detta är en sammanfattning av medlemsstaternas fartygs verksamhet i termer av mängd och värde för fisk som landats med avseende på

| (1) | total verksamhet inom de Ices-rektanglar som omfattar de berörda områdena för fartyg som använder släpredskap för bottenfiske, |
| --- | --- |

(1)

total verksamhet inom de Ices-rektanglar som omfattar de berörda områdena för fartyg som använder släpredskap för bottenfiske,

| (2) | uppskattningar av verksamhet med användning av släpredskap för bottenfiske inom det berörda området. |
| --- | --- |

(2)

uppskattningar av verksamhet med användning av släpredskap för bottenfiske inom det berörda området.

Del A – totalt tonnage för verksamheten:

| | | (1) | (2) |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Verksamhet (ton) i Ices-rektanglarna 29E5 och 29E6 | Uppskattad verksamhet (ton) inom området av gemenskapsintresse baserat på VMS-aktivitet 2010–2012 |
| BELGIEN | Redskapskod | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| Över 15 m i längd | BT2 (73) | 52,05 | 47,86 | 157,01 | 180,61 | 0,04 | 0,03 | 0,11 | 0,13 |
| | MUDDERVERK | 0,00 | 0,00 | 0,21 | 2,90 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| | TR2 (74) | 0,00 | 1,55 | 11,06 | 30,58 | 0,00 | 0,00 | 0,01 | 0,02 |
| | 29E5 & 6 totalt | 52,05 | 49,41 | 168,27 | 214,09 | 0,04 | 0,03 | 0,12 | 0,15 |
| FRANKRIKE | Redskapskod | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| 0–15 m i längd | Bottentrålare | 0,00 | 0,00 | 5,25 | 1,06 | 0,00 | 0,00 | 0,02 | 0,00 |
| | Mudderverk | 0,00 | 0,00 | 3,60 | 0,93 | 0,00 | 0,00 | 0,02 | 0,00 |
| Över 15 m i längd | Bottentrålare | 0,00 | 0,00 | 1 033,43 | 960,35 | 0,00 | 0,00 | 4,50 | 4,18 |
| | Mudderverk | 0,00 | 0,00 | 8,61 | 2,40 | 0,00 | 0,00 | 0,04 | 0,01 |
| | 29E5 & 6 totalt | 0,00 | 0,00 | 1 050,89 | 964,74 | 0,00 | 0,00 | 4,57 | 4,20 |

(1)

(2)

Verksamhet (ton) i Ices-rektanglarna 29E5 och 29E6

Uppskattad verksamhet (ton) inom området av gemenskapsintresse baserat på VMS-aktivitet 2010–2012

BELGIEN

Redskapskod

2009

2010

2011

2012

2009

2010

2011

2012

Över 15 m i längd

BT2 (73)

52,05

47,86

157,01

180,61

0,04

0,03

0,11

0,13

MUDDERVERK

0,00

0,00

0,21

2,90

0,00

0,00

0,00

0,00

TR2 (74)

0,00

1,55

11,06

30,58

0,00

0,00

0,01

0,02

29E5 & 6 totalt

52,05

49,41

168,27

214,09

0,04

0,03

0,12

0,15

FRANKRIKE

Redskapskod

2009

2010

2011

2012

2009

2010

2011

2012

0–15 m i längd

Bottentrålare

0,00

0,00

5,25

1,06

0,00

0,00

0,02

0,00

Mudderverk

0,00

0,00

3,60

0,93

0,00

0,00

0,02

0,00

Över 15 m i längd

Bottentrålare

0,00

0,00

1 033,43

960,35

0,00

0,00

4,50

4,18

Mudderverk

0,00

0,00

8,61

2,40

0,00

0,00

0,04

0,01

29E5 & 6 totalt

0,00

0,00

1 050,89

964,74

0,00

0,00

4,57

4,20

Del B – totalt värde för verksamheten

| | | (1) | (2) |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Verksamhet (pund) i Ices-rektanglarna 29E5 och 29E6 | Uppskattad verksamhet (pund) inom området av gemenskapsintresse baserat på VMS-aktivitet 2009–2012 |
| BELGIEN | Redskapskod | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| Över 15 m i längd | BT2 (75) | 150 193 | 141 065 | 472 999 | 388 618 | 106 | 99 | 332 | 273 |
| | MUDDERVERK | 0 | 0 | 2 363 | 5 776 | 0 | 0 | 2 | 4 |
| | TR2 (76) | 0 | 3 462 | 30 241 | 87 690 | 0 | 2 | 21 | 62 |
| | 29E5 & 6 totalt | 150 193 | 144 527 | 505 603 | 482 083 | 106 | 102 | 355 | 339 |
| FRANKRIKE | Redskapskod | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| 0–15 m i längd | Bottentrålare | 0 | 0 | 24 412 | 4 117 | 0 | 0 | 106 | 18 |
| | Mudderverk | 0 | 0 | 5 877 | 1 902 | 0 | 0 | 26 | 8 |
| Över 15 m I längd | Bottentrålare | 0 | 0 | 1 482 281 | 1 351 906 | 0 | 0 | 6 453 | 5 885 |
| | Mudderverk | 0 | 0 | 14 055 | 3 995 | 0 | 0 | 61 | 17 |
| | 29E5 & 6 totalt | 0 | 0 | 1 526 624 | 1 361 920 | 0 | 0 | 6 646 | 5 929 |

(1)

(2)

Verksamhet (pund) i Ices-rektanglarna 29E5 och 29E6

Uppskattad verksamhet (pund) inom området av gemenskapsintresse baserat på VMS-aktivitet 2009–2012

BELGIEN

Redskapskod

2009

2010

2011

2012

2009

2010

2011

2012

Över 15 m i längd

BT2 (75)

150 193

141 065

472 999

388 618

106

99

332

273

MUDDERVERK

0

0

2 363

5 776

0

0

2

4

TR2 (76)

0

3 462

30 241

87 690

0

2

21

62

29E5 & 6 totalt

150 193

144 527

505 603

482 083

106

102

355

339

FRANKRIKE

Redskapskod

2009

2010

2011

2012

2009

2010

2011

2012

0–15 m i längd

Bottentrålare

0

0

24 412

4 117

0

0

106

18

Mudderverk

0

0

5 877

1 902

0

0

26

8

Över 15 m I längd

Bottentrålare

0

0

1 482 281

1 351 906

0

0

6 453

5 885

Mudderverk

0

0

14 055

3 995

0

0

61

17

29E5 & 6 totalt

0

0

1 526 624

1 361 920

0

0

6 646

5 929

Se statistiska uppgifter för icke-brittiska fartyg för en fullständig sammanfattning av verksamheten.

BILAGA VI

Image

Image

Image

Image

EVIDENSBAS

Inledning

| 1.1 | Område: Området av gemenskapsintresse Haisborough, Hammond och Winterton (77) |
| --- | --- |

1.1

Område: Området av gemenskapsintresse Haisborough, Hammond och Winterton (77)

| 1.2 | Området av gemenskapsintresse Haisborough, Hammond och Winterton har utsetts på grundval av de rev (Sabellaria spinulosa) och de sandbankar (sandbankarna är ständigt lätt täckta av havsvatten) som finns inom området. Sabellaria spinulosa-reven har ett antal viktiga effekter på den fysiska miljön: De stabiliserar ofta sand, grus och stenar, mekanismernas skal eller rör skapar i sig ett hårt underlag som sessila organismer kan fästa sig vid, de har skrevor, ytor och sediment för kolonisering och slutligen kan ackumulerade exkrementer, andra ämnen som organismerna lämnar ifrån sig och andra sediment vara en viktig källa till näring för andra organismer (Holt m.fl., 1998; Hendricks m.fl., 2011; Limpenny m.fl., 2010). Av dessa skäl har många biogena rev en mycket rik fauna och flora, som åtminstone när det gäller mikrofaunan ofta är mycket rikare och mer varierande än de omgivande områdena (Holt m.fl., 1998; Hendrick m.fl.., 2011; Pearce m.fl., 2007). (78) |
| --- | --- |

1.2

Området av gemenskapsintresse Haisborough, Hammond och Winterton har utsetts på grundval av de rev (Sabellaria spinulosa) och de sandbankar (sandbankarna är ständigt lätt täckta av havsvatten) som finns inom området. Sabellaria spinulosa-reven har ett antal viktiga effekter på den fysiska miljön: De stabiliserar ofta sand, grus och stenar, mekanismernas skal eller rör skapar i sig ett hårt underlag som sessila organismer kan fästa sig vid, de har skrevor, ytor och sediment för kolonisering och slutligen kan ackumulerade exkrementer, andra ämnen som organismerna lämnar ifrån sig och andra sediment vara en viktig källa till näring för andra organismer (Holt m.fl., 1998; Hendricks m.fl., 2011; Limpenny m.fl., 2010). Av dessa skäl har många biogena rev en mycket rik fauna och flora, som åtminstone när det gäller mikrofaunan ofta är mycket rikare och mer varierande än de omgivande områdena (Holt m.fl., 1998; Hendrick m.fl.., 2011; Pearce m.fl., 2007). (78)

| 1.3 | Ministeriet för miljö-, livsmedels- och landsbygdsfrågor (Defra) har infört en reviderad strategi för fiskeriförvaltningen i det europeiska marina skyddsområdet (se avsnitt 2.1). Detta har lett till att Marina förvaltningsorganisationen har utarbetat åtgärder för att skydda Sabellaira spinulosa-revet mot släpredskap för bottenfiske i området av gemenskapsintresse mellan gränsen 06–12 sjömil för att garantera fullständig efterlevnad av artikel 6 i habitatdirektivet (79). |
| --- | --- |

1.3

Ministeriet för miljö-, livsmedels- och landsbygdsfrågor (Defra) har infört en reviderad strategi för fiskeriförvaltningen i det europeiska marina skyddsområdet (se avsnitt 2.1). Detta har lett till att Marina förvaltningsorganisationen har utarbetat åtgärder för att skydda Sabellaira spinulosa-revet mot släpredskap för bottenfiske i området av gemenskapsintresse mellan gränsen 06–12 sjömil för att garantera fullständig efterlevnad av artikel 6 i habitatdirektivet (79).

| 1.4 | Släpredskap för bottenfiske avser alla fiskeredskap som skjuts eller dras genom vattnet och kommer i kontakt med havsbotten. Detta inbegriper bottentrålare med trålbord, bomtrålare samt skrapredskap för skaldjursfiske. Förvaltningsåtgärder för att begränsa dessa verksamheter och deras ömsesidiga påverkan på reven är därför nödvändiga. |
| --- | --- |

1.4

Släpredskap för bottenfiske avser alla fiskeredskap som skjuts eller dras genom vattnet och kommer i kontakt med havsbotten. Detta inbegriper bottentrålare med trålbord, bomtrålare samt skrapredskap för skaldjursfiske. Förvaltningsåtgärder för att begränsa dessa verksamheter och deras ömsesidiga påverkan på reven är därför nödvändiga.

| 1.5 | Denna konsekvensbedömning har utarbetats i syfte att beskriva kostnaderna för och fördelarna med MMO:s föreslagna föreskrift om förbud mot släpredskap för bottenfiske för att skydda de berörda reven. I konsekvensbedömningen anges också varför det rekommenderade alternativet är förstahandsalternativet för förvaltning. Ett offentligt samråd har hållits om förslaget till konsekvensbedömning. |
| --- | --- |

1.5

Denna konsekvensbedömning har utarbetats i syfte att beskriva kostnaderna för och fördelarna med MMO:s föreslagna föreskrift om förbud mot släpredskap för bottenfiske för att skydda de berörda reven. I konsekvensbedömningen anges också varför det rekommenderade alternativet är förstahandsalternativet för förvaltning. Ett offentligt samråd har hållits om förslaget till konsekvensbedömning.

| 1.6 | De uppgifter och belägg som har utgjort underlaget till konsekvensbedömningen har samlats in från Natural England (NE), myndigheter för kustfiske och bevarande samt Marina förvaltningsorganisationen. MMO har dessutom tillsammans med Östra myndigheten för kustfiske och bevarande deltagit i öppna möten i King’s Lynn den 11 juni 2013 och i Boston den 17 juni 2013 för att träffa aktörer, ställa direkta frågor och samla in belägg för de ekonomiska effekterna av de föreslagna förbjudna områdena. Ett möte med de belgiska myndigheterna och företrädare för den belgiska fiskeriindustrin hölls i Belgien den 12 juli 2013. Företrädarna för den belgiska fiskeriindustrin uppgav att släpredskap för bottenfiske används i mycket liten utsträckning inom de föreslagna förbjudna områdena. Information och uttalanden från intervjuer med kommersiella fiskare har registrerats och inbegrips i denna konsekvensbedömning som obekräftade uppgifter. |
| --- | --- |

1.6

De uppgifter och belägg som har utgjort underlaget till konsekvensbedömningen har samlats in från Natural England (NE), myndigheter för kustfiske och bevarande samt Marina förvaltningsorganisationen. MMO har dessutom tillsammans med Östra myndigheten för kustfiske och bevarande deltagit i öppna möten i King’s Lynn den 11 juni 2013 och i Boston den 17 juni 2013 för att träffa aktörer, ställa direkta frågor och samla in belägg för de ekonomiska effekterna av de föreslagna förbjudna områdena. Ett möte med de belgiska myndigheterna och företrädare för den belgiska fiskeriindustrin hölls i Belgien den 12 juli 2013. Företrädarna för den belgiska fiskeriindustrin uppgav att släpredskap för bottenfiske används i mycket liten utsträckning inom de föreslagna förbjudna områdena. Information och uttalanden från intervjuer med kommersiella fiskare har registrerats och inbegrips i denna konsekvensbedömning som obekräftade uppgifter.

| 1.7 | Som ett led i det lagstadgade förfarandet för utarbetande av föreskrifter hölls formella samråd om utkast till föreskriften samt konsekvensbedömningen av detta område under perioden 10 september–22 oktober 2013. Synpunkterna från företrädarna för den belgiska fiskeriindustrin har bekräftat att Belgien fiskar inom det europeiska marina skyddsområdet, men det bekräftades inte uttryckligen att verksamhet bedrivs i de föreslagna förbjudna områdena. |
| --- | --- |

1.7

Som ett led i det lagstadgade förfarandet för utarbetande av föreskrifter hölls formella samråd om utkast till föreskriften samt konsekvensbedömningen av detta område under perioden 10 september–22 oktober 2013. Synpunkterna från företrädarna för den belgiska fiskeriindustrin har bekräftat att Belgien fiskar inom det europeiska marina skyddsområdet, men det bekräftades inte uttryckligen att verksamhet bedrivs i de föreslagna förbjudna områdena.

2.   Syftet med interventionen

| 2.1 | I augusti 2012 genomförde ministeriet för miljö, livsmedel och landsbygdsfrågor en översyn av förvaltningen av fiskeriverksamheten inom europeiska marina skyddsområden i syfte att identifiera framtida förvaltningsåtgärder som är nödvändiga för att se till att områdenas särdrag upprätthålls i ett gynnsamt tillstånd. Detta arbete gav upphov till en reviderad strategi (80) för förvaltningen av fisket inom europeiska marina skyddsområden. |
| --- | --- |

2.1

I augusti 2012 genomförde ministeriet för miljö, livsmedel och landsbygdsfrågor en översyn av förvaltningen av fiskeriverksamheten inom europeiska marina skyddsområden i syfte att identifiera framtida förvaltningsåtgärder som är nödvändiga för att se till att områdenas särdrag upprätthålls i ett gynnsamt tillstånd. Detta arbete gav upphov till en reviderad strategi (80) för förvaltningen av fisket inom europeiska marina skyddsområden.

| 2.2 | Den reviderade strategin genomförs i etapper med en evidensbaserad och riskprioriterad bas. Riskprioriteringen underbyggs av en matris (81), där riskerna med den ömsesidiga påverkan mellan fiskeriverksamheten och de ekologiska strukturerna kategoriseras. Verksamheter/ömsesidig påverkan på reven har kategoriserats som röda, gula, gröna eller blå. Den ömsesidiga påverkan som klassificeras som röd har prioriterats för genomförande av förvaltningsåtgärder senast i slutet av 2013 (oavsett nuvarande verksamhetsnivå) för att undvika en försämring av de utsedda bilaga I-reven i linje med kraven i artikel 6.2 i habitatdirektivet. Ömsesidig påverkan som är kategoriserad som gul kräver en bedömning på områdesnivå för att avgöra huruvida en verksamhet behöver förvaltas för att skydda reven. Ömsesidig påverkan som kategoriseras som grön kräver också en bedömning på områdesnivå för att avgöra om det finns ”kombinationseffekter”. En blå kategorisering anger att ingen ömsesidig påverkan förekommer, vilket innebär att ingen ytterligare bedömning krävs. (82) |
| --- | --- |

2.2

Den reviderade strategin genomförs i etapper med en evidensbaserad och riskprioriterad bas. Riskprioriteringen underbyggs av en matris (81), där riskerna med den ömsesidiga påverkan mellan fiskeriverksamheten och de ekologiska strukturerna kategoriseras. Verksamheter/ömsesidig påverkan på reven har kategoriserats som röda, gula, gröna eller blå. Den ömsesidiga påverkan som klassificeras som röd har prioriterats för genomförande av förvaltningsåtgärder senast i slutet av 2013 (oavsett nuvarande verksamhetsnivå) för att undvika en försämring av de utsedda bilaga I-reven i linje med kraven i artikel 6.2 i habitatdirektivet. Ömsesidig påverkan som är kategoriserad som gul kräver en bedömning på områdesnivå för att avgöra huruvida en verksamhet behöver förvaltas för att skydda reven. Ömsesidig påverkan som kategoriseras som grön kräver också en bedömning på områdesnivå för att avgöra om det finns ”kombinationseffekter”. En blå kategorisering anger att ingen ömsesidig påverkan förekommer, vilket innebär att ingen ytterligare bedömning krävs. (82)

| 2.3 | Enligt artikel 6.1 och 6.2 i habitatdirektivet ska medlemsstaterna i de särskilda bevarandeområdena och de särskilda skyddsområdena






  — | vidta nödvändiga åtgärder för bevarande som motsvarar de ekologiska behoven hos de livsmiljötyper i bilaga I och de arter i bilaga II som finns i områdena, |
| --- | --- | --- |

2.3

Enligt artikel 6.1 och 6.2 i habitatdirektivet ska medlemsstaterna i de särskilda bevarandeområdena och de särskilda skyddsområdena

—

vidta nödvändiga åtgärder för bevarande som motsvarar de ekologiska behoven hos de livsmiljötyper i bilaga I och de arter i bilaga II som finns i områdena,

| — | vidta lämpliga åtgärder för att förhindra försämring av livsmiljöerna och habitaten för arterna samt störningar av de arter för vilka områdena har utsetts. |
| --- | --- |

—

vidta lämpliga åtgärder för att förhindra försämring av livsmiljöerna och habitaten för arterna samt störningar av de arter för vilka områdena har utsetts.

| 2.4 | I föreskrift 8.1 i 2010 års förordningar om bevarande av livsmiljöer och arter definieras ett europeiskt marint skyddsområde som (bland annat) alla särskilda bevarandeområden, särskilda skyddsområden och områden av gemenskapsintresse. I del 6 i dessa förordningar anges förvaltningskraven för europeiska marina skyddsområden i linje med artikel 6.2, 6.3 och 6.4 i habitatdirektivet. |
| --- | --- |

2.4

I föreskrift 8.1 i 2010 års förordningar om bevarande av livsmiljöer och arter definieras ett europeiskt marint skyddsområde som (bland annat) alla särskilda bevarandeområden, särskilda skyddsområden och områden av gemenskapsintresse. I del 6 i dessa förordningar anges förvaltningskraven för europeiska marina skyddsområden i linje med artikel 6.2, 6.3 och 6.4 i habitatdirektivet.

| 2.5 | Stenreven i området av gemenskapsintresse Haisborough, Hammond och Winterton omfattar Sabellaria spinulosa-rev och har därför kategoriserats som röd risk med avseende på släpredskap för bottenfiske, vilket innebär att förvaltningsåtgärder krävs för att undanröja denna risk. Marina förvaltningsorganisationen är ansvarig för att genomföra förvaltningsåtgärder i syfte att förbjuda ömsesidig påverkan mellan Sabellaria spinulosa-reven och släpredskap för bottenfiske. Ömsesidig påverkan av andra typer av fiskeredskap på Sabellaria spinulosa-reven och ömsesidig påverkan mellan alla typer av fiskeredskap och de subtidala sandbankarna kommer att utvärderas under bedömningsprocessen av de gula/gröna kategorierna. |
| --- | --- |

2.5

Stenreven i området av gemenskapsintresse Haisborough, Hammond och Winterton omfattar Sabellaria spinulosa-rev och har därför kategoriserats som röd risk med avseende på släpredskap för bottenfiske, vilket innebär att förvaltningsåtgärder krävs för att undanröja denna risk. Marina förvaltningsorganisationen är ansvarig för att genomföra förvaltningsåtgärder i syfte att förbjuda ömsesidig påverkan mellan Sabellaria spinulosa-reven och släpredskap för bottenfiske. Ömsesidig påverkan av andra typer av fiskeredskap på Sabellaria spinulosa-reven och ömsesidig påverkan mellan alla typer av fiskeredskap och de subtidala sandbankarna kommer att utvärderas under bedömningsprocessen av de gula/gröna kategorierna.

| 2.6 | Det berörda området sträcker sig över tre administrativa områden: 0–6 sjömil, 6-12 sjömil och utanför 12 sjömil. För fiskeriförvaltning gäller de brittiska fiskerigränserna från 1983. Tre Sabellaria spinulosa-rev har identifierats inom området av gemenskapsintresse Haisborough, Hammond och Winterton. Revområdena 1 och 2 ligger inom gränsen på 6-12 sjömil och kommer att förvaltas genom en MMO-föreskrift. Revområde 3 ligger utanför gränsen på 12 sjömil och kommer därför att förvaltas av Europeiska kommissionen. |
| --- | --- |

2.6

Det berörda området sträcker sig över tre administrativa områden: 0–6 sjömil, 6-12 sjömil och utanför 12 sjömil. För fiskeriförvaltning gäller de brittiska fiskerigränserna från 1983. Tre Sabellaria spinulosa-rev har identifierats inom området av gemenskapsintresse Haisborough, Hammond och Winterton. Revområdena 1 och 2 ligger inom gränsen på 6-12 sjömil och kommer att förvaltas genom en MMO-föreskrift. Revområde 3 ligger utanför gränsen på 12 sjömil och kommer därför att förvaltas av Europeiska kommissionen.

| 2.7 | Uppgifterna om revens specifika läge och omfattning har lämnats av Natural England. (83) Bufferten grundas på förslag till vägledning från Natural England (84), där man rekommenderar att buffertzonens storlek ska avgöras av djupet för det rev som ska skyddas. För område 1 har förekomsten av Sabellaria spinulosa bekräftats, men omfattningen har inte kartlagts. Buffertzonen för område 1 uppgår till 650 meter baserat på 500 meter plus tre gånger djupet (vilket rekommenderas för fastställande av buffertzoner genom räkningspunkter) på 50 meter. Buffertzonen för område 2 uppgår till 150 meter baserat på tre gånger djupet på 50 meter. Buffertzonens gräns jämnades därefter till för att underlätta efterlevnaden och genomförandet. |
| --- | --- |

2.7

Uppgifterna om revens specifika läge och omfattning har lämnats av Natural England. (83) Bufferten grundas på förslag till vägledning från Natural England (84), där man rekommenderar att buffertzonens storlek ska avgöras av djupet för det rev som ska skyddas. För område 1 har förekomsten av Sabellaria spinulosa bekräftats, men omfattningen har inte kartlagts. Buffertzonen för område 1 uppgår till 650 meter baserat på 500 meter plus tre gånger djupet (vilket rekommenderas för fastställande av buffertzoner genom räkningspunkter) på 50 meter. Buffertzonen för område 2 uppgår till 150 meter baserat på tre gånger djupet på 50 meter. Buffertzonens gräns jämnades därefter till för att underlätta efterlevnaden och genomförandet.

| 2.8 | En intervention är nödvändig för att återställa marknadsmisslyckandet i den marina miljön genom att vidta lämpliga förvaltningsåtgärder (t.ex. denna föreskrift) för bevarande av rev med målsättningen att minska eller på lämpligt sätt begränsa negativa externa faktorer. Genomförandet av denna föreskrift kommer att garantera fortsatt tillhandahållande av kollektiva nyttigheter i den marina miljön. |
| --- | --- |

2.8

En intervention är nödvändig för att återställa marknadsmisslyckandet i den marina miljön genom att vidta lämpliga förvaltningsåtgärder (t.ex. denna föreskrift) för bevarande av rev med målsättningen att minska eller på lämpligt sätt begränsa negativa externa faktorer. Genomförandet av denna föreskrift kommer att garantera fortsatt tillhandahållande av kollektiva nyttigheter i den marina miljön.

| 2.9 | Marknadsmisslyckande förekommer när marknaden inte levererar ett effektivt resultat. (85) När det gäller den marina miljön kan sådana misslyckanden beskrivas på följande sätt:






  — | För kollektiva nyttigheter och tjänster – ett antal varor och tjänster som tillhandahålls av den marina miljön, såsom klimatreglering och biologisk mångfald, utgör ”kollektiva nyttigheter” (ingen kan uteslutas från att dra nytta av dem, och konsumtionen av tjänsten minskar inte tjänstens tillgänglighet för andra). Egenskaperna hos kollektiva nyttigheter innebär att individen inte nödvändigtvis har ett ekonomiskt incitament att frivilligt bidra med arbete eller pengar för att se till att dessa nyttigheter fortsätter att finnas, vilket leder till underförsörjning eller, som i detta fall, bristande skydd. |
| --- | --- | --- |

2.9

Marknadsmisslyckande förekommer när marknaden inte levererar ett effektivt resultat. (85) När det gäller den marina miljön kan sådana misslyckanden beskrivas på följande sätt:

—

För kollektiva nyttigheter och tjänster – ett antal varor och tjänster som tillhandahålls av den marina miljön, såsom klimatreglering och biologisk mångfald, utgör ”kollektiva nyttigheter” (ingen kan uteslutas från att dra nytta av dem, och konsumtionen av tjänsten minskar inte tjänstens tillgänglighet för andra). Egenskaperna hos kollektiva nyttigheter innebär att individen inte nödvändigtvis har ett ekonomiskt incitament att frivilligt bidra med arbete eller pengar för att se till att dessa nyttigheter fortsätter att finnas, vilket leder till underförsörjning eller, som i detta fall, bristande skydd.

| — | Negativa externa faktorer – negativa externa faktorer förekommer när skadan på den marina miljön inte bärs helt av de användare som orsakar skadan. I många fall har marina varor och tjänster inget pris i pengar, vilket leder till att kostnaden för skadan inte prissätts direkt av marknaden. Även för de varor som det handlas med (till exempel vildfisk) avspeglar marknadspriserna ofta inte hela den ekonomiska kostnaden, vilken i slutändan bärs av andra individer och samhället i stort. |
| --- | --- |

—

Negativa externa faktorer – negativa externa faktorer förekommer när skadan på den marina miljön inte bärs helt av de användare som orsakar skadan. I många fall har marina varor och tjänster inget pris i pengar, vilket leder till att kostnaden för skadan inte prissätts direkt av marknaden. Även för de varor som det handlas med (till exempel vildfisk) avspeglar marknadspriserna ofta inte hela den ekonomiska kostnaden, vilken i slutändan bärs av andra individer och samhället i stort.

| 2.10 | En statlig intervention är nödvändig för att återställa båda källorna till marknadsmisslyckande i den marina miljön. Förvaltningsåtgärder för att bevara utsedda rev i det europeiska marina skyddsområdet kommer att garantera att de negativa externa faktorerna minskas eller på lämpligt sätt begränsas. Förvaltningsåtgärder kommer även att stödja ett fortsatt tillhandahållande av kollektiva nyttigheter i den marina miljön, till exempel genom att bidra till att bevara den biologiska mångfalden i Englands hav. |
| --- | --- |

2.10

En statlig intervention är nödvändig för att återställa båda källorna till marknadsmisslyckande i den marina miljön. Förvaltningsåtgärder för att bevara utsedda rev i det europeiska marina skyddsområdet kommer att garantera att de negativa externa faktorerna minskas eller på lämpligt sätt begränsas. Förvaltningsåtgärder kommer även att stödja ett fortsatt tillhandahållande av kollektiva nyttigheter i den marina miljön, till exempel genom att bidra till att bevara den biologiska mångfalden i Englands hav.

3.   Politiska mål och avsedda effekter

| 3.1 | Enligt 2009 års lag om tillträde till marina områden och kustområden (86) ska Marina förvaltningsorganisationen (MMO) leda, värna om och förvalta en hållbar marin miljö och ett hållbart kustfiske genom att säkerställa en lämplig avvägning mellan sociala, miljömässiga och ekonomiska fördelar i syfte att garantera sunda hav, ett hållbart fiske och en livskraftig industri. |
| --- | --- |

3.1

Enligt 2009 års lag om tillträde till marina områden och kustområden (86) ska Marina förvaltningsorganisationen (MMO) leda, värna om och förvalta en hållbar marin miljö och ett hållbart kustfiske genom att säkerställa en lämplig avvägning mellan sociala, miljömässiga och ekonomiska fördelar i syfte att garantera sunda hav, ett hållbart fiske och en livskraftig industri.

| 3.2 | Det politiska målet för denna konsekvensbedömning är att främja bevarandemålen för detta område genom att se till att de berörda Sabellaria spinulosa-reven skyddas mot risk för skada från släpredskap för bottenfiske. |
| --- | --- |

3.2

Det politiska målet för denna konsekvensbedömning är att främja bevarandemålen för detta område genom att se till att de berörda Sabellaria spinulosa-reven skyddas mot risk för skada från släpredskap för bottenfiske.

| 3.3 | Följande bevarandemål har fastställts för detta område:






  — | Med förbehåll för naturliga förändringar, upprätthålla eller återställa: (87)







  — | livsmiljöns omfattning (samt revens upphöjning och sammanjämkning), |
| --- | --- | --- | --- |

3.3

Följande bevarandemål har fastställts för detta område:

—

Med förbehåll för naturliga förändringar, upprätthålla eller återställa: (87)

—

livsmiljöns omfattning (samt revens upphöjning och sammanjämkning),

| — | livsmiljöns mångfald, |
| --- | --- |

—

livsmiljöns mångfald,

| — | livsmiljöns samhällsstruktur (t.ex. populationsstruktur för enskilda viktiga arter och deras bidrag till ekosystemets funktion), |
| --- | --- |

—

livsmiljöns samhällsstruktur (t.ex. populationsstruktur för enskilda viktiga arter och deras bidrag till ekosystemets funktion),

| — | den naturliga miljöns kvalitet (t.ex. vattenkvalitet, svävande sedimentnivåer etc.). |
| --- | --- |

—

den naturliga miljöns kvalitet (t.ex. vattenkvalitet, svävande sedimentnivåer etc.).

| 3.4 | De avsedda syftena är att risken för försämring av Sabellaria spinulosa-reven begränsas och att kraven i artikel 6 i habitatdirektivet uppfylls. Förvaltningsåtgärdens ekonomiska inverkan kommer dessutom att minimeras där så är möjligt. |
| --- | --- |

3.4

De avsedda syftena är att risken för försämring av Sabellaria spinulosa-reven begränsas och att kraven i artikel 6 i habitatdirektivet uppfylls. Förvaltningsåtgärdens ekonomiska inverkan kommer dessutom att minimeras där så är möjligt.

4.   Alternativ

4.1   Som ett led i den reviderade strategi som tagits fram av ministeriet för miljö-, livsmedels- och landsbygdsfrågor (Defra) har MMO-föreskrifter för området inom 6-12 sjömil valts som förstahandsalternativ för förvaltningen. MMO ska leda förvaltningen av områden som berörs av gränsen på 6 sjömil. Efter diskussioner mellan Marina förvaltningsorganisationen och Östra myndigheten för kustfiske och bevarande har man enats om att en MMO-föreskrift ska användas för att förvalta Sabellaria spinulosa-reven inom 0–12 sjömil. En MMO-föreskrift för den del av det europeiska marina skyddsområdet som är belägen inom gränsen 0–12 sjömil är därför det rekommenderade alternativet.

4.1.1   Alternativ 1: Inga åtgärder

Enligt detta alternativ skulle inga permanenta förvaltningsåtgärder införas. Det skulle innebära att riskerna för området från skadlig verksamhet inte skulle hanteras och att kraven i Defras reviderade strategi och artikel 6.2 i habitatdirektivet inte skulle uppfyllas.

4.1.2   Alternativ 2: Frivilligt avtal

Detta alternativ skulle innebära utarbetande av frivilliga handlingsregler för att skydda reven. MMO har övervägt detta alternativ mot bakgrund av principerna om bättre lagstiftning, enligt vilka ny lagstiftning endast ska införas som en sista utväg, samt Defras reviderade strategi, där det anges att förvaltningsåtgärderna förmodligen måste vara reglerande för att garantera ett lämpligt skydd. Enligt Defras reviderade strategi måste åtgärderna även vidtas för att hantera den ömsesidiga påverkan mellan de utsedda reven och fiskeredskap som utgör en hög risk (röd) senast i december 2013. MMO anser att frivilliga åtgärder inte är lämpliga i detta fall med tanke på behovet av att snabbt skydda reven och risken för att även svag ömsesidig påverkan kan leda till en försämring av dessa rev.

4.1.3   Alternativ 3: MMO-föreskrift om förbud mot släpredskap för bottenfiske inom området av gemenskapsintresse (”fullständig stängning av området”)

Ett förbud mot släpredskap för bottenfiske inom hela Cape Bank-delen av området av gemenskapsintresse är inte nödvändigt för att skydda stenrevet och skulle dessutom leda till onödiga ekonomiska förluster för fiskare som använder andra delar av området av gemenskapsintresse. Den beräknade totala fångstförlusten som dokumenteras i tabell 1 skulle uppgå till 2 559,30 pund i stället för förstahandsalternativet, där siffran är 6,40 pund, och de genomförandekostnader som måste administreras skulle bli mycket högre.

4.1.4   Alternativ 4: MMO-föreskrift om förbud mot användning av släpredskap för bottenfiske över Sabellaria spinulosa-rev, med lämplig buffertzon (”zonförvaltning”)

Detta är förstahandsalternativet, och en fullständig analys ges nedan.

4.1.5   Förvaltning av verksamheten genom en förordning, ett beslut eller villkor att inneha fiskelicens

Dessa genomförandemetoder anses inte vara lämpliga i detta fall. MMO:s befogenhet att utfärda föreskrifter enligt lagen om tillträde till marina områden och kustområden är lämpligare i sammanhanget, eftersom syftet är att denna befogenhet ska användas för förvaltning av verksamheter inom marina skyddsområden på lämplig beslutnivå och med tillräcklig flexibilitet, lämpliga samråd och snabba förfaranden.

4.2   Rekommenderat alternativ:

4.2.1   MMO-föreskrift om förbud mot användning av släpredskap för bottenfiske över Sabellaria spinulosa-reven, med lämplig buffertzon (”zonförvaltning”).

4.2.2   Detta alternativ rekommenderas, eftersom det är det mest kostnadseffektiva alternativet. MMO är den myndighet som är mest lämpad för att vidta fiskeriförvaltningsåtgärder mellan 0 och 12 sjömil. Gränsen för det föreslagna förbjudna området fastställdes med beaktande av bästa tillgängliga belägg för stenrevens omfattning samt behovet av en ”buffertzon” mellan reven och den gräns som fastställs i föreskriften. Enkelt genomförande och behovet av en tydlig avgränsning för att garantera efterlevnad var andra faktorer som beaktades under övervägandet av formen för det förbjudna området.

5.   Evidensbas

5.1   Effekter av fiske med släpredskap för bottenfiske på Sabellaria spinulosa-rev:

| 5.1.1 | Tillgängliga belägg (88) visar att effekterna av släpredskap för bottenfiske utgör ett betydande hot för Sabellaria spp.-rev. I beläggen bekräftas att olika fiskeredskap sannolikt påverkar reven på olika sätt och att det finns begränsade sakkunnighetsbedömda empiriska uppgifter som bevisar att det föreligger en effekt. Dessa faktorer anses dock inte utesluta en kategorisering som röd risk som en försiktighetsåtgärd, särskilt med tanke på den kända tillbakagången för denna revtyp i Ospar-regionen. Det finns tydliga kopplingar mellan mänsklig aktivitet och hot mot Sabellaria spinulosa-rev, varav den viktigaste är den fysiska skada som orsakas av bottentrålning (Jones m.fl. 2000, Holt m. fl. 1998 och Ospar, 2010). Effekten av släpredskap för bottenfiske är att de bryter sönder maskrören, vilket leder till direkt mortalitet (död) för maskarna. Detta leder i sin tur till att revens omfattning och livsmiljöns komplexitet minskar, när den inte längre kan livnära de djur- och växtsamhällen som lever där (UK BAP 2000). En studie (Volberg 2000) som genomförts utanför Frankrikes kust och i Vadehavet motsäger uppfattningen att alla släpredskap utgör en stor risk för alla typer av Sabellaria spp.-rev. Studiens slutsatser rör emellertid endast kortsiktiga effekter efter en rubbning vid ett enda tillfälle, och man sluter sig till att försämring till följd av räkfiske på medellång till lång sikt inte kan uteslutas i händelse av intensivt fiske, trots att de använda redskapen är relativt lättviktiga. (89) |
| --- | --- |

5.1.1

Tillgängliga belägg (88) visar att effekterna av släpredskap för bottenfiske utgör ett betydande hot för Sabellaria spp.-rev. I beläggen bekräftas att olika fiskeredskap sannolikt påverkar reven på olika sätt och att det finns begränsade sakkunnighetsbedömda empiriska uppgifter som bevisar att det föreligger en effekt. Dessa faktorer anses dock inte utesluta en kategorisering som röd risk som en försiktighetsåtgärd, särskilt med tanke på den kända tillbakagången för denna revtyp i Ospar-regionen. Det finns tydliga kopplingar mellan mänsklig aktivitet och hot mot Sabellaria spinulosa-rev, varav den viktigaste är den fysiska skada som orsakas av bottentrålning (Jones m.fl. 2000, Holt m. fl. 1998 och Ospar, 2010). Effekten av släpredskap för bottenfiske är att de bryter sönder maskrören, vilket leder till direkt mortalitet (död) för maskarna. Detta leder i sin tur till att revens omfattning och livsmiljöns komplexitet minskar, när den inte längre kan livnära de djur- och växtsamhällen som lever där (UK BAP 2000). En studie (Volberg 2000) som genomförts utanför Frankrikes kust och i Vadehavet motsäger uppfattningen att alla släpredskap utgör en stor risk för alla typer av Sabellaria spp.-rev. Studiens slutsatser rör emellertid endast kortsiktiga effekter efter en rubbning vid ett enda tillfälle, och man sluter sig till att försämring till följd av räkfiske på medellång till lång sikt inte kan uteslutas i händelse av intensivt fiske, trots att de använda redskapen är relativt lättviktiga. (89)

5.2   Revens distribution

I figur 1 nedan visas var Sabellaria spinulosa-reven är belägna i området av gemenskapsintresse.

Figur 1

Karta över plats och rev

6.   Berörda sektorer

| 6.1 | Fiskeriindustrin: De fartyg som påverkas mest av förbudet är bomtrålare, vilket främst berör fartyg som landar i Lowestoft och Great Yarmouth. Dialogen med berörda aktörer under det inledande samrådet visade att den föreslagna förvaltningsåtgärden kommer att ha en liten inverkan på fiskeverksamhet med släpredskap för bottenfiske. Belgiska fartyg har tillträdesrätt för fiske av bottenlevande arter i detta område fram till 1983 års gräns på 6 sjömil, men den största delen av denna fångst landas inte i Förenade kungariket. Dialogen med de belgiska myndigheterna och företrädare för den belgiska fiskeriindustrin under det inledande samrådet om denna föreslagna förvaltningsåtgärd visade att fiskeverksamheten med släpredskap för bottenfiske är begränsad. Under det formella samrådet påpekade företrädarna för den belgiska fiskeriindustrin att fiskevattnen inom hela det europeiska marina skyddsområdet är viktiga, men de har inte uttryckligen uppgett om fiske förekommer i de föreslagna förbjudna områdena. Interventionen förväntas inte påverka andra sektorer än fiskerisektorn. |
| --- | --- |

6.1

Fiskeriindustrin: De fartyg som påverkas mest av förbudet är bomtrålare, vilket främst berör fartyg som landar i Lowestoft och Great Yarmouth. Dialogen med berörda aktörer under det inledande samrådet visade att den föreslagna förvaltningsåtgärden kommer att ha en liten inverkan på fiskeverksamhet med släpredskap för bottenfiske. Belgiska fartyg har tillträdesrätt för fiske av bottenlevande arter i detta område fram till 1983 års gräns på 6 sjömil, men den största delen av denna fångst landas inte i Förenade kungariket. Dialogen med de belgiska myndigheterna och företrädare för den belgiska fiskeriindustrin under det inledande samrådet om denna föreslagna förvaltningsåtgärd visade att fiskeverksamheten med släpredskap för bottenfiske är begränsad. Under det formella samrådet påpekade företrädarna för den belgiska fiskeriindustrin att fiskevattnen inom hela det europeiska marina skyddsområdet är viktiga, men de har inte uttryckligen uppgett om fiske förekommer i de föreslagna förbjudna områdena. Interventionen förväntas inte påverka andra sektorer än fiskerisektorn.

| 6.2 | Lokala ekonomier och samhället: Risken för sociala och ekonomiska kostnader för de berörda lokalsamhällena i Förenade kungariket till följd av eventuella landningsförluster och resulterande inverkan på det lokala fisket är begränsad. Detta beror på att alternativa fiskevatten finns tillgängliga, vilket innebär att förflyttningen av verksamheten kommer att bli minimal. De allmänna fördelarna med att skydda Sabellaria Spinulosa-reven beskrivs i avsnitt 7. |
| --- | --- |

6.2

Lokala ekonomier och samhället: Risken för sociala och ekonomiska kostnader för de berörda lokalsamhällena i Förenade kungariket till följd av eventuella landningsförluster och resulterande inverkan på det lokala fisket är begränsad. Detta beror på att alternativa fiskevatten finns tillgängliga, vilket innebär att förflyttningen av verksamheten kommer att bli minimal. De allmänna fördelarna med att skydda Sabellaria Spinulosa-reven beskrivs i avsnitt 7.

| 6.3 | Genomförandeorgan: Huvudansvaret för genomförandet av det föreslagna förbjudna området kommer att falla på Marina förvaltningsorganisationen, och åtgärden kommer således att påverka MMO i form av ökade genomförandekostnader. Beräknade kostnader anges i avsnitt 7. |
| --- | --- |

6.3

Genomförandeorgan: Huvudansvaret för genomförandet av det föreslagna förbjudna området kommer att falla på Marina förvaltningsorganisationen, och åtgärden kommer således att påverka MMO i form av ökade genomförandekostnader. Beräknade kostnader anges i avsnitt 7.

7.   Kostnads–nyttoanalys

7.1   Kostnader för det rekommenderade alternativet

7.1.1   Förbudet mot släpredskap för bottenfiske i det föreslagna området kan ge upphov till följande kostnader:

| — | Direkt kostnad för fiskeriindustrin till följd av minskade fiskevatten. |
| --- | --- |

—

Direkt kostnad för fiskeriindustrin till följd av minskade fiskevatten.

| — | Kostnader för fiskeriindustrin till följd av förflyttningar till andra fiskevatten. |
| --- | --- |

—

Kostnader för fiskeriindustrin till följd av förflyttningar till andra fiskevatten.

| — | Miljöpåverkan i form av eventuell ökad skada på livsmiljöer i andra områden till följd av förflyttningar. |
| --- | --- |

—

Miljöpåverkan i form av eventuell ökad skada på livsmiljöer i andra områden till följd av förflyttningar.

| — | Kostnader för MMO för administration och genomförande av förvaltningsåtgärderna. |
| --- | --- |

—

Kostnader för MMO för administration och genomförande av förvaltningsåtgärderna.

7.1.2   Kostnaderna för fiskeriindustrin, inklusive eventuella förflyttningskostnader och MMO:s kostnader för administration och genomförande, kan omräknas i pengar. Dessa uppskattade värden har sammanställts och redovisas som en del av denna konsekvensbedömning (tabellerna 1 och 2). Miljökostnader till följd av eventuell ökad skada på livsmiljöer är svåra att värdera och beskrivs därför som ej omräknade kostnader.

7.2   Analys av kostnaderna för fiskeriverksamheten

7.2.1   Uppgifterna för att bedöma effekterna av den föreslagna stängningen har hämtats från följande källor:

| — | Landningsdata för fartyg under perioden 2008–2011, tagna från loggboksnoteringar och försäljningsdata från MMO:s statistik. |
| --- | --- |

—

Landningsdata för fartyg under perioden 2008–2011, tagna från loggboksnoteringar och försäljningsdata från MMO:s statistik.

| — | Landningsdata till Ices-rektangelnivå. Ytterligare analyser för uppskattning av fångster och uppskattade landningar för det europeiska marina skyddsområdet samt reven/buffertzonen för Förenade kungariket och andra medlemsstater. |
| --- | --- |

—

Landningsdata till Ices-rektangelnivå. Ytterligare analyser för uppskattning av fångster och uppskattade landningar för det europeiska marina skyddsområdet samt reven/buffertzonen för Förenade kungariket och andra medlemsstater.

| — | Information som MMO samlat in från fiskare under kontakterna före samrådet, juni-augusti 2013. |
| --- | --- |

—

Information som MMO samlat in från fiskare under kontakterna före samrådet, juni-augusti 2013.

| — | Information som samlats in från berörda aktörer under MMO:s formella samråd om föreskriften, 10 september–22 oktober 2013. |
| --- | --- |

—

Information som samlats in från berörda aktörer under MMO:s formella samråd om föreskriften, 10 september–22 oktober 2013.

| — | Uppgifter från lokala MMO- och IFCA-tjänstemän med ansvar för kustfrågor. |
| --- | --- |

—

Uppgifter från lokala MMO- och IFCA-tjänstemän med ansvar för kustfrågor.

7.3   Osäkerhetsfaktor och uppskattade värden

7.3.1   De genomsnittliga kostnadsuppskattningarna har grundats på Förenade kungarikets uppskattade landningsvärden inom området av gemenskapsintresse inom Ices statistiska rektanglar 35F1, 35F2, 34F1 och 34F2 (se figur 2). Det finns ingen uppgift om hur stor andel av det totala fångstvärdet som faktiskt härstammar direkt från det föreslagna stängda området, som utgör mindre än 0,25 % av de fyra statistiska Ices-rektanglarna. De statistiska uppgifterna utarbetades baserat på rapporterad verksamhet inom de Ices-rektanglar som omfattar de definierade områdena av gemenskapsintresse. Den rapporterade verksamheten (landningsmängd och landningsvärde samt uppgifter om använda redskap) har tagits från MMO:s fiskeridatabas. Se bilaga A för närmare information om använd metod och statistiska tabeller för detta område av gemenskapsintresse.

7.3.2   De värden för det föreslagna förbjudna området som anges i tabell 1 har erhållits genom att en procentenhet har tillämpats på de uppskattade värdena inom området av gemenskapsintresse, baserat på antal kvadratmeter för det förbjudna området inom området av gemenskapsintresse. I de flesta fall är de kvadratiska områdena av de föreslagna förbjudna områdena relativt små jämfört med området av gemenskapsintresse i dess helhet. Den uppskattning som ges bör därför användas med försiktighet eftersom den inte anger det verkliga värdet inom det förbjudna föreslagna området. Det ska också påpekas att eventuell ökad biologisk mångfald kring revet innebär att fiskevattnen kan bli rikligare, och värdet för minskade fiskevatten kan därför vara underskattat i analysen.

7.3.3   Information som samlats in från fiskare och andra aktörer under de förberedande mötena inför samrådet används för att stödja evidensbasen och antagandena, med förbehållet att denna information endast utgör obekräftade uppgifter. Den insamlade informationen är opportunistisk och utgör endast en ögonblicksbild av de svarande som fanns tillgängliga för att lämna synpunkter den dagen. Som svarande räknas endast de personer som lämnade information på eget initiativ, inte det antal personer som instämde eller inte instämde i ett visst påstående.

7.3.4   Landningsdata för andra medlemsstater är begränsade, eftersom de flesta av dessa fartyg inte landar sina fångster i Förenade kungariket. Vissa antaganden kan dock göras från andra medlemsstaters flottor med fartyg längre än 15 meter som fiskar i området genom uppgifter från kontrollsystemet för fartyg (VMS) som mottagits av Förenade kungarikets centrum för fiskekontroll (FMC). Dessa uppgifter anges i avsnitt 7.4.

| — | Landningsdata för fartyg under perioden 2008–2011, tagna från loggboksnoteringar och försäljningsdata från MMO:s statistik. |
| --- | --- |

—

Landningsdata för fartyg under perioden 2008–2011, tagna från loggboksnoteringar och försäljningsdata från MMO:s statistik.

| — | Landningsdata till Ices-rektangelnivå. Ytterligare analyser för uppskattning av fångster och uppskattade landningar för området av gemenskapsintresse samt revet/buffertzonen för Förenade kungariket och andra medlemsstater (tabellerna 1 och 2). |
| --- | --- |

—

Landningsdata till Ices-rektangelnivå. Ytterligare analyser för uppskattning av fångster och uppskattade landningar för området av gemenskapsintresse samt revet/buffertzonen för Förenade kungariket och andra medlemsstater (tabellerna 1 och 2).

| — | Information som MMO samlat in från fiskare under kontakterna före samrådet, juni-augusti 2013, samt uppgifter från lokala MMO- och IFCA–tjänstemän med ansvar för kustfrågor. |
| --- | --- |

—

Information som MMO samlat in från fiskare under kontakterna före samrådet, juni-augusti 2013, samt uppgifter från lokala MMO- och IFCA–tjänstemän med ansvar för kustfrågor.

| — | Information som samlats in från berörda aktörer under MMO:s formella samråd om föreskriften, 10 september–22 oktober 2013. |
| --- | --- |

—

Information som samlats in från berörda aktörer under MMO:s formella samråd om föreskriften, 10 september–22 oktober 2013.

| — | Uppgifter från lokala MMO- och IFCA-tjänstemän med ansvar för kustfrågor. |
| --- | --- |

—

Uppgifter från lokala MMO- och IFCA-tjänstemän med ansvar för kustfrågor.

7.4   Fiskeriverksamhet inom området av gemenskapsintresse Haisborough, Hammond och Winterton

7.4.1   Brittiska och belgiska fartyg bedriver fiske inom området, med inriktning på bottenlevande arter. Alla andra medlemsstaters fartyg har tillträdesrätt till den del av området av gemenskapsintresse som sträcker sig utanför 1983 års gräns på 12 sjömil.

7.4.2   De flesta av de brittiska fartyg som bedrev verksamhet inom Ices-området 35F1, 35F2, 34F1 och 34F2 är mindre än 10 meter långa och utgörs främst av trålbindare (28 fartyg), långrevsfartyg (10 fartyg) och tinfiskefartyg (22 fartyg). Bomtrålare på över 15 meter förekommer ibland (4 fartyg).

7.4.3   De flesta av de utländska fartyg som bedriver verksamhet inom Ices-områdena är längre än 15 meter, och fartyg kortare än 10 meter förekommer ibland. Landningsdata för andra medlemsstater är begränsade, eftersom de flesta av dessa fartyg inte landar sina fångster i Förenade kungariket.

7.4.4   De främsta landade arterna är krabba, hummer, torsk, slätrocka och rocka, pigghaj och havsabborre.

7.4.5   VMS-data från den belgiska flottan visar ingen verksamhet inom området av gemenskapsintresse inom gränsen 6–12 sjömil. VMS-data för flottan med fartyg längre än 15 meter visar begränsad verksamhet inom området av gemenskapsintresse (figur 3).

7.4.6   Ett förberedande möte inför samrådet hölls den 12 juli 2013 i Oostende med företrädare för den belgiska fiskeriindustrin med deltagande av de belgiska fiskerimyndigheterna. Syftet med mötet var att informera dem om den eventuella förvaltningen av kommersiellt fiske i Englands område av gemenskapsintresse när det gällde Belgiens tillträdesrätt för fiske inom gränsen 6–12 sjömil. Företrädare för industrin som deltog i mötet i Oostende uppgav att de föreslagna stängningarna för att skydda rev i det europeiska marina skyddsområdet inte hade någon betydande inverkan på deras verksamhet.

7.4.7   Den belgiska fiskeriindustrins svar på det formella samrådet bekräftar att de berörda fiskevattnen inom det europeiska marina skyddsområdet är viktiga för dem, men inte särskilt inom de föreslagna förbjudna områdena.

Figur 2

Karta över Ices statistiska rektanglar 34F1, 34F2, 35F1 och 35F2 samt området av gemenskapsintresse Haisborough, Hammond och Winterton

Figur 3

Belgiska VMS-positionsrapporter 2012

7.5   Värdering av påverkade landningar

Storbritannien

7.5.1   Den direkta påverkan på fiskefartygen skulle bli minskad fångst och därmed minskad landning från fiske med släpredskap för bottenfiske i det föreslagna förbjudna området. För att uppskatta möjlig påverkan analyserades sammanställda landningsdata från MMO.

7.5.2   Beräkningen av påverkade landningar från Ices statistiska rektangelområde 35F1, 35F2, 34F1 och 34F2 (för brittiska fartyg som fiskar i området sedan januari 2008) visas i tabell 1. Uppskattningarna i tabell 1 grundas på genomsnittliga landningar under perioden januari 2008–december 2011.

Tabell 1

Förenade kungarikets landningar från Ices-område 35F1, 35F2, 34F1 och 34F2 räknat i genomsnitt per år och uppskattade genomsnittliga landningar inom det europeiska marina skyddsområdet (januari 2008-december 2011)

| Redskapstyp | Landad vikt
  (I ton) | Värde inom 35F1, 35F2, 34F1 och 34F2
  (pund) | Värde inom EMS
  (pund) | Nytt värde inom det förbjudna området (0,25 % av EMS)
  (pund) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Bomtrålare | 127 | 336 914 | 32 175,29 | 80,44 |
| Mudderverk | 601 | 1 548 | 147,84 | 0,37 |
| Kräfttrålar | 1 | 1 643 | 156,90 | 0,40 |
| Andra bottentrålare | 57 | 26 799 | 2 559,30 | 6,40 |
| Totalt | 786 | 366 904 | 35 039,33 | 87,61 |

Redskapstyp

Landad vikt

(I ton)

Värde inom 35F1, 35F2, 34F1 och 34F2

(pund)

Värde inom EMS

(pund)

Nytt värde inom det förbjudna området (0,25 % av EMS)

(pund)

Bomtrålare

127

336 914

32 175,29

80,44

Mudderverk

601

1 548

147,84

0,37

Kräfttrålar

1

1 643

156,90

0,40

Andra bottentrålare

57

26 799

2 559,30

6,40

Totalt

786

366 904

35 039,33

87,61

7.5.3   De uppskattade värdena för landningar inom området av gemenskapsintresse har beräknats genom att tillgängliga landningsdata (uppgifter från varje fiskefartyg vid Ices-rektangelnivå) har kopplats ihop med data om fiskeverktygens verksamhet (baserat på VMS-rapporter) inom området av gemenskapsintresse. I denna metod tillämpas en andel av landningarna för varje Ices-rektangel på området av gemenskapsintresse, baserat på verksamhetsnivån inom området.

För området av gemenskapsintresse Haisborough, Hammond och Winterton användes landningsdata för Ices-rektanglarna (35F1, 35F2, 34F1 och 34F2 (90)) som kategoriserades efter fartygsstorlek (fartyg längre än 15 meter, fartyg på 10–15 meter och fartyg under 10 meter).

Landningsvärdena inom det föreslagna förbjudna området uppskattades därefter som en andel (baserat på de respektive områdenas storlek) av det uppskattade värdet inom området av gemenskapsintresse.

Se tabellerna med kompletterande fiskeristatistik för perioden 2008–2011 för en fullständig uppdelning av verksamheterna inom de Ices-rektanglar som omfattas av området av gemenskapsintresse.

Den genomsnittliga årsinkomsten för flottor med bomtrålare längre än 15 meter beräknas uppgå till 323 155 pund. För fartyg under 10 meter kommer främst fartyg som använder bottentrålar att påverkas, som har en uppskattad årsinkomst på 228 pund.

7.5.4   Enligt uppskattningarna skulle den sammanlagda förlusten i landningar inom det föreslagna förbjudna området (som utgör 0,25 % av området av gemenskapsintresse) uppgå till 87,61 pund.

7.5.5   Den uppskattade totala kostnaden är sannolikt överskattad eftersom inga förflyttningar har tagits med.

Belgien

7.5.6   Av analysen av VMS-data framgår att Belgiens fiskeriverksamhet i Ices-rektanglarna 34F1, 34F2, 35F1 och 35F2 sker utanför den del av området av gemenskapsintresse som ligger inom 12 sjömil. År 2012 bedrev sex belgiska fartyg verksamhet i denna del av området av gemenskapsintresse. Ingen VMS-aktivitet rapporterades i närheten av de föreslagna förbjudna områdena. Belgien fiskar främst tunga och rödspätta inom detta område.

7.5.7   Genom användning av den metod som anges i bilaga B, ”analys av ICKE-BRITTISKA fartyg i Ices-rektanglar” har följande beräknats för 2012:

| — | Tonmängden som landas av Belgien inom området av gemenskapsintresse uppskattas till 5,73 ton. Detta motsvarar ett uppskattat värde på 15 858 pund. |
| --- | --- |

—

Tonmängden som landas av Belgien inom området av gemenskapsintresse uppskattas till 5,73 ton. Detta motsvarar ett uppskattat värde på 15 858 pund.

7.5.8   Med tanke på att det förbjudna området endast utgör 0,25 % av platsen och ingen VMS-aktivitet rapporterades i närheten av dessa, anses den faktiska uppskattade förlusten vara mycket liten. Se bilaga B för närmare upplysningar om fiskeverksamhet som bedrivs av icke-brittiska fartyg inom och kring de föreslagna förbjudna områdena.

7.6   Sannolika effekter av en stängning på fiskeflottan

7.6.1   Eftersom landningsförlusterna uppskattas vara små räknar man med att effekten av förbudet på den brittiska fiskeflottan blir begränsad. Begränsat fiske med släpredskap för bottenfiske bedrivs då och då av fartyg kortare än 15 meter, som främst är baserade i East Anglia. Detta påpekades under MMO:s möten inför samrådet och till MMO:s kustpersonal. Effekterna av dessa uppskattas i tabell 1.

7.6.2   Inverkan på den belgiska fiskeflottan förväntas bli låg eftersom VMS-data visar att verksamheten inom de föreslagna förbjudna områdena är begränsad.

7.7   Anpassningsbarhet

7.7.1   För att bedöma de sannolika effekterna av den föreslagna stängningen av området för fiskeriverksamhet är det nödvändigt att uppskatta i vilken utsträckning fartygen skulle kunna upprätthålla fångstvärdet genom att förflytta fiskeansträngningen till andra områden.

7.7.2   Fiskarna ombads fylla i ett frågeformulär som underlag till denna bedömning och tillfrågades direkt om hur stor del av verksamheten som förflyttats till andra områden till följd av den föreslagna stängningen och möjligheterna att fiska i alternativa fiskevatten och anpassa sig för att kunna upprätthålla fångstvärdet. Flera av de berörda fiskarna uppgav att de inte kan byta fiskevatten eller redskapstyp, men att sannolikheten för att de måste förflytta verksamheten kommer att vara minimal med tanke på att det föreslagna alternativet innebär att fiskeriverksamheten endast kommer att begränsas till området över reven och standardbuffertzonen.

7.7.3   Till följd av införandet av det valda alternativet (ett specificerat område som består av två delområden där verksamhet förbjuds enligt lag) i stället för en stängning av hela området kommer förflyttningen av fartyg som använder släpredskap för bottenfiske att bli minimal.

7.7.4   Belägg för framsteg i redskapsteknik och inverkan på känsliga rev kommer enligt planerna att övervägas under den gula/gröna processen.

7.8   Indirekta kostnader

7.8.1   Miljökostnader

7.8.2   Det rekommenderade alternativet medför minimal risk för ökade bränslekostnader för fartyg som måste gå längre bort för att nå alternativa fiskevatten, eftersom andra fiskevatten finns lätt tillgängliga.

7.8.3   Fiskeansträngningen kan möjligen öka utanför de förbjudna områdena, vilket eventuellt kan påverka den biologiska mångfalden och livsmiljöerna (S.E. Rees m.fl., 2013).

7.9   Administrativa kostnader och genomförandekostnader

7.9.1   Marina förvaltningsorganisationen kommer att tillämpa en informations- och riskbaserad strategi, som antagits av ett antal tillsynsorgan inom regeringen i enlighet med den nationella informationsmodellen. (91) Om tillgänglig information visar att en förvaltningsåtgärd inte efterlevs eller att det finns en risk för att så inte sker kommer MMO att utarbeta en genomförandestrategi som är anpassad till behoven för det berörda marina skyddade området och vid behov anslå lämpliga resurser. Detta kan inbegripa aktioner från marinen, flygövervakning eller gemensamma operationer med andra organ (t.ex. IFCA, den brittiska gränsstyrkan eller den brittiska miljöbyrån). MMO kommer att samordna eventuella gemensamma operationer. Huvudprinciperna för MMO:s reglering av marina skyddsområden anges i lagen om lagstiftnings- och regleringsreform från 2006 samt lagstiftarnas efterlevnadskod, och syftar till att se till att alla genomförandeåtgärder som MMO vidtar är proportionerliga, ansvarsfulla, enhetliga, öppna och riktade. (92)

7.9.2   Resurserna för genomförandet av den föreslagna föreskriften kommer att tas från den nuvarande budgeten. EU:s kontrollsystem för fartyg (VMS) kommer att användas som förvaltningsverktyg för havs- och flygåtgärder för fartyg längre än 12 meter. På grund av den begränsade fiskeriverksamheten nära kusten i området (inom 12 sjömil) är risken för bristande efterlevnad minimal eller låg. I tabell 2 anges uppskattade genomförandekostnader för förvaltningen av detta förstahandsalternativ.

Tabell 2

Årliga extrakostnader för genomförandet av det rekommenderade alternativet
   (93)

| Verksamhet | Enhetskostnad
  (pund) | Uppskattat antal enheter per år | Total kostnad per år
  (pund) |
| --- | --- | --- | --- |
| Brittiska flottans ytbevakning per område | 4 000 per dag | 1 | 4 000 |
| Gemensamma övervakningspatruller med lokala IFCA per område | 800–1 000 per dag | 5 | 4 000–5 000 |
| Flygövervakning per område | 2 050 per timme | 2 | 4 100 |
| Utredningar/åtal per område | 10 375 per ärende | 1 | 10 375 |
| Totalt | | 9 | 22 475 – 23 475 |

Verksamhet

Enhetskostnad

(pund)

Uppskattat antal enheter per år

Total kostnad per år

(pund)

Brittiska flottans ytbevakning per område

4 000 per dag

1

4 000

Gemensamma övervakningspatruller med lokala IFCA per område

800–1 000 per dag

5

4 000–5 000

Flygövervakning per område

2 050 per timme

2

4 100

Utredningar/åtal per område

10 375 per ärende

1

10 375

Totalt

9

22 475 – 23 475

Tabell 3

Årlig profil för kostnader som kan beräknas i pengar för det rekommenderade alternativet – (miljoner pund) konstanta priser

| | Å0 | Å1 | Å2 | Å3 | Å4 | Å5 | Å6 | Å7 | Å8 | Å9 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Övergångskostnad | NEJ | NEJ | NEJ | NEJ | NEJ | NEJ | NEJ | NEJ | NEJ | NEJ |
| Årliga återkommande kostnader – bästa uppskattning | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 |
| Låg | 0,022475 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 |
| Hög | 0,023475 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 |
| Totalt nuvärde av årskostnaderna (94): | 0,2 miljoner pund |

Å0

Å1

Å2

Å3

Å4

Å5

Å6

Å7

Å8

Å9

Övergångskostnad

NEJ

NEJ

NEJ

NEJ

NEJ

NEJ

NEJ

NEJ

NEJ

NEJ

Årliga återkommande kostnader – bästa uppskattning

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

Låg

0,022475

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

Hög

0,023475

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

Totalt nuvärde av årskostnaderna (94):

0,2 miljoner pund

7.10   Fördelar med det rekommenderade alternativet

7.10.1   Förbudet mot släpredskap för bottenfiske i det förbjudna området skulle bidra till att förhindra användning av sådana redskap över Sabellaria spinulosa-reven och skulle dessutom ge följande fördelar:

| — | Miljöfördelar genom upprätthållande eller återställande av revlivsmiljöer av typen Sabellaria spinulosa. |
| --- | --- |

—

Miljöfördelar genom upprätthållande eller återställande av revlivsmiljöer av typen Sabellaria spinulosa.

Miljöfördelarna beskrivs här som fördelar som inte kan omräknas i pengar.

7.11   Miljöfördelar

7.11.1   Sabellaria spinulosa-rev ger ett viktigt hårt underlag i en miljö med främst mjukt sediment, vilket ger vissa arter en unik tillflyktsort. Biogena rev bidrar till att göra livsmiljöerna mer homogena. Associerade arter (t.ex. rörmaskar, hydroider, mossdjur, svampdjur och Ascidia) får en yta att fästa sig vid och kan undslippa rovdjur (Bruno och Bertness, 2001).

7.11.2   Sabellaria spinulosa-reven skyddar också kusten i viss mån och är viktiga områden för näringscyklar, kol- och vätefixering samt sedimentstabilisering.

7.11.3   En skyddad revlivsmiljö ger ett naturligt skydd för uppkomsten av populationer av mål- och bifångstarter.

7.11.4   Fördelarna med denna föreskrift är att områdets ekologiska särdrag skyddas, vilket kan leda till en rikligare mångfald jämfört med övriga fiskevatten.

7.11.5   Miljöfördelarna med införandet av denna föreskrift kommer att bli betydande, eftersom syftet med föreskriften är att skydda rev av typen Sabellaria spinulosa inom området från användning av släpredskap för bottenfiske. Detta kommer att bidra till bevarandemålet att ”upprätthålla eller återställa” reven. Det rekommenderade förbudet kommer dessutom att medföra ytterligare fördelar för andra strukturer inom området av gemenskapsintresse, och kommer att gynna revlivsmiljön i allmänhet. Det blir också möjligt att främja en ökad användning av området för fritidsaktiviteter, till exempel av dykare och sportfiskare, vilket i sin tur kan gagna den lokala ekonomin.

7.12   Socioekonomiska fördelar

7.12.1   Det finns en möjlighet att upprätthållandet av Sabellaria spinulosa-reven och deras livsmiljö kan göra området mer attraktivt för fritidsaktiviteter, bland annat dykare och sportfiskare (S.E. Rees m.fl., 2013 (95); D.R. Chae m.fl., 2012 (96)). Dessutom kan även turismen i området öka, vilket i sin tur ökar de lokala företagens inkomster (S.E. Rees m.fl., 2013).

7.12.2   Genomförandet av en zonbaserad förvaltningsstrategi i stället för att stänga hela området begränsar antalet förflyttningar av fartyg som fiskar med släpredskap för bottenfiske.

7.13   Fördelning av kostnader och fördelar

7.13.1   Fördelningen av sociala och ekonomiska kostnader sker främst på lokal nivå i Förenade kungariket och Belgien (förutom genomförandekostnaderna). De allmänna miljöfördelarna omfattar ett större område och har en mer nationell inverkan.

Bilaga A: Data från fiskeristatistik samt tabeller

Datatabeller med sammanfattningar av den rapporterade verksamheten inom de Ices-rektanglar som de berörda områden som definierats som europeiska marina skyddsområden omfattas av finns på MMO:s webbplats (97).

Denna detaljnivå utgör den mest exakta detaljnivån för de rapporterade uppgifter som finns tillgängliga för Förenade kungarikets fiskeriförvaltningar.

Uppgifterna rör information om landningsmängder och landningsvärden från de rektanglar som området omfattas av samt uppgifter om fartyg, använda redskap och fångade arter.

Förutom uppgifterna om fiskeriverksamhet rapporterar fartyg längre än 15 meter sin exakta position varannan timme inom ramen för Förenade kungarikets kontrollsystem för fartyg (VMS).

För fartyg längre än 15 meter har det varit möjligt att kombinera de relativt inexakta rumsliga uppgifterna från verksamhetsrapporteringssystemen med de detaljerade positionsrapporterna från VMS-systemen för att möjliggöra en uppskattning av fiskeriverksamheten på en mer exakt nivå. Denna detaljerade omarbetning av verksamhetsuppgifterna gör det möjligt att uppskatta verksamhetsnivån inom de angivna europeiska marina skyddsområdena för fartyg längre än 15 meter.

När sådana detaljerade uppgifter finns tillgängliga presenteras de i tabellerna tillsammans med den allmänna verksamheten inom Ices-rektanglarna för fartyg längre än 15 meter. Förhållandet mellan dessa två datauppsättningar har därefter tillämpats på data från andra fartygslängder för att få fram ungefärliga uppskattningar av verksamhet som bedrivs av fartyg med en kortare total längd än 15 meter inom de föreslagna förbjudna områdena.

Obs! Det föreslagna förbjudna området utgörs av kustvatten. Om den andel av verksamheten som bedrivs av fartyg längre än 15 meter inom områdena tillämpas för att uppskatta andra brittiska fartygs verksamhet kan uppskattningarna bli felaktiga eftersom större fartyg tenderar att fiska längre ut till havs än andra fartyg, särskilt jämfört med flottor med fartyg längre än 10 meter.

Dessa data är gråskuggade i tabellerna för att framhäva att det rör sig om uppskattningar och att de bör användas med försiktighet.

Nedan anges en förteckning över de europeiska marina skyddsområden som utgörs av kustområden som omfattas av denna analys. Några av rektanglarna täcker fler än ett område och är markerade i gult.

Denna överlappning innebär att den totala möjliga täckningen för de föreslagna förbjudna områdena inte kan uppskattas genom att summera analyserna för de individuella områdena. I tabellen nedan anges också uppgifter om den andel av den sammanlagda verksamheten inom de Ices-rektanglar som berörs av varje föreslaget förbjudet område som rör fartyg längre än 15 meter (detaljerad satellitdata finns tillgänglig för dessa fartyg).

För fartyg med en hög täckning av de marina skyddsområdena kommer uppskattningarna av verksamheten för andra fartygslängder baserat på VMS–relaterad verksamhet sannolikt att vara mer tillförlitliga än för områden med en låg täckning.

Bilaga B: Data från fiskeristatistik för andra länder än Förenade kungariket

Dessa tabeller är utdrag från landningsdata som rapporterats av medlemstaterna till STECF:s (Vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen) arbetsgrupp om fiskeansträngningssystem.

Som ett led i arbetsgruppens verksamhet sammanställs flera olika datauppsättningar med uppgifter per medlemsstat om landningar av arter för varje Ices-rektangel samt berörda fartygsgrupperingar.

Dessa data är utformade för att tillgodose STECF-arbetsgruppens behov och behövde därför behandlas noggrant för att undvika dubbelräkning av verksamhetsuppgifterna. Uppgifterna har tagits från STECF:s webbplats (98).

För att validera de rapporterade uppgifterna har de sammanslagna totalsiffrorna kontrollerats mot den rapporterade verksamheten i EU:s Fides-system för vissa beståndskvoter.

Det finns emellertid fortfarande skillnader i totalsiffrorna mellan de siffror som rapporterats för art-/områdeskombinationer i STECF:s datafiler och de siffror som rapporteras vid liknande detaljnivåer som ett led i fångstrapporteringssystemen i Fides för övervakning av kvotupptaget. Siffrorna tjänar därför endast som vägledning för de berörda medlemsstaternas verksamhet i området, och är inte definitiva redogörelser.

Vägledande penningvärden har konstruerats genom användning av medelvärdet för brittiska fartygs landningar från den berörda Ices-rektangeln eller liknande områden.

Om uppgifter för ett år saknas kan detta vara ett tecken på att ingen verksamhet har rapporterats, men det kan också bero på att inga uppgifter har lämnats in.

ANALYS AV VMS-VERKSAMHETEN FÖR ICKE-BRITTISKA VERKTYG I DE ICES-REKTANGLAR SOM OMFATTAR DET OMRÅDE AV GEMENSKAPSINTRESSE SOM ÄR FÖREMÅL FÖR DENNA KONSEKVENSBEDÖMNING

Använd metod:

I denna analys har den standardmetod som används för att undersöka huruvida fartyg från Förenade kungariket har varit aktiva i ett visst angivet fysiskt område tillämpats på den information som mottas för icke-brittiska fartyg, särskilt fartyg från Belgien med historiska tillträdesrättigheter till vissa delar av Förenade kungarikets kustvatten.

Analysen innehåller en uppskattning av fiskeriverksamheten från VMS-data som baseras på fordonets hastighet enligt rapporteringen i VMS-meddelandena.

Uppgifter för varje VMS-meddelande som mottas från icke-brittiska fartyg i den eller de berörda rektanglar som omfattar det angivna området väljs från Förenade kungarikets VMS-system, genom att extrahera uppgifter om fartygets identitetsnummer (CFR), position och hastighet samt data och tidpunkt för meddelandet.

Varje meddelande utvärderas och klassificeras som en indikation på att fiskeriverksamhet förekommer om hastigheten är > = 1 eller < = 6 knop.

Dessa fiskemeddelanden från den eller de berörda rektanglarna behandlas sedan i GIS-programvara för att undersöka om fartygets position var inom eller utanför det berörda fysiska området.

Detta gör det möjligt att beräkna andelen fiskemeddelanden som registrerats för varje medlemsstat som befann sig inuti rektangeln inom det berörda området. Denna faktor tillämpas sedan på den övergripande landningsnivå som kan härröras från STECF:s datauppsättningar för den berörda medlemsstaten, vilket i sin tur gör det möjligt att uppskatta icke-brittiska fartygs verksamhet inom det angivna fysiska området.

SAMMANFATTNING AV BELGISKA FARTYGS VERKSAMHET I DE ICES-REKTANGLAR SOM OMFATTAR OMRÅDET AV GEMENSKAPSINTRESSE HAISBOROUGH HAMMOND OCH WINTERTON

Detta är en sammanfattning av medlemsstaternas fartygs verksamhet i termer av mängd och värde för fisk som landats med avseende på

| (1) | total verksamhet inom de Ices-rektanglar som omfattar de berörda områdena för fartyg som använder släpredskap för bottenfiske, |
| --- | --- |

(1)

total verksamhet inom de Ices-rektanglar som omfattar de berörda områdena för fartyg som använder släpredskap för bottenfiske,

| (2) | uppskattningar av verksamhet med användning av släpredskap för bottenfiske inom det berörda området. |
| --- | --- |

(2)

uppskattningar av verksamhet med användning av släpredskap för bottenfiske inom det berörda området.

Del A – totalt tonnage för verksamheten:

| | | (1) | (2) |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Verksamhet (ton) i Ices-rektanglarna 34F1–F2, 35F1–F2 | Uppskattad verksamhet (ton) inom området av gemenskapsintresse baserat på VMS-aktivitet 2010-2012 |
| BELGIEN | Redskapskod | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| Över 15 m i längd | BOMTRÅLARE | 201,39 | 205,30 | 137,13 | 62,24 | 16,95 | 17,28 | 11,54 | 5,24 |
| | BOTTENTRÅLARE | 1,59 | 3,85 | 6,27 | 5,86 | 0,13 | 0,32 | 0,53 | 0,49 |
| | Totalt | 202,97 | 209,15 | 143,40 | 68,10 | 17,08 | 17,60 | 12,07 | 5,73 |

(1)

(2)

Verksamhet (ton) i Ices-rektanglarna 34F1–F2, 35F1–F2

Uppskattad verksamhet (ton) inom området av gemenskapsintresse baserat på VMS-aktivitet 2010-2012

BELGIEN

Redskapskod

2009

2010

2011

2012

2009

2010

2011

2012

Över 15 m i längd

BOMTRÅLARE

201,39

205,30

137,13

62,24

16,95

17,28

11,54

5,24

BOTTENTRÅLARE

1,59

3,85

6,27

5,86

0,13

0,32

0,53

0,49

Totalt

202,97

209,15

143,40

68,10

17,08

17,60

12,07

5,73

Del B – totalt värde för verksamheten

| | | (1) | (2) |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Verksamhet (pund) i Ices-rektanglarna 34F1–F2, 35F1–F2 | Uppskattad verksamhet (pund) inom området av gemenskapsintresse baserat på VMS-aktivitet 2009–2012 |
| BELGIEN | Redskapskod | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| Över 15 m I längd | BT2 (99) | 697 560 | 698 597 | 520 929 | 177 932 | 58 711 | 58 798 | 43 845 | 14 976 |
| | TR2 (100) | 3 150 | 3 264 | 10 519 | 10 476 | 265 | 275 | 885 | 882 |
| | Totalt | 700 710 | 701 862 | 531 449 | 188 408 | 58 976 | 59 073 | 44 730 | 15 858 |

(1)

(2)

Verksamhet (pund) i Ices-rektanglarna 34F1–F2, 35F1–F2

Uppskattad verksamhet (pund) inom området av gemenskapsintresse baserat på VMS-aktivitet 2009–2012

BELGIEN

Redskapskod

2009

2010

2011

2012

2009

2010

2011

2012

Över 15 m I längd

BT2 (99)

697 560

698 597

520 929

177 932

58 711

58 798

43 845

14 976

TR2 (100)

3 150

3 264

10 519

10 476

265

275

885

882

Totalt

700 710

701 862

531 449

188 408

58 976

59 073

44 730

15 858

Se statistiska uppgifter för icke-brittiska fartyg för en fullständig sammanfattning av verksamheten.

---

(1)  Områden av gemenskapsintresse är sådana platser som har anmälts till Europeiska kommissionen för att väljas som särskilda bevarandeområden, vilka ingår i serien marina Natura 2000-platser.

(2)  Policydokument från ministeriet för miljö-, livsmedels- och landsbygdsfrågor: www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/policy_and_delivery.pdf.

(3)  Matris för fisket i europeiska marina områden: www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/populated_matrix3.xls.

(4)  Cefas oberoende granskning av matrisen: http://www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/cefas_matrix_review.pdf

(5)  Marina förvaltningsorganisationen inrättades genom paragraf 1 i 2009 års lag om tillträde till marina områden och kustområden.

(6)  S.I. 2010/490, ändrad genom S.I. 2012/1927.

(7)  2009 c.29.

(8)  EGT L 358, 31.12.2002 s. 59: ändrad genom rådets förordning (EG) nr 865/2007 av den 10 juli 2007 (EUT L 192, 24.7.2007, s. 1), rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 (EUT L 343, 22.12.2009, s. 1) och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1152/2012 av den 21 november 2012 (EUT L 343, 14.12.2012, s. 30).

(9)  Marina förvaltningsorganisationen inrättades genom paragraf 1 i 2009 års lag om tillträde till marina områden och kustområden.

(10)  S.I. 2010/490, ändrad genom S.I. 2012/1927.

(11)  2009 c.29.

(12)  EGT L 358, 31.12.2002 s. 59: ändrad genom rådets förordning (EG) nr 865/2007 av den 10 juli 2007 (EUT L 192, 24.7.2007, s. 1), rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 (EUT L 343, 22.12.2009, s. 1) och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1152/2012 av den 21 november 2012 (EUT L 343, 14.12.2012, s. 30).

(13)  1965 III s. 6452A, ändrad genom förordningen om territorialvatten (ändring) i rådet 1979, 1979 III s. 2866.

(14)  Marina förvaltningsorganisationen inrättades genom paragraf 1 i 2009 års lag om tillträde till marina områden och kustområden.

(15)  S.I. 2010/490, ändrad genom S.I. 2012/1927.

(16)  2009 c.29.

(17)  EGT L 358, 31.12.2002 s. 59: ändrad genom rådets förordning (EG) nr 865/2007 av den 10 juli 2007 (EUT L 192, 24.7.2007, s. 1), rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 (EUT L 343, 22.12.2009, s. 1) och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1152/2012 av den 21 november 2012 (EUT L 343, 14.12.2012, s. 30).

(18)  Områden av gemenskapsintresse (SCI) är områden som har antagits av Europeiska kommissionen men ännu inte formellt utsetts som särskilda bevarandeområden av Förenade kungarikets regering.

(19)  Formella råd från Natural England: www.naturalengland.org.uk/ourwork/marine/mpa/ems/submitted.

(20)  Rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter.

(21)  Policydokument om fiskeriverksamheten inom europeiska marina skyddsområden: www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/policy_and_delivery.pdf.

(22)  Matris: www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/populated_matrix3.xls.

(23)  Granskning av matrisen av Centrumet för miljö-, fiskeri- och vattenbruksvetenskap (CEFAS) samt stödjande belägg: http://www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/cefas_matrix_review.pdf.

(24)  http://ec.europa.eu/environment/nature/natura2000/management/guidance_en.htm

(25)  Formell rådgivande skrivelse från Natural England, 2013.

(26)  Råd från Natural England om buffertzoner (utkast), april 2013. Kontakta Natural England för närmare upplysningar.

(27)  HMT, grönbok (2003), https://www.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/220541/green_book_complete.pdf.

(28)  www.legislation.gov.uk/ukpga/2009/23/contents/enacted

(29)  Granskning av subtidala stenrev: www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/subtidalbedrock.pdf.

(30)  Data för 2010 och 2011 finns tillgängliga och visar också begränsad verksamhet.

(31)  www.marinemanagement.org.uk/about/documents/risk-based-enforcement.pdf

(32)  www.marinemanagement.org.uk/about/documents/compliance_enforcement.pdf

(33)  Uppgiften om risknivå har tagits från Defras ursprungliga förslag till reviderad strategi som lagts fram för ministern.

(34)  Uppskattade genomförandekostnader från Defras ursprungliga utkast till reviderad strategi som lagts fram för ministern.

(35)  För uppskattningen användes konsekvensbedömningskalkylatorn (https://www.gov.uk/government/publications/impact-assessment-calculator–3) med hänsyn till ett diskonto på 3,5 %, en tioårig uppskattningsperiod och 2013 som basår för pris och nuvärde.

(36)  Formella råd från Natural England: www.naturalengland.org.uk/ourwork/marine/mpa/ems/submitted.

(37)  Formella råd från Natural England: www.naturalengland.org.uk/ourwork/marine/mpa/ems/submitted.

(38)  Rees, S.E., Attrill, M.J, Austen, M.C., Mangi, S.C.,,. Rodwell, L.D. (2013). A thematic cost-benefit analysis of a marine protected area. Journal of Environment management, 114, s. 476–485.

(39)  Chae, D., Wattage, P., Pascoe, S. (2012). Recreational benefits from marine protected area: A travel cost analysis of Lundy. Tourism Management, 33, s. 971–977.

(40)  http://www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/ems-consultation.htm

(41)  STECF: http://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/594796/2013_App+08+landings+by+rectangle+by+country.xlsx.

(42)

BT2= Bomtrålare – 80–119 mm maskstorlek

(43)

TR2= Bottentrålare – 70–99 mm maskstorlek

(44)

BT2= Bomtrålare – 80–119 mm maskstorlek

(45)

TR2= Bottentrålare – 70–99 mm maskstorlek

(46)  Områden av gemenskapsintresse (SCI) är områden som har antagits av Europeiska kommissionen men ännu inte formellt utsetts som särskilda bevarandeområden av Förenade kungarikets regering.

(47)  Formella råd från Natural England: www.naturalengland.org.uk/ourwork/marine/mpa/ems/submitted.

(48)  Rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter.

(49)  Policydokument om fiskeriverksamheten inom europeiska marina skyddsområden: www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/policy_and_delivery.pdf.

(50)  Matris: www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/populated_matrix3.xls.

(51)  Granskning av matrisen av Centrumet för miljö-, fiskeri- och vattenbruksvetenskap (CEFAS) samt stödjande belägg: http://www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/cefas_matrix_review.pdf.

(52)  http://ec.europa.eu/environment/nature/natura2000/management/guidance_en.htm

(53)  Områden av gemenskapsintresse (SCI) är områden som har antagits av Europeiska kommissionen men ännu inte formellt utsetts som särskilda bevarandeområden av Förenade kungarikets regering.

(54)  Formell rådgivande skrivelse från Natural England, 2013.

(55)  Råd från Natural England om buffertzoner (utkast), april 2013. Kontakta Natural England för närmare upplysningar.

(56)  HMT, grönbok (2003), https://www.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/220541/green_book_complete.pdf.

(57)  www.legislation.gov.uk/ukpga/2009/23/contents/enacted

(58)  Formella råd från Natural England: www.naturalengland.org.uk/ourwork/marine/mpa/ems/submitted.

(59)  Granskning av subtidala stenrev: www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/subtidalbedrock.pdf.

(60)  Data för 2010 och 2011 finns tillgängliga och visar också begränsad verksamhet.

(61)  Rees, S.E., Attrill, M.J., Austen, M.C., Mangi, S.C., Rodwell, L.D. (2013). A thematic cost-benefit analysis of a marine protected area. Journal of Environment management, 114, s. 476–485.

(62)  www.marinemanagement.org.uk/about/documents/risk-based-enforcement.pdf

(63)  www.marinemanagement.org.uk/about/documents/compliance_enforcement.pdf

(64)  Uppgiften om risknivå har tagits från Defras ursprungliga förslag till reviderad strategi som lagts fram för ministern.

(65)  Uppskattade genomförandekostnader från Defras ursprungliga utkast till reviderad strategi som lagts fram för ministern.

(66)  För uppskattningen användes konsekvensbedömningskalkylatorn (https://www.gov.uk/government/publications/impact-assessment-calculator–3) med hänsyn till ett diskonto på 3,5 %, en tioårig uppskattningsperiod och 2013 som basår för pris och nuvärde.

(67)  Formella råd från Natural England: www.naturalengland.org.uk/ourwork/marine/mpa/ems/submitted.

(68)  Formella råd från Natural England: www.naturalengland.org.uk/ourwork/marine/mpa/ems/submitted.

(69)  Rees, S.E., Attrill, M.J., Austen, M.C., Mangi, S.C., Rodwell, L.D (2013). A thematic cost-benefit analysis of a marine protected area. Journal of Environment management, 114, s. 476–485.

(70)  Chae, D., Wattage, P., Pascoe, S. (2012). Recreational benefits from marine protected area: A travel cost analysis of Lundy. Tourism Management, 33, s. 971–977.

(71)  http://www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/ems-consultation.htm

(72)  STECF: http://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/594796/2013_App+08+landings+by+rectangle+by+country.xlsx.

(73)

BT2= Bomtrålare – 80–119 mm maskstorlek

(74)

TR2= Bottentrålare – 70–99 mm maskstorlek

(75)

BT2= Bomtrålare – 80–119 mm maskstorlek

(76)

TR2= Bottentrålare – 70–99 mm maskstorlek

(77)  Områden av gemenskapsintresse (SCI) är områden som har antagits av Europeiska kommissionen men ännu inte formellt utsetts som särskilda bevarandeområden av Förenade kungarikets regering.

(78)  Formella råd om området från Natural England: http://jncc.defra.gov.uk/pdf/HHW_Reg%2035_Conservation%20Advice_v6.0.pdf.

(79)  Rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter.

(80)  Policydokument om fiskeriverksamheten inom europeiska marina skyddsområden: www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/policy_and_delivery.pdf.

(81)  Se matris: www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/populated_matrix3.xls.

(82)  Granskning av matrisen av Centrumet för miljö-, fiskeri- och vattenbruksvetenskap (CEFAS) samt stödjande belägg: http://www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/cefas_matrix_review.pdf.

(83)  Formell rådgivande skrivelse från Natural England, 2013.

(84)  Råd från Natural England om buffertzoner (utkast), april 2013. Kontakta Natural England för närmare upplysningar.

(85)  HMT, grönbok (2003), https://www.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/220541/green_book_complete.pdf.

(86)  www.legislation.gov.uk/ukpga/2009/23/contents/enacted

(87)  Formella råd från Natural England: www.naturalengland.org.uk/ourwork/marine/mpa/ems/submitted.

(88)  Se riskrevisionen för Sabellaria spinulosa: www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/sabellaria.pdf.

(89)  Se riskrevisionen för Sabellaria spinulosa: www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/sabellaria.pdf.

(90)  Anmärkning: Till följd av begränsade uppgifter och VMS-data är det inte möjligt att göra uppskattningar inom detta specifika europeiska marina skyddsområde.

(91)  www.marinemanagement.org.uk/about/documents/risk-based-enforcement.pdf

(92)  www.marinemanagement.org.uk/about/documents/compliance_enforcement.pdf

(93)  Uppskattade genomförandekostnader från Defras ursprungliga utkast till reviderad strategi som lagts fram för ministern.

(94)  För uppskattningen användes konsekvensbedömningskalkylatorn (https://www.gov.uk/government/publications/impact-assessment-calculator–3) med hänsyn till ett diskonto på 3,5 %, en tioårig uppskattningsperiod och 2013 som basår för pris och nuvärde.

(95)  Rees, S.E., Attrill, M.J., Austen, M.C., Mangi, S.C,. Rodwell, L.D. (2013). A thematic cost-benefit analysis of a marine protected area. Journal of Environment management, 114, s. 476–485.

(96)  Chae, D., Wattage, P., Pascoe,, S. (2012). Recreational benefits from marine protected area: A travel cost analysis of Lundy. Tourism Management, 33, s. 971–977.

(97)  http://www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/ems-consultation.htm

(98)  STECF: http://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/594796/2013_App+08+landings+by+rectangle+by+country.xlsx

(99)

BT2= Bomtrålare – 80–119 mm maskstorlek

(100)

TR2= Bottentrålare – 70–99 mm maskstorlek

---