# Az Európai Unió L 30/2014

| | ISSN 1977-0731
  doi:10.3000/19770731.L_2014.030.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 30 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 57. évfolyam2014. január 31. |

ISSN 1977-0731

doi:10.3000/19770731.L_2014.030.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 30

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

57. évfolyam2014. január 31.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | HATÁROZATOK |
| | | 2014/13/EU |
| | * | A Bizottság végrehajtási határozata (2013. december 11.) a Haisborough, Hammond & Winterton, a Start Point to Plymouth Sound & Eddystone és a Land's End & Cape Bank természetmegőrzési terület tengeri ökoszisztémáinak védelme érdekében az Egyesült Királyság által javasolt intézkedések megerősítéséről
  (az értesítés a C(2013) 9003. számú dokumentummal történt) | 1 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

HATÁROZATOK

2014/13/EU

*

A Bizottság végrehajtási határozata (2013. december 11.) a Haisborough, Hammond & Winterton, a Start Point to Plymouth Sound & Eddystone és a Land's End & Cape Bank természetmegőrzési terület tengeri ökoszisztémáinak védelme érdekében az Egyesült Királyság által javasolt intézkedések megerősítéséről
  (az értesítés a C(2013) 9003. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2013) 9003. számú dokumentummal történt)

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

HATÁROZATOK

| 31.1.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 30/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 30/1

---

A BIZOTTSÁG VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2013. december 11.)

a Haisborough, Hammond & Winterton, a Start Point to Plymouth Sound & Eddystone és a Land's End & Cape Bank természetmegőrzési terület tengeri ökoszisztémáinak védelme érdekében az Egyesült Királyság által javasolt intézkedések megerősítéséről

(az értesítés a C(2013) 9003. számú dokumentummal történt)

(Csak az angol, a francia és a holland szöveg hiteles)

(2014/13/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikkére, összefüggésben 8. cikkének (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről szóló, 1992. május 21-i 92/43/EGK tanácsi irányelv (2) rendelkezik arról a lehetőségről, hogy bizonyos természeti területeket uniós szinten különleges természetmegőrzési területté nyilvánítsanak. Az irányelv 3. és 4. cikke előírja a tagállamok számára ilyen különleges természetmegőrzési területek létrehozását, az irányelv 6. cikke pedig kötelezi őket a szóban forgó területek károsodásának és megzavarásának megakadályozásához szükséges intézkedések meghozatalára. |
| --- | --- |

(1)

A természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről szóló, 1992. május 21-i 92/43/EGK tanácsi irányelv (2) rendelkezik arról a lehetőségről, hogy bizonyos természeti területeket uniós szinten különleges természetmegőrzési területté nyilvánítsanak. Az irányelv 3. és 4. cikke előírja a tagállamok számára ilyen különleges természetmegőrzési területek létrehozását, az irányelv 6. cikke pedig kötelezi őket a szóban forgó területek károsodásának és megzavarásának megakadályozásához szükséges intézkedések meghozatalára.

| (2) | A 2012/13/EU (3) bizottsági végrehajtási rendelet révén a Haisborough, Hammond & Winterton (UK0030369), a Start Point to Plymouth Sound & Eddystone (UK0030373) és a Land's End & Cape Bank (UK0030375) nevű természeti területek a 92/43/EGK irányelv 4. cikkének (2) bekezdése értelmében felvételre kerültek a közösségi jelentőségű természeti területek jegyzékébe. |
| --- | --- |

(2)

A 2012/13/EU (3) bizottsági végrehajtási rendelet révén a Haisborough, Hammond & Winterton (UK0030369), a Start Point to Plymouth Sound & Eddystone (UK0030373) és a Land's End & Cape Bank (UK0030375) nevű természeti területek a 92/43/EGK irányelv 4. cikkének (2) bekezdése értelmében felvételre kerültek a közösségi jelentőségű természeti területek jegyzékébe.

| (3) | Az élő vízi erőforrások védelmére, kezelésére és kiaknázására vonatkozó intézkedésekre a közös halászati politika szabályai vonatkoznak. |
| --- | --- |

(3)

Az élő vízi erőforrások védelmére, kezelésére és kiaknázására vonatkozó intézkedésekre a közös halászati politika szabályai vonatkoznak.

| (4) | A 2371/2002/EK rendelet 9. cikke értelmében a tagállamok megkülönböztetésmentes intézkedéseket hozhatnak a halászat tengeri ökoszisztémákra gyakorolt hatásának minimalizálására az alapvonaltól számított 12 tengeri mérföldes övezeten belül, amennyiben az Unió nem fogadott el külön az adott terület védelmére és kezelésére vonatkozó intézkedéseket. A 92/43/EGK irányelv előírásai szerint e területek vonatkozásában természetvédelmi intézkedéseket kell hozni. A tagállami intézkedéseknek összhangban kell lenniük a közös halászati politikának a 2371/2002/EK rendelet 2. cikkében megállapított céljaival, és nem lehetnek kevésbé szigorúak, mint a meglévő uniós jogszabályok. Ha az intézkedések vonatkoznak más tagállam halászhajóira is, akkor azokról értesíteni kell a Bizottságot, a tagállamokat és az érintett regionális tanácsadó testületet, majd az intézkedéseket a Bizottságnak meg kell erősítenie. |
| --- | --- |

(4)

A 2371/2002/EK rendelet 9. cikke értelmében a tagállamok megkülönböztetésmentes intézkedéseket hozhatnak a halászat tengeri ökoszisztémákra gyakorolt hatásának minimalizálására az alapvonaltól számított 12 tengeri mérföldes övezeten belül, amennyiben az Unió nem fogadott el külön az adott terület védelmére és kezelésére vonatkozó intézkedéseket. A 92/43/EGK irányelv előírásai szerint e területek vonatkozásában természetvédelmi intézkedéseket kell hozni. A tagállami intézkedéseknek összhangban kell lenniük a közös halászati politikának a 2371/2002/EK rendelet 2. cikkében megállapított céljaival, és nem lehetnek kevésbé szigorúak, mint a meglévő uniós jogszabályok. Ha az intézkedések vonatkoznak más tagállam halászhajóira is, akkor azokról értesíteni kell a Bizottságot, a tagállamokat és az érintett regionális tanácsadó testületet, majd az intézkedéseket a Bizottságnak meg kell erősítenie.

| (5) | 2013. november 18-án az Egyesült Királyság értesítette az intézkedések által érintett tagállamokat, Belgiumot és Franciaországot, valamint az északi-tengeri regionális tanácsadó testületet, az északnyugati vizek regionális tanácsadó testületét és az Európai Bizottságot az általa a három természetmegőrzési terület vonatkozásában tervezett intézkedésekről. |
| --- | --- |

(5)

2013. november 18-án az Egyesült Királyság értesítette az intézkedések által érintett tagállamokat, Belgiumot és Franciaországot, valamint az északi-tengeri regionális tanácsadó testületet, az északnyugati vizek regionális tanácsadó testületét és az Európai Bizottságot az általa a három természetmegőrzési terület vonatkozásában tervezett intézkedésekről.

| (6) | Az Egyesült Királyság által a 92/43/EGK irányelv alapján előterjesztett intézkedések övezetekre osztják a három természetmegőrzési területet, és tilalmat vezetnek be a fenéken vontatott halászeszközöknek a három kijelölt természetmegőrzési terület meghatározott területein belüli használatára. Az e határozat által érintett intézkedések alkalmazásában az Egyesült Királyság a fenéken vonatott eszközöket olyan halászeszközökként határozza meg, amelyeket a vízben tolnak vagy vontatnak, és amelyek érintkeznek a tengerfenékkel. Ide tartoznak a feszítőlapos és merevítőrudas fenékvonóhálók, valamint a vontatott kotróhálók és a kotrószivattyúk. |
| --- | --- |

(6)

Az Egyesült Királyság által a 92/43/EGK irányelv alapján előterjesztett intézkedések övezetekre osztják a három természetmegőrzési területet, és tilalmat vezetnek be a fenéken vontatott halászeszközöknek a három kijelölt természetmegőrzési terület meghatározott területein belüli használatára. Az e határozat által érintett intézkedések alkalmazásában az Egyesült Királyság a fenéken vonatott eszközöket olyan halászeszközökként határozza meg, amelyeket a vízben tolnak vagy vontatnak, és amelyek érintkeznek a tengerfenékkel. Ide tartoznak a feszítőlapos és merevítőrudas fenékvonóhálók, valamint a vontatott kotróhálók és a kotrószivattyúk.

| (7) | Az Egyesült Királyság által javasolt intézkedések célja, hogy hozzájáruljanak a 92/43/EGK irányelv végrehajtásához; ezek az intézkedések összhangban vannak a 2371/2002/EK rendelet 2. cikkében megállapított célokkal és különösen az élő vízi erőforrások védelmére és megőrzésére vonatkozó intézkedések meghozatalakor alkalmazandó elővigyázatosság elvével. |
| --- | --- |

(7)

Az Egyesült Királyság által javasolt intézkedések célja, hogy hozzájáruljanak a 92/43/EGK irányelv végrehajtásához; ezek az intézkedések összhangban vannak a 2371/2002/EK rendelet 2. cikkében megállapított célokkal és különösen az élő vízi erőforrások védelmére és megőrzésére vonatkozó intézkedések meghozatalakor alkalmazandó elővigyázatosság elvével.

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az Egyesült Királyság által a Haisborough, Hammond & Winterton, a Start Point to Plymouth Sound & Eddystone és a Land's End & Cape Bank természetmegőrzési területek tengeri ökoszisztémáinak védelme érdekében a melléklet szerinti javasolt intézkedéseket a Bizottság megerősíti.

2. cikk

E határozatnak a Belga Királyság, a Francia Köztársaság, valamint Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2013. december 11-én.

a Bizottság részéről

Maria DAMANAKI

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 358., 2002.12.31., 59. o.

1

(2)  HL L 206., 1992.7.22., 7. o.

2

(3)  HL L 11, 2012.1.13, 1. o.

3

---

MELLÉKLET

INDOKOLÁS AZ EGYESÜLT KIRÁLYSÁGI PARTI VIZEK MEGHATÁROZOTT TERÜLETEIN A FENÉKEN VONATOTT HALÁSZESZKÖZÖK HASZNÁLATÁNAK TILALMÁRÓL SZÓLÓ HÁROM RENDELETRE VONATKOZÓ ÉRTESÍTÉSHEZ

Értesítés a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendelet 9. cikke értelmében (Hivatalos Lap L 358., 2002.12.31., 59. o.).

TARTALOMJEGYZÉK

| 1. | Bevezetés |
| --- | --- |

1.

| 2. | Az európai uniós jogi keret |
| --- | --- |

2.

| 3. | Az angol jogi keret |
| --- | --- |

3.

| 4. | Az európai tengeri területeken (Natura 2000 területeken) folytatott halászati gazdálkodás felülvizsgált megközelítése |
| --- | --- |

4.

| 5. | A javasolt intézkedések |
| --- | --- |

5.

| 6. | Az intézkedések végrehajtása |
| --- | --- |

6.

| 7. | Az érintett tagállamokkal, regionális tanácsadó testületekkel és az Európai Bizottsággal folytatott egyeztetések |
| --- | --- |

7.

MELLÉKLETEK

| I. melléklet: | A fenéken vontatott halászeszközök Land’s End and Cape Bank európai tengeri területen (meghatározott területen) történő használatának tilalmáról szóló rendelet (The Land’s End and Cape Bank European marine site (specified area) bottom towed fishing gear byelaw), valamint térkép |
| --- | --- |

I. melléklet:

| II. melléklet: | A fenéken vontatott halászeszközök Start Point to Plymouth Sound and Eddystone európai tengeri területen (meghatározott területen) történő használatának tilalmáról szóló rendelet (The Start Point to Plymouth Sound and Eddystone European marine site (specified areas) bottom towed fishing gear byelaw), valamint térkép |
| --- | --- |

II. melléklet:

| III. melléklet: | A fenéken vontatott halászeszközök Haisborough, Hammond and Winterton európai tengeri területen (meghatározott területen) történő használatának tilalmáról szóló rendelet (The Haisborough, Hammond and Winterton European marine site (specified areas) bottom towed fishing gear byelaw), valamint térkép |
| --- | --- |

III. melléklet:

| IV. melléklet: | A fenéken vontatott halászeszközök Land’s End and Cape Bank európai tengeri területen (meghatározott területen) történő használatának tilalmáról szóló rendelet hatásvizsgálata |
| --- | --- |

IV. melléklet:

| V. melléklet: | A fenéken vontatott halászeszközök Start Point to Plymouth Sound and Eddystone európai tengeri területen (meghatározott területen) történő használatának tilalmáról szóló rendelet hatásvizsgálata |
| --- | --- |

V. melléklet:

| VI. melléklet: | A fenéken vontatott halászeszközök Haisborough, Hammond and Winterton európai tengeri területen (meghatározott területen) történő használatának tilalmáról szóló rendelet hatásvizsgálata |
| --- | --- |

VI. melléklet:

1.   BEVEZETÉS

Az Egyesült Királyság kormánya a fenéken vonatott halászeszközökkel folytatott halászati tevékenységek meghatározott területeken történő megtiltására irányuló intézkedéseket szándékoz hozni azért, hogy védelem alá kerüljenek bizonyos egyesült királysági Natura 2000 tengeri területeknek az I. melléklet szerinti kijelölt zátonyképződményei. Az Egyesült Királyság – annak érdekében, hogy az intézkedéseket valamennyi hajóra, ideértve az Európai Unió más tagállamainak halászhajóit is, alkalmazni lehessen – az Európai Unió 2371/2002/EK rendeletének 9. cikkében megállapított eljárások szerint jár el. Az Egyesült Királyság által meghozni szándékozott intézkedések és az érintett tagállamok a következők:

| — | A fenéken vontatott halászeszközök Land’s End and Cape Bank európai tengeri területen (meghatározott területen) történő használatának tilalmáról szóló rendelet – Franciaország és Belgium (I. melléklet) |
| --- | --- |

—

A fenéken vontatott halászeszközök Land’s End and Cape Bank európai tengeri területen (meghatározott területen) történő használatának tilalmáról szóló rendelet – Franciaország és Belgium (I. melléklet)

| — | A fenéken vontatott halászeszközök Start Point to Plymouth Sound and Eddystone európai tengeri területen (meghatározott területen) történő használatának tilalmáról szóló rendelet – Franciaország és Belgium (II. melléklet) |
| --- | --- |

—

A fenéken vontatott halászeszközök Start Point to Plymouth Sound and Eddystone európai tengeri területen (meghatározott területen) történő használatának tilalmáról szóló rendelet – Franciaország és Belgium (II. melléklet)

| — | A fenéken vontatott halászeszközök Haisborough, Hammond and Winterton európai tengeri területen (meghatározott területen) történő használatának tilalmáról szóló rendelet – Belgium (III. melléklet) |
| --- | --- |

—

A fenéken vontatott halászeszközök Haisborough, Hammond and Winterton európai tengeri területen (meghatározott területen) történő használatának tilalmáról szóló rendelet – Belgium (III. melléklet)

2.   AZ EURÓPAI UNIÓS JOGI KERET

2.1.   A 2371/2002/EK tanácsi rendelet (a közös halászati politika alaprendelete) 9. cikke

A 2371/2002/EK rendelet 9. cikke értelmében a tagállamok megkülönböztetésmentes intézkedéseket hozhatnak a halászat tengeri ökoszisztémákra gyakorolt hatásának minimalizálására az alapvonaltól számított 12 tengeri mérföldes övezeten belül, amennyiben a Közösség nem fogadott el külön az adott terület védelmére és kezelésére vonatkozó intézkedéseket.

A tagállami intézkedéseknek összhangban kell lenniük a 2. cikkben megállapított célokkal, és nem lehetnek kevésbé szigorúak, mint a meglévő közösségi jogszabályok.

Ha a tagállam által hozott intézkedések várhatóan hatással lesznek más tagállam hajóira, akkor az ilyen intézkedést csak azt követően lehet elfogadni, hogy a Bizottság, a tagállam és az érintett regionális tanácsadó testület egyeztetett az indokolással ellátott intézkedéstervezetről.

Az Egyesült Királyság által javasolt intézkedések célja a halászat tengeri ökoszisztémákra gyakorolt hatásának minimalizálása azáltal, hogy a 92/43/EGK tanácsi irányelv I. melléklete szerinti kijelölt zátonyképződményeknek védelmet nyújt a fenéken vontatott halászeszközök okozta károsodás ellen.

A Közösség ezenkívül nem fogadott el külön intézkedéseket az említett Natura 2000 tengeri területek tengeri ökoszisztémáinak védelmére.

2.2.   Hozzáférés az Egyesült Királyság parti vizeihez

A 2371/2002/EK tanácsi rendelet I. melléklete megállapítja azokat a hozzáférési jogokat, amelyek alapján más tagállamok hajói hozzáférhetnek az angol parti vizekhez (az 1983. évi alapvonalaktól számított 6 és 12 tengeri mérföld közötti övezeten belül).

A francia és belga hajók a Land’s End and Cape Bank közösségi jelentőségű természeti területet (SCI) (1) és a Start Point to Plymouth Sound and Eddystone közösségi jelentőségű természeti területet is magában foglaló területeken jogosultak tengerfenéken élő halakra halászni. Ezenkívül a belga hajók a Haisborough, Hammond and Winterton közösségi jelentőségű természeti területet is magában foglaló területen is jogosultak tengerfenéken élő halakat halászni.

3.   AZ ANGOL JOGI KERET

3.1.   A tengerhez és a parti területekhez való hozzáférésről szóló 2009. évi törvény (MaCCA)

A tengerhez és a parti területekhez való hozzáférésről szóló 2009. évi törvény (Marine and Coastal Access Act 2009, MaCCA) 129–133. szakasza értelmében a Tengergazdálkodási Szervezet (Marine Management Organisation, MMO) Angliában rendeletet hozhat az Egyesült Királyság alapvonalától számított 12 tengeri mérföld távolságig terjedő parti vizekre vonatkozóan annak érdekében, hogy előmozdítsa a tengeri természetmegőrzési területekre (MCZ-k) (a védett tengeri területek egyik típusa) vonatkozóan megállapított természetvédelmi célok teljesülését.

3.2.   Az élőhelyek és fajok védelméről szóló 2010. évi rendelet (az élőhelyvédelmi rendelet)

Az élőhelyvédelmi rendelet (Conservation of Habitats and Species Regulations 2010) 38. szakasza kiterjeszti a Tengergazdálkodási Szervezetnek az MaCCA szerinti rendeletalkotási hatáskörét olyan rendeletek alkotására, amelyek az angliai európai tengeri területek (Natura 2000 tengeri területek) védelmére irányulnak.

4.   AZ EURÓPAI TENGERI TERÜLETEKEN (NATURA 2000 TERÜLETEKEN) FOLYTATOTT KERESKEDELMI CÉLÚ HALÁSZAT IRÁNYÍTÁSÁRA VONATKOZÓ FELÜLVIZSGÁLT MEGKÖZELÍTÉS

A Környezetvédelmi, Élelmiszer- és Vidékügyi Minisztérium (Department for Environment, Food and Rural Affairs, Defra) 2012. augusztus 14-én az angol vizek területén található európai tengeri területeken (Natura 2000 tengeri területeken) folytatott kereskedelmi célú halászat irányítására vonatkozó felülvizsgált megközelítést (2) jelentett be. A felülvizsgált megközelítést a halászati ágazat, a környezetvédelmi nem kormányzati szervezetek és a halászati ágazatképviselőit, valamint a halászati és tengerügyi tudományos tanácsadókat tömörítő az európai tengeri területeken folytatott halászat végrehajtási csoportjával (Fisheries in European Marine Site Implementation Group) folytatott szoros együttműködésben dolgozták ki és hajtják végre.

A felülvizsgált megközelítés jegyében általános kockázatértékelés készült a valamennyi kereskedelmi célú halászati tevékenység és az angol vizek területén található Natura 2000 tengeri területek valamennyi kijelölt képződménye közötti kölcsönhatásokról. Ennek az értékelésnek az eredményeit egy mátrixban (3) foglalták össze, illetve szemléltették. A mátrixban a tevékenységek és a képződmények közötti kölcsönhatásokat piros, sárga, zöld és kék színnel osztályozták. A piros színnel jelölt mezők olyan tevékenységeket jelölnek, amelyek az adott képződmény károsodása tekintetében nagy kockázatot jelentenek. Annak érdekében, hogy megszűnjön a képződmények károsodásának kockázata, és ezáltal biztosított legyen a 92/43/EGK tanácsi irányelv (a továbbiakban: élőhelyvédelmi irányelv) 6. cikkének való megfelelés, a minisztérium az Egyesült Királyság szabályozó hatóságait felkéri arra, hogy 2013 végéig vezessék be az ilyen kölcsönhatásokkal járó tevékenységek tilalmát célzó szabályozást. A Környezetvédelmi, Halászati és Akvakultúra Kutatási Központ (Centre for Environment, Fisheries, and Aquaculture Science, Cefas) elvégezte a mátrix eredményeinek független vizsgálatát (4).

Az ebben az értesítésben foglalt javasolt intézkedések a nagy kockázatú (vagy pirossal jelölt) kölcsönhatások kezelésére irányulnak. A sárga színnel jelölt kölcsönhatások esetében nagyobb a kockázatot illető bizonytalanság, és így esetükben helyszíni értékelések szükségesek annak meghatározásához, hogy a képződmények védelme érdekében az adott tevékenységeket szükséges-e szabályozni. Az értékelések elvégzése 2014 és 2016 között fog megtörténni, és amennyiben szükség lesz gazdálkodási intézkedésekre, bevezetésükre 2016 végéig fog sor kerülni. A sárgával jelölt kölcsönhatások értékelése során figyelembe kell venni az olyan kölcsönhatásokból származó kombinált hatásokat, amelyek önmagukban nagy valószínűséggel nem érintik az adott képződményre vonatkozó természetvédelmi célok teljesülését (ezeket a kölcsönhatásokat a mátrixban a zöld szín jelöli). A kék szín azt jelöli, hogy nem áll fenn kölcsönhatás, és így nincs szükség további értékelésre.

5.   A JAVASOLT INTÉZKEDÉSEK

A javasolt intézkedések meghatározott területeken megtiltják a fenéken vontatott halászeszközök használatát (I–III. melléklet). A fenéken vontatott halászeszközök olyan halászeszközök, amelyeket a vízben tolnak vagy vontatnak, miközben azok érintkeznek a tengerfenékkel. Ide tartoznak a feszítőlapos fenékvonóhálók, a merevítőrudas fenékvonóhálók, valamint a vonatott és szivattyús kotróhálók.

A zátonyképződmények és a fenéken vontatott halászeszközök közötti kölcsönhatásokat azért választották ki a védelem szempontjából, mert azok a képződmények károsodása tekintetében nagy kockázatot jelentenek. A szóban forgó Natura 2000 tengeri területeken fellépő egyéb kölcsönhatásokat (például a fenéken vontatott eszközök és a homokszigetek közötti kölcsönhatásokat) helyszínenkénti hatásvizsgálatnak vetik alá (a fent részletezettek szerint) és az ilyen kölcsönhatások megfelelő kezelése 2016 végére kerül bevezetésre.

Minden egyes javasolt intézkedés esetében hatásvizsgálat készült a felmerülő gazdasági hatások meghatározása céljából (IV–VI. melléklet).

6.   AZ INTÉZKEDÉSEK VÉGREHAJTÁSA

Az MMO az európai tengeri területek kezelésére információszerzésen és kockázatértékelésen alapuló végrehajtási megközelítést alkalmaz.

Amennyiben a szerzett információk alapján adott gazdálkodási intézkedés nem teljesül, vagy fennáll annak kockázata, hogy nem teljesül, akkor az MMO külön az adott védett tengeri terület igényeinek megfelelő végrehajtási stratégiát dolgoz ki, és szükség esetén annak megfelelően használja fel az erőforrásokat. Ez adott esetben magában foglalhatja a haditengerészet jelenlétét, a légi felügyeletet vagy az egyéb hatóságokkal (pl. a part menti halászatért és természetmegőrzésért felelős hatóságokkal (IFCA-k), az Egyesült Királyság határőrségével, a Környezetvédelmi Ügynökséggel (EA) vagy egyéb tagállami szabályozó hatóságokkal) folytatott közös műveleteket. Az MMO összehangolja a közös műveleteket, a végrehajtási gyakoriság és intenzitás meghatározása pedig a kockázatok és a szerzett információk alapján történik. Előfordulhat olyan ellenőrző intézkedések alkalmazása is, melyek értelmében a hajóknak be kell jelenteniük földrajzi helyzetüket.

Az MMO kockázatalapú végrehajtási eljárásáról további információk a következő weboldalon érhetők el: http://www.marinemanagement.org.uk/about/documents/risk-based-enforcement.pdf

Az MMO által a védett tengeri területek szabályozására alkalmazott elveket a jogalkotói és szabályozói reformról szóló 2006. évi törvény (Legislative and Regulatory Reform Act 2006) és a szabályozókra vonatkozó megfelelési szabályzat (Regulators' Compliance Code) állapítja meg. Az elvek célja annak biztosítása, hogy az MMO bármely intézkedésének végrehajtása során arányosan, elszámoltathatóan, következetesen, átláthatóan és célirányosan járjon el. Az MMO megfelelési és végrehajtási stratégiájáról további információk a következő weboldalon érhetők el: http://www.marinemanagement.org.uk/about/documents/compliance_enforcement.pdf

7.   AZ ÉRINTETT TAGÁLLAMOKKAL, A REGIONÁLIS TANÁCSADÓ TESTÜLETEKKEL ÉS AZ EURÓPAI BIZOTTSÁGGAL FOLYTATOTT EGYEZTETÉSEK

A javasolt intézkedések által érintett tagállamok Franciaország és Belgium. Az illetékes regionális tanácsadó testületek (a Haisborough, Hammond and Winterton közösségi jelentőségű természeti terület esetében) az északi-tengeri regionális tanácsadó testület és (a Land’s End and Cape Bank és Start Point to Plymouth Sound and Eddystone közösségi jelentőségű természeti terület esetében) az északnyugati vizek regionális tanácsadó testülete.

Franciaország és Belgium halászati hatóságait az egyesült királysági javaslatok megvitatása érdekében nem hivatalos egyeztetés keretében keresték meg. Mindkét halászati hatósággal, a halászati ágazat illetékes franciaországi és belgiumi képviselőivel, valamint az illetékes regionális tanácsadó testületekkel 2013. szeptember 10. és 2013. október 22. között hivatalos egyeztetés folyt az intézkedésekről.

7.1   Az egyeztetések időpontjai

A javasolt intézkedésekről folytatott nem hivatalos előzetes egyeztetések 2013. június 9-től2013. augusztus 5-ig tartottak. Az egyesült királysági jogszabályi előírás értelmében az intézkedésekről folytatott nyilvános konzultációra 2013. szeptember 10. és 2013. október 22. között került sor. A 2371/2002/EK rendelet 9. cikkében előírt hivatalos értesítésre 2013. november 18-áig fog sor kerülni.

A Tengergazdálkodási Szervezet (MMO) 2013. június 7-én írásban lehetőséget kért Franciaország halászati hatóságaitól (Direction des pêches maritimes et de l'aquaculture [Tengeri Halászati és Akvakultúra-ügyi Igazgatóság], és Agence des aires marine protégées [Védett Tengeri Területek Ügynöksége]) és Belgium halászati hatóságától (Dienst Zeevisserij [Tengeri Halászati Szolgálat]) arra, hogy a hatóságokkal és a halászati ágazat képviselőivel közösen egyeztessenek az egyesült királysági javaslatokról.

2013. július 12-én értekezletre került sor az MMO, a Dienst Zeevisserij (a belga halászati hatóság), a Redescentrale (a belga haltenyésztő szervezet) és a belga halászati ágazat egyéb képviselői részvételével.

A francia halászati hatóságok 2013. július 9-én válaszoltak az MMO-nak. Válaszukban azt javasolták, hogy szeptemberben kerüljön sor értekezletre. 2013. szeptember 27-én értekezletre került sor az MMO, a Direction des pêches maritimes et de l'aquaculture (a francia halászati hatóság), a Comité National des Pêches Maritimes et des élevages marins (CNPMEM: a francia halászati ágazat képviselete) és a francia regionális halászatok képviselői részvételével.

Az MMO 2013. szeptember 10-én levélben felkérte a két regionális tanácsadó testületet arra, hogy tegyék meg észrevételeiket a nyilvános konzultációról. A regionális tanácsadó testületek titkárságával folytatott telefonbeszélgetések szerint ahelyett, hogy a nyilvános konzultációra egységesített választ adna, mindkét testület inkább továbbítani fogja a konzultációval kapcsolatos információkat tagjainak, akik – amennyiben reagálni kívánnak – észrevételeiket egyénileg tehetik meg.

7.2   A nyilvános konzultációra adott válaszok és a Tengergazdálkodási Szervezet válaszai

A nyilvános konzultációra sem a francia és belga hatóságoktól, sem pedig az illetékes regionális tanácsadó testületektől nem érkezett válasz. A más tagállamok hajóit érintő nyilvános konzultációra válasz a Redescentrale-tól és a CNPMEM-től érkezett.

7.3   Az Egyesült Királyság és az Európai Bizottság között folytatott levelezés

A Környezetvédelmi, Élelmiszer- és Vidékügyi Minisztérium (Department for Environment, Food and Rural Affairs, Defra) 2013. június 20-án levelet intézett az Európai Bizottsághoz, amelyben megküldte részére az MMO által javasolt intézkedések frissített változatát. Ez tartalmazta az 1. melléklet szerinti, védelmet igénylő zátonyképződmények térképét is. 2013. szeptember 18-án értekezletre került sor a Környezetvédelmi, Élelmiszer- és Vidékügyi Minisztérium (Defra), az MMO és az Európai Bizottság között az MMO javaslatainak részletesebb kidolgozása érdekében.

I.   MELLÉKLET

TENGERGAZDÁLKODÁSI SZERVEZET

A TENGERHEZ ÉS A PARTI TERÜLETEKHEZ VALÓ HOZZÁFÉRÉSRŐL SZÓLÓ 2009. ÉVI TÖRVÉNY (2009., 23. FEJEZET)

RENDELET A FENÉKEN VONTATOTT HALÁSZESZKÖZÖK LAND'S END AND CAPE BANK EURÓPAI TENGERI TERÜLETEN (MEGHATÁROZOTT TERÜLETEN) TÖRTÉNŐ HASZNÁLATÁNAK TILALMÁRÓL

A Tengergazdálkodási Szervezet (5) az élőhelyek és fajok védelméről szóló 2010. évi rendelet (6) 38. cikke és a tengerhez és parti területekhez való hozzáférésről szóló 2009. évi törvény (7) 129. szakasza értelmében ráruházott hatáskörben eljárva, valamint azt követően, hogy:

| — | a rendelettervezet példányait a fent említett törvény 130. szakasza (3) bekezdésének megfelelően megtekintés céljára a megfelelő helyeken elhelyezte; |
| --- | --- |

—

a rendelettervezet példányait a fent említett törvény 130. szakasza (3) bekezdésének megfelelően megtekintés céljára a megfelelő helyeken elhelyezte;

| — | a rendelettervezet egy példányát a fent említett törvény 130. szakasza (4) bekezdésének megfelelően az azt igénylő fél rendelkezésére bocsátotta; |
| --- | --- |

—

a rendelettervezet egy példányát a fent említett törvény 130. szakasza (4) bekezdésének megfelelően az azt igénylő fél rendelkezésére bocsátotta;

| — | a rendelet megalkotására irányuló javaslatáról szóló értesítést a fent említett törvény 130. szakasza (6) bekezdésének és 130. szakasza (7) bekezdésének megfelelően közzétette; |
| --- | --- |

—

a rendelet megalkotására irányuló javaslatáról szóló értesítést a fent említett törvény 130. szakasza (6) bekezdésének és 130. szakasza (7) bekezdésének megfelelően közzétette;

| — | a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendelet (8) 8. cikke (3) bekezdésének, 9. cikke (1) bekezdésének és 9. cikke (2) bekezdésének megfelelően egyeztetett az Európai Bizottsággal, a Belga Királyság Kormányával, a Francia Köztársaság Kormányával és az északnyugati vizek regionális tanácsadó testületével, valamint megkapta a Bizottság rendelettervezetre vonatkozó megerősítését; |
| --- | --- |

—

a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendelet (8) 8. cikke (3) bekezdésének, 9. cikke (1) bekezdésének és 9. cikke (2) bekezdésének megfelelően egyeztetett az Európai Bizottsággal, a Belga Királyság Kormányával, a Francia Köztársaság Kormányával és az északnyugati vizek regionális tanácsadó testületével, valamint megkapta a Bizottság rendelettervezetre vonatkozó megerősítését;

a következő rendeletet hozza.

Értelmezés

| 1. | E rendelet alkalmazásában a „meghatározott terület” a kiegészítő jegyzék meghatározása szerinti Cape Bank. |
| --- | --- |

1.

E rendelet alkalmazásában a „meghatározott terület” a kiegészítő jegyzék meghatározása szerinti Cape Bank.

Tilalom

| 2. | A meghatározott területen tilos a fenéken vontatott halászeszközök használata. |
| --- | --- |

2.

A meghatározott területen tilos a fenéken vontatott halászeszközök használata.

Mentesség tudományos, ivadéktelepítési vagy tenyésztési célokra

| 3. | Ez a rendelet nem alkalmazandó azokra a személyekre, akik olyan – egyébként e rendelet megsértésének minősülő – tevékenységet hajtanak végre, amelyet a Tengergazdálkodási Szervezet az adott tevékenység tudományos, ivadéktelepítési vagy tenyésztési célból történő végrehajtását engedélyező írásos engedélyének megfelelően végeznek. |
| --- | --- |

3.

Ez a rendelet nem alkalmazandó azokra a személyekre, akik olyan – egyébként e rendelet megsértésének minősülő – tevékenységet hajtanak végre, amelyet a Tengergazdálkodási Szervezet az adott tevékenység tudományos, ivadéktelepítési vagy tenyésztési célból történő végrehajtását engedélyező írásos engedélyének megfelelően végeznek.

Hivatkozás

| 4. | E rendeletre a fenéken vontatott halászeszközök Land’s End and Cape Bank európai tengeri területen (meghatározott területen) történő használatának tilalmáról szóló rendeletként lehet hivatkozni. |
| --- | --- |

4.

E rendeletre a fenéken vontatott halászeszközök Land’s End and Cape Bank európai tengeri területen (meghatározott területen) történő használatának tilalmáról szóló rendeletként lehet hivatkozni.

A Tengergazdálkodási Szervezet hivatalos pecsétjével ellátva készült

2013. [hónap] [ ]. napján

P.H.

Ezt a rendeletet az alábbi személy jelenlétében látták el a Tengergazdálkodási Szervezet hivatalos pecsétjével:

[név]

a Tengergazdálkodási Szervezet vezérigazgatója

A környezetvédelmi, élelmiszer- és vidékügyi miniszter a tengerhez és a parti területekhez való hozzáférésről szóló 2009. évi törvény 130. szakaszának (8) bekezdése értelmében ráruházott hatáskörben eljárva a Tengergazdálkodási Szervezet által 2013. [hónap] [ ]. napján hozott, a fenéken vontatott halászeszközök Land’s End and Cape Bank európai tengeri területen (meghatározott területen) történő használatának tilalmáról szóló rendeletet jóváhagyja, és úgy határozott, hogy a rendelet 2013. [hónap] [ ]. napján lép hatályba.

[név]

[munkaköri beosztás]

főtisztviselő, a környezetvédelmi, élelmiszer- és vidékügyi miniszter részéről és nevében

Dátum:

KIEGÉSZÍTŐ JEGYZÉK

Cape Bank meghatározása

Az ebben a kiegészítő jegyzékben használt koordináták a WGS 84-es rendszer adatain alapulnak, ahol a „WGS 84” az 1984-ben felülvizsgált geodéziai vonatkoztatási rendszert jelöli.

„Cape Bank”

| | az A pontból (északi szélesség 50°19,969′, nyugati hosszúság 5°43,216′) |
| --- | --- |

az A pontból (északi szélesség 50°19,969′, nyugati hosszúság 5°43,216′)

| | a B pontba (északi szélesség 50°16,913′, nyugati hosszúság 5°48,820′), majd onnan |
| --- | --- |

a B pontba (északi szélesség 50°16,913′, nyugati hosszúság 5°48,820′), majd onnan

| | a C pontba (északi szélesség 50°8,500′, nyugati hosszúság 5°47,338′), majd onnan |
| --- | --- |

a C pontba (északi szélesség 50°8,500′, nyugati hosszúság 5°47,338′), majd onnan

| | a D pontba (északi szélesség 50°4,747′, nyugati hosszúság 5°48,929′), majd onnan |
| --- | --- |

a D pontba (északi szélesség 50°4,747′, nyugati hosszúság 5°48,929′), majd onnan

| | az E pontba (északi szélesség 50°11,468′, nyugati hosszúság 5°57,977′), majd onnan |
| --- | --- |

az E pontba (északi szélesség 50°11,468′, nyugati hosszúság 5°57,977′), majd onnan

| | az F pontba (északi szélesség 50°19,129′, nyugati hosszúság 5°52,099′), majd onnan |
| --- | --- |

az F pontba (északi szélesség 50°19,129′, nyugati hosszúság 5°52,099′), majd onnan

| | a G pontba (északi szélesség 50°21,159′, nyugati hosszúság 5°44,468′), |
| --- | --- |

a G pontba (északi szélesség 50°21,159′, nyugati hosszúság 5°44,468′),

majd a G pontból az A pontba húzott egyenessel körülhatárolt terület.

Magyarázó megjegyzések

(E magyarázó megjegyzések nem képezik a rendelet részét.)

A Tengergazdálkodási Szervezet annak biztosítására hozta ezt a rendeletet, hogy a halászati tevékenységek irányítása oly módon történjen, ami megfelel a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről szóló, 1992. május 21-i 92/43/EGK tanácsi irányelv 6. cikke szerinti követelményeknek.

Ez a rendelet a felszínből kiemelkedő tengeri zátonyokat védi azáltal, hogy Land’s End and Cape Bank meghatározott területein megtiltja a fenéken vontatott halászeszközök használatát.

A meghatározott területek e rendelet 1. bekezdésében és kiegészítő jegyzékében kerültek meghatározásra.

Az alábbi térképeken szereplő területmeghatározások kizárólag illusztrációs célúak.

Image

II.   MELLÉKLET

TENGERGAZDÁLKODÁSI SZERVEZET

A TENGERHEZ ÉS A PARTI TERÜLETEKHEZ VALÓ HOZZÁFÉRÉSRŐL SZÓLÓ 2009. ÉVI TÖRVÉNY (2009., 23. FEJEZET)

RENDELET A FENÉKEN VONTATOTT HALÁSZESZKÖZÖK START POINT TO PLYMOUTH SOUND AND EDDYSTONE EURÓPAI TENGERI TERÜLETEN (MEGHATÁROZOTT TERÜLETEN) TÖRTÉNŐ HASZNÁLATÁNAK TILALMÁRÓL

A Tengergazdálkodási Szervezet (9) az élőhelyek és fajok védelméről szóló 2010. évi rendelet (10) 38. cikke és a tengerhez és parti területekhez való hozzáférésről szóló 2009. évi törvény (11) 129. szakasza értelmében ráruházott hatáskörben eljárva, valamint azt követően, hogy:

| — | a rendelettervezet példányait a fent említett törvény 130. szakasza (3) bekezdésének megfelelően megtekintés céljára a megfelelő helyeken elhelyezte; |
| --- | --- |

—

a rendelettervezet példányait a fent említett törvény 130. szakasza (3) bekezdésének megfelelően megtekintés céljára a megfelelő helyeken elhelyezte;

| — | a rendelettervezet egy példányát a fent említett törvény 130. szakasza (4) bekezdésének megfelelően az azt igénylő fél rendelkezésére bocsátotta; |
| --- | --- |

—

a rendelettervezet egy példányát a fent említett törvény 130. szakasza (4) bekezdésének megfelelően az azt igénylő fél rendelkezésére bocsátotta;

| — | a rendelet megalkotására irányuló javaslatáról szóló értesítést a fent említett törvény 130. szakasza (6) bekezdésének és 130. szakasza (7) bekezdésének megfelelően közzétette; |
| --- | --- |

—

a rendelet megalkotására irányuló javaslatáról szóló értesítést a fent említett törvény 130. szakasza (6) bekezdésének és 130. szakasza (7) bekezdésének megfelelően közzétette;

| — | a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendelet (12) 8. cikke (3) bekezdésének, 9. cikke (1) bekezdésének és 9. cikke (2) bekezdésének megfelelően egyeztetett az Európai Bizottsággal, a Belga Királyság Kormányával, a Francia Köztársaság Kormányával és az északnyugati vizek regionális tanácsadó testületével, valamint megkapta a Bizottság a rendelettervezetre vonatkozó megerősítését; |
| --- | --- |

—

a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendelet (12) 8. cikke (3) bekezdésének, 9. cikke (1) bekezdésének és 9. cikke (2) bekezdésének megfelelően egyeztetett az Európai Bizottsággal, a Belga Királyság Kormányával, a Francia Köztársaság Kormányával és az északnyugati vizek regionális tanácsadó testületével, valamint megkapta a Bizottság a rendelettervezetre vonatkozó megerősítését;

a következő rendeletet hozza.

Értelmezés

| 1. | E rendelet alkalmazásában:
  (a)   „az 1983. évi alapvonalak”: az Egyesült Királyság parti tengere szélességének mérésére szolgáló alapvonalak a parti vizekről szóló 1964. évi uralkodói rendeletnek (13) megfelelő, 1983. január 25-i állapot szerint;
  (b)   a „meghatározott terület”: a kiegészítő jegyzék meghatározása szerinti Hatt Rock és Brentons. |
| --- | --- |

1.

E rendelet alkalmazásában:

(a)   „az 1983. évi alapvonalak”: az Egyesült Királyság parti tengere szélességének mérésére szolgáló alapvonalak a parti vizekről szóló 1964. évi uralkodói rendeletnek (13) megfelelő, 1983. január 25-i állapot szerint;

(b)   a „meghatározott terület”: a kiegészítő jegyzék meghatározása szerinti Hatt Rock és Brentons.

Tilalom

| 2. | A meghatározott területen tilos a fenéken vontatott halászeszközök használata. |
| --- | --- |

2.

A meghatározott területen tilos a fenéken vontatott halászeszközök használata.

Mentesség tudományos, ivadéktelepítési vagy tenyésztési célokra

| 3. | Ez a rendelet nem alkalmazandó azokra a személyekre, akik olyan – egyébként e rendelet megsértésének minősülő – tevékenységet hajtanak végre, amelyet a Tengergazdálkodási Szervezet az adott tevékenység tudományos, ivadéktelepítési vagy tenyésztési célból történő végrehajtását engedélyező írásos engedélyének megfelelően végeznek. |
| --- | --- |

3.

Ez a rendelet nem alkalmazandó azokra a személyekre, akik olyan – egyébként e rendelet megsértésének minősülő – tevékenységet hajtanak végre, amelyet a Tengergazdálkodási Szervezet az adott tevékenység tudományos, ivadéktelepítési vagy tenyésztési célból történő végrehajtását engedélyező írásos engedélyének megfelelően végeznek.

Hivatkozás

| 4. | E rendeletre a fenéken vontatott halászeszközök Start Point to Plymouth Sound and Eddystone európai tengeri területen (meghatározott területen) történő használatának tilalmáról szóló rendeletként lehet hivatkozni. |
| --- | --- |

4.

E rendeletre a fenéken vontatott halászeszközök Start Point to Plymouth Sound and Eddystone európai tengeri területen (meghatározott területen) történő használatának tilalmáról szóló rendeletként lehet hivatkozni.

A Tengergazdálkodási Szervezet hivatalos pecsétjével ellátva készült

2013. [hónap] [ ]. napján

P.H.

Ezt a rendeletet az alábbi személy jelenlétében látták el a Tengergazdálkodási Szervezet hivatalos pecsétjével:

[név]

a Tengergazdálkodási Szervezet vezérigazgatója

A környezetvédelmi, élelmiszer- és vidékügyi miniszter a tengerhez és a parti területekhez való hozzáférésről szóló 2009. évi törvény 130. szakaszának (8) bekezdése értelmében ráruházott hatáskörben eljárva a Tengergazdálkodási Szervezet által 2013. [hónap] [ ]. napján hozott, a fenéken vontatott halászeszközök Start Point to Plymouth Sound and Eddystone európai tengeri területen (meghatározott területen) történő használatának tilalmáról szóló rendeletet jóváhagyja, és úgy határozott, hogy a rendelet 2013. [hónap] [ ]. napján lép hatályba.

[név]

[munkaköri beosztás]

főtisztviselő, a környezetvédelmi, élelmiszer- és vidékügyi miniszter részéről és nevében

Dátum:

KIEGÉSZÍTŐ JEGYZÉK

Hatt Rock és Brentons meghatározása

Az ebben a kiegészítő jegyzékben használt koordináták a WGS 84-es rendszer adatain alapulnak, ahol a „WGS 84” az 1984-ben felülvizsgált geodéziai vonatkoztatási rendszert jelöli.

„Hatt Rock”

| | az A pontból (északi szélesség 50°10,320′, nyugati hosszúság 4°28,388′) |
| --- | --- |

az A pontból (északi szélesség 50°10,320′, nyugati hosszúság 4°28,388′)

| | a B pontba (északi szélesség 50°10,170′, nyugati hosszúság 4°29,413′), majd onnan |
| --- | --- |

a B pontba (északi szélesség 50°10,170′, nyugati hosszúság 4°29,413′), majd onnan

| | a C pontba (északi szélesség 50°10,568′, nyugati hosszúság 4°29,755′), majd onnan |
| --- | --- |

a C pontba (északi szélesség 50°10,568′, nyugati hosszúság 4°29,755′), majd onnan

| | a D pontba (északi szélesség 50°10,832′, nyugati hosszúság 4°29,227′), majd onnan |
| --- | --- |

a D pontba (északi szélesség 50°10,832′, nyugati hosszúság 4°29,227′), majd onnan

| | az E pontba (északi szélesség 50°10,782′, nyugati hosszúság 4°28,543′), |
| --- | --- |

az E pontba (északi szélesség 50°10,782′, nyugati hosszúság 4°28,543′),

majd az E pontból az A pontba húzott egyenessel körülhatárolt terület.

„Brentons”

| | az A pontból (északi szélesség 50°10,714′, nyugati hosszúság 4°25,325′) |
| --- | --- |

az A pontból (északi szélesség 50°10,714′, nyugati hosszúság 4°25,325′)

| | a B pontba (északi szélesség 50°10,651′, nyugati hosszúság 4°25,599′), majd onnan |
| --- | --- |

a B pontba (északi szélesség 50°10,651′, nyugati hosszúság 4°25,599′), majd onnan

| | a C pontba (északi szélesség 50°10,632′, nyugati hosszúság 4°25,870′), majd onnan |
| --- | --- |

a C pontba (északi szélesség 50°10,632′, nyugati hosszúság 4°25,870′), majd onnan

| | a D pontba (északi szélesség 50°12,167′, nyugati hosszúság 4°26,709′), majd onnan |
| --- | --- |

a D pontba (északi szélesség 50°12,167′, nyugati hosszúság 4°26,709′), majd onnan

| | az E pontba (északi szélesség 50°12,330′, nyugati hosszúság 4°26,505′), majd onnan |
| --- | --- |

az E pontba (északi szélesség 50°12,330′, nyugati hosszúság 4°26,505′), majd onnan

| | az F pontba (északi szélesség 50°12,398′, nyugati hosszúság 4°26,1972′), majd onnan |
| --- | --- |

az F pontba (északi szélesség 50°12,398′, nyugati hosszúság 4°26,1972′), majd onnan

| | a G pontba (északi szélesség 50°12,750′, nyugati hosszúság 4°25,251′), majd onnan |
| --- | --- |

a G pontba (északi szélesség 50°12,750′, nyugati hosszúság 4°25,251′), majd onnan

| | a H pontba (északi szélesség 50°12,956′, nyugati hosszúság 4°24,723′), |
| --- | --- |

a H pontba (északi szélesség 50°12,956′, nyugati hosszúság 4°24,723′),

majd a H pontból az A pontba, az 1983. évi alapvonaltól a tenger felé hat tengeri mérföld távolságra húzott egyenessel körülhatárolt terület.

Magyarázó megjegyzések

(E magyarázó megjegyzések nem képezik a rendelet részét.)

A Tengergazdálkodási Szervezet annak biztosítására hozta ezt a rendeletet, hogy a halászati tevékenységek irányítása oly módon történjen, ami megfelel a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről szóló, 1992. május 21-i 92/43/EGK tanácsi irányelv 6. cikke szerinti követelményeknek.

Ez a rendelet az alapkőzetből képződött zátonyokat védi azáltal, hogy Start Point to Plymouth Sound and Eddystone meghatározott területein megtiltja a fenéken vontatott halászeszközök használatát.

A meghatározott területek e rendelet 1. bekezdésében és kiegészítő jegyzékében vannak meghatározva.

Az alábbi térképeken szereplő területmeghatározások kizárólag illusztrációs célúak.

Image

III.   MELLÉKLET

TENGERGAZDÁLKODÁSI SZERVEZET

A TENGERHEZ ÉS A PARTI TERÜLETEKHEZ VALÓ HOZZÁFÉRÉSRŐL SZÓLÓ 2009. ÉVI TÖRVÉNY (2009., 23. FEJEZET)

RENDELET A FENÉKEN VONTATOTT HALÁSZESZKÖZÖK HAISBOROUGH, HAMMOND AND WINTERTON EURÓPAI TENGERI TERÜLETEN (MEGHATÁROZOTT TERÜLETEN) TÖRTÉNŐ HASZNÁLATÁNAK TILALMÁRÓL

A Tengergazdálkodási Szervezet (14) az élőhelyek és fajok védelméről szóló 2010. évi rendelet (15) 38. cikke és a tengerhez és parti területekhez való hozzáférésről szóló 2009. évi törvény (16) 129. szakasza értelmében ráruházott hatáskörben eljárva, valamint azt követően, hogy:

| — | a rendelettervezet példányait a fent említett törvény 130. szakasza (3) bekezdésének megfelelően megtekintés céljára a megfelelő helyeken elhelyezte; |
| --- | --- |

—

a rendelettervezet példányait a fent említett törvény 130. szakasza (3) bekezdésének megfelelően megtekintés céljára a megfelelő helyeken elhelyezte;

| — | a rendelettervezet egy példányát a fent említett törvény 130. szakasza (4) bekezdésének megfelelően az azt igénylő fél rendelkezésére bocsátotta; |
| --- | --- |

—

a rendelettervezet egy példányát a fent említett törvény 130. szakasza (4) bekezdésének megfelelően az azt igénylő fél rendelkezésére bocsátotta;

| — | a rendelet megalkotására irányuló javaslatáról szóló értesítést a fent említett törvény 130. szakasza (6) bekezdésének és 130. szakasza (7) bekezdésének megfelelően közzétette; |
| --- | --- |

—

a rendelet megalkotására irányuló javaslatáról szóló értesítést a fent említett törvény 130. szakasza (6) bekezdésének és 130. szakasza (7) bekezdésének megfelelően közzétette;

| — | a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendelet (17) 8. cikke (3) bekezdésének, 9. cikke (1) bekezdésének és 9. cikke (2) bekezdésének megfelelően egyeztetett az Európai Bizottsággal, a Belga Királyság Kormányával és az északnyugati vizek regionális tanácsadó testületével, valamint megkapta a Bizottság rendelettervezetre vonatkozó megerősítését; |
| --- | --- |

—

a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendelet (17) 8. cikke (3) bekezdésének, 9. cikke (1) bekezdésének és 9. cikke (2) bekezdésének megfelelően egyeztetett az Európai Bizottsággal, a Belga Királyság Kormányával és az északnyugati vizek regionális tanácsadó testületével, valamint megkapta a Bizottság rendelettervezetre vonatkozó megerősítését;

a következő rendeletet hozza.

Értelmezés

| 1. | E rendelet alkalmazásában a „meghatározott terület” a kiegészítő jegyzék meghatározása szerinti 1. és 2. terület. |
| --- | --- |

1.

E rendelet alkalmazásában a „meghatározott terület” a kiegészítő jegyzék meghatározása szerinti 1. és 2. terület.

Tilalom

| 2. | A meghatározott területen tilos a fenéken vontatott halászeszközök használata. |
| --- | --- |

2.

A meghatározott területen tilos a fenéken vontatott halászeszközök használata.

Mentesség tudományos, ivadéktelepítési vagy tenyésztési célokra

| 3. | Ez a rendelet nem alkalmazandó azokra a személyekre, akik olyan – egyébként e rendelet megsértésének minősülő – tevékenységet hajtanak végre, amelyet a Tengergazdálkodási Szervezet az adott tevékenység tudományos, ivadéktelepítési vagy tenyésztési célból történő végrehajtását engedélyező írásos engedélyének megfelelően végeznek. |
| --- | --- |

3.

Ez a rendelet nem alkalmazandó azokra a személyekre, akik olyan – egyébként e rendelet megsértésének minősülő – tevékenységet hajtanak végre, amelyet a Tengergazdálkodási Szervezet az adott tevékenység tudományos, ivadéktelepítési vagy tenyésztési célból történő végrehajtását engedélyező írásos engedélyének megfelelően végeznek.

Hivatkozás

| 4. | E rendeletre a fenéken vontatott halászeszközök Haisborough, Hammond and Winterton európai tengeri területen (meghatározott területen) történő használatának tilalmáról szóló rendeletként lehet hivatkozni. |
| --- | --- |

4.

E rendeletre a fenéken vontatott halászeszközök Haisborough, Hammond and Winterton európai tengeri területen (meghatározott területen) történő használatának tilalmáról szóló rendeletként lehet hivatkozni.

A Tengergazdálkodási Szervezet hivatalos pecsétjével ellátva készült

2013. [hónap] [ ]. napján

P.H.

Ezt a rendeletet az alábbi személy jelenlétében látták el a Tengergazdálkodási Szervezet hivatalos pecsétjével:

[név]

a Tengergazdálkodási Szervezet vezérigazgatója

A környezetvédelmi, élelmiszer- és vidékügyi miniszter a tengerhez és a parti területekhez való hozzáférésről szóló 2009. évi törvény 130. szakaszának (8) bekezdése értelmében ráruházott hatáskörben eljárva a Tengergazdálkodási Szervezet által 2013. [hónap] [ ]. napján hozott, a fenéken vontatott halászeszközök Haisborough, Hammond and Winterton európai tengeri területen (meghatározott területen) történő használatának tilalmáról szóló rendeletet jóváhagyja, és úgy határozott, hogy a rendelet 2013. [hónap] [ ]. napján lép hatályba.

[név]

[munkaköri beosztás]

főtisztviselő, a környezetvédelmi, élelmiszer- és vidékügyi miniszter részéről és nevében

Dátum:

KIEGÉSZÍTŐ JEGYZÉK

Az 1. és 2. terület meghatározása

Az ebben a kiegészítő jegyzékben használt koordináták a WGS 84-es rendszer adatain alapulnak, ahol a „WGS 84” az 1984-ben és később 2004-ben felülvizsgált geodéziai vonatkoztatási rendszert jelöli.

Az „1. terület”

| | az A pontból (északi szélesség 52°47,792′, keleti hosszúság 1°58,661′) |
| --- | --- |

az A pontból (északi szélesség 52°47,792′, keleti hosszúság 1°58,661′)

| | a B pontba (északi szélesség 52°47,919′, keleti hosszúság 1°58,179′), majd onnan |
| --- | --- |

a B pontba (északi szélesség 52°47,919′, keleti hosszúság 1°58,179′), majd onnan

| | a C pontba (északi szélesség 52°48,229′, keleti hosszúság 1°58,065′), majd onnan |
| --- | --- |

a C pontba (északi szélesség 52°48,229′, keleti hosszúság 1°58,065′), majd onnan

| | a D pontba (északi szélesség 52°48,267′, keleti hosszúság 1°58,114′), majd onnan |
| --- | --- |

a D pontba (északi szélesség 52°48,267′, keleti hosszúság 1°58,114′), majd onnan

| | az E pontba (északi szélesség 52°48,442′, keleti hosszúság 1°57,900′), majd onnan |
| --- | --- |

az E pontba (északi szélesség 52°48,442′, keleti hosszúság 1°57,900′), majd onnan

| | az F pontba (északi szélesség 52°48,705′, keleti hosszúság 1°57,942′), majd onnan |
| --- | --- |

az F pontba (északi szélesség 52°48,705′, keleti hosszúság 1°57,942′), majd onnan

| | a G pontba (északi szélesség 52°48,876′, keleti hosszúság 1°58,277′), majd onnan |
| --- | --- |

a G pontba (északi szélesség 52°48,876′, keleti hosszúság 1°58,277′), majd onnan

| | a H pontba (északi szélesség 52°48,814′, keleti hosszúság 1°58,920′), majd onnan |
| --- | --- |

a H pontba (északi szélesség 52°48,814′, keleti hosszúság 1°58,920′), majd onnan

| | az I pontba (északi szélesség 52°48,615′, keleti hosszúság 1°59,207′), majd onnan |
| --- | --- |

az I pontba (északi szélesség 52°48,615′, keleti hosszúság 1°59,207′), majd onnan

| | a J pontba (északi szélesség 52°48,465′, keleti hosszúság 1°59,173′), majd onnan |
| --- | --- |

a J pontba (északi szélesség 52°48,465′, keleti hosszúság 1°59,173′), majd onnan

| | a K pontba (északi szélesség 52°48,397′, keleti hosszúság 1°59,328′), majd onnan |
| --- | --- |

a K pontba (északi szélesség 52°48,397′, keleti hosszúság 1°59,328′), majd onnan

| | az L pontba (északi szélesség 52°48,123′, keleti hosszúság 1°59,400′), majd onnan |
| --- | --- |

az L pontba (északi szélesség 52°48,123′, keleti hosszúság 1°59,400′), majd onnan

| | az M pontba (északi szélesség 52°47,926′, keleti hosszúság 1°59,179′), |
| --- | --- |

az M pontba (északi szélesség 52°47,926′, keleti hosszúság 1°59,179′),

majd az M pontból az A pontba húzott egyenessel körülhatárolt terület.

A „2. terület”

| | az A pontból (északi szélesség 52°50,804′, keleti hosszúság 1°48,365′) |
| --- | --- |

az A pontból (északi szélesség 52°50,804′, keleti hosszúság 1°48,365′)

| | a B pontba (északi szélesség 52°50,617′, keleti hosszúság 1°48,178′), majd onnan |
| --- | --- |

a B pontba (északi szélesség 52°50,617′, keleti hosszúság 1°48,178′), majd onnan

| | a C pontba (északi szélesség 52°50,698′, keleti hosszúság 1°47,043′), majd onnan |
| --- | --- |

a C pontba (északi szélesség 52°50,698′, keleti hosszúság 1°47,043′), majd onnan

| | a D pontba (északi szélesség 52°51,027′, keleti hosszúság 1°46,490′), majd onnan |
| --- | --- |

a D pontba (északi szélesség 52°51,027′, keleti hosszúság 1°46,490′), majd onnan

| | az E pontba (északi szélesség 52°51,133′, keleti hosszúság 1°46,633′), majd onnan |
| --- | --- |

az E pontba (északi szélesség 52°51,133′, keleti hosszúság 1°46,633′), majd onnan

| | az F pontba (északi szélesség 52°51,013′, keleti hosszúság 1°48,138′), |
| --- | --- |

az F pontba (északi szélesség 52°51,013′, keleti hosszúság 1°48,138′),

majd az F pontból az A pontba húzott egyenessel körülhatárolt terület.

Magyarázó megjegyzések

(E magyarázó megjegyzések nem képezik a rendelet részét.)

A Tengergazdálkodási Szervezet annak biztosítására hozta ezt a rendeletet, hogy a halászati tevékenységek irányítása oly módon történjen, ami megfelel a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről szóló, 1992. május 21-i 92/43/EGK tanácsi irányelv 6. cikke szerinti követelményeknek.

Ez a rendelet a tüskés csövesférgek (Sabellaria spinulosa) által fejlesztett csövecskék alkotta biogenikus zátonyokat védi azáltal, hogy a Haisborough, Hammond and Winterton európai tengeri terület meghatározott területein megtiltja a fenéken vontatott halászeszközök használatát.

A meghatározott területek e rendelet 1. bekezdésében és kiegészítő jegyzékében kerültek meghatározásra.

Az alábbi térképeken szereplő területmeghatározások kizárólag illusztrációs célúak.

Image

IV.   MELLÉKLET

Image

Image

Image

Image

TUDOMÁNYOS TÉNYANYAG

1.   Bevezetés

| 1.1. | Terület: Land’s End and Cape Bank közösségi jelentőségű természeti terület (18). |
| --- | --- |

1.1.

Terület: Land’s End and Cape Bank közösségi jelentőségű természeti terület (18).

| 1.2. | Land’s End and Cape Bank közösségi jelentőségű természeti területet a területen található, alapkőzetből kialakult zátonyközösségek miatt jelölték ki. Az alapkőzetből kialakult zátonyközösségek olyan kiálló sziklákkal borított területek, amelyeken különféle növények és állatok telepedtek meg. A zátonyok közösségében a vízfelszínhez közeli napsütötte övezettől, ahol főként növények, mint pl. hínárerdők és vörös algák élnek, a mélyebb vízrétegekig, ahol a zátonyokat különféle állatok, mint például a tüskésbőrűek, a szivacsok, a korallok, a tengeri rózsák, a mohaállatok és a rákfélék népesítik be, előfordulhat átmenet (19). |
| --- | --- |

1.2.

Land’s End and Cape Bank közösségi jelentőségű természeti területet a területen található, alapkőzetből kialakult zátonyközösségek miatt jelölték ki. Az alapkőzetből kialakult zátonyközösségek olyan kiálló sziklákkal borított területek, amelyeken különféle növények és állatok telepedtek meg. A zátonyok közösségében a vízfelszínhez közeli napsütötte övezettől, ahol főként növények, mint pl. hínárerdők és vörös algák élnek, a mélyebb vízrétegekig, ahol a zátonyokat különféle állatok, mint például a tüskésbőrűek, a szivacsok, a korallok, a tengeri rózsák, a mohaállatok és a rákfélék népesítik be, előfordulhat átmenet (19).

| 1.3. | Az ezen a területen előforduló, alapkőzetből kialakult zátonyok az ország biológiailag legváltozatosabb zátonyai közé tartoznak, és fontos szerepet játszanak az olyan fajok fenntartásában, amelyek ritkának minősülnek vagy bioföldrajzi elterjedésük határán fordulnak elő. |
| --- | --- |

1.3.

Az ezen a területen előforduló, alapkőzetből kialakult zátonyok az ország biológiailag legváltozatosabb zátonyai közé tartoznak, és fontos szerepet játszanak az olyan fajok fenntartásában, amelyek ritkának minősülnek vagy bioföldrajzi elterjedésük határán fordulnak elő.

| 1.4. | A Környezetvédelmi, Élelmiszer- és Vidékügyi Minisztérium (Department for Environment, Food and Rural Affairs, Defra) az európai tengeri területeken folytatott halászati gazdálkodásra vonatkozó felülvizsgált megközelítést vezetett be (lásd a 2.1. szakaszt). Ennek következtében a Tengergazdálkodási Szervezetnek (MMO) – annak érdekében, hogy biztosítsa az élőhelyvédelmi irányelv (20) 6. cikkének való maradéktalan megfelelést – olyan intézkedéseket szükséges megállapítania, amelyek az alapvonaltól számított 0–12 tengeri mérföldön belül található közösségi jelentőségű természeti területnek a Cape Bank részét is képező területén az alapkőzetből kialakult zátonyképződményeknek a fenéken vontatott halászeszközöktől történő védelmére irányulnak. |
| --- | --- |

1.4.

A Környezetvédelmi, Élelmiszer- és Vidékügyi Minisztérium (Department for Environment, Food and Rural Affairs, Defra) az európai tengeri területeken folytatott halászati gazdálkodásra vonatkozó felülvizsgált megközelítést vezetett be (lásd a 2.1. szakaszt). Ennek következtében a Tengergazdálkodási Szervezetnek (MMO) – annak érdekében, hogy biztosítsa az élőhelyvédelmi irányelv (20) 6. cikkének való maradéktalan megfelelést – olyan intézkedéseket szükséges megállapítania, amelyek az alapvonaltól számított 0–12 tengeri mérföldön belül található közösségi jelentőségű természeti területnek a Cape Bank részét is képező területén az alapkőzetből kialakult zátonyképződményeknek a fenéken vontatott halászeszközöktől történő védelmére irányulnak.

| 1.5. | A fenéken vontatott halászeszközök olyan halászeszközök, amelyeket a tengerben tolnak vagy vontatnak, miközben azok érintkeznek a tengerfenékkel. Ide tartoznak a feszítőlapos és merevítőrudas fenékvonóhálók és a kagylóhalászatra szolgáló kotróhálók. Következesképpen a tevékenységek és a zátonyképződmények közötti ilyen kölcsönhatásokat korlátozó gazdálkodási intézkedésekre van szükség. |
| --- | --- |

1.5.

A fenéken vontatott halászeszközök olyan halászeszközök, amelyeket a tengerben tolnak vagy vontatnak, miközben azok érintkeznek a tengerfenékkel. Ide tartoznak a feszítőlapos és merevítőrudas fenékvonóhálók és a kagylóhalászatra szolgáló kotróhálók. Következesképpen a tevékenységek és a zátonyképződmények közötti ilyen kölcsönhatásokat korlátozó gazdálkodási intézkedésekre van szükség.

| 1.6. | Ez a hatásvizsgálat azzal a céllal készült, hogy körvonalazza az MMO által javasolt, a képződmények védelme érdekében a fenéken vontatott halászeszközök használatának megtiltására irányuló rendelettel járó költségeket és előnyöket. A hatásvizsgálat azt is ismerteti, hogy miért az ajánlott lehetőség az előnyben részesített szabályozási lehetőség. A hatásvizsgálat tervezete nyilvános konzultáció tárgyát képezte. |
| --- | --- |

1.6.

Ez a hatásvizsgálat azzal a céllal készült, hogy körvonalazza az MMO által javasolt, a képződmények védelme érdekében a fenéken vontatott halászeszközök használatának megtiltására irányuló rendelettel járó költségeket és előnyöket. A hatásvizsgálat azt is ismerteti, hogy miért az ajánlott lehetőség az előnyben részesített szabályozási lehetőség. A hatásvizsgálat tervezete nyilvános konzultáció tárgyát képezte.

| 1.7. | A hatásvizsgálat alapjául szolgáló adatokat és bizonyítékokat a Natural England környezetvédelmi szervezettől, a part menti halászatért és természetmegőrzésért felelős hatóságoktól (IFCA-k) és az MMO-tól szerezték be. Az MMO ezen túlmenően a Cornwall IFCA-val együtt 2013. június 10-én Looe városában, valamint a Devon IFCA-val és a Severn IFCA-val együtt 2013. június 11-én Plymouthban önkéntes részvételen alapuló ülést tartott azzal a céllal, hogy az érdekelt feleknek közvetlen kérdéseket tegyen fel, és bizonyítékokat gyűjtsön arról, hogy a tilalmi területek javasolt létrehozásának milyen gazdasági hatásai lesznek (lásd az 1. ábrát). 2013. július 12-én a belga hatóságok és a belga halászati ágazat képviselőinek részvételével Belgiumban, 2013. szeptember 27-én pedig a francia hatóságok és a francia halászati ágazat képviselőinek részvételével Párizsban értekezletet tartottak. A francia halászati ágazat képviselői hangsúlyozták, hogy a javasolt Cape Bank tilalmi területen francia hajók feszítőlapos fenékvonóhálókkal halásznak, továbbá kiemelték, hogy a halászati gazdálkodásban figyelembe kell venni az eszköztípusokban bekövetkezett technológiai fejlődést. A kereskedelmi halászokkal folytatott interjúk során elhangzott információkat és megállapításokat rögzítették és szóbeli beszámolókon alapuló bizonyítékként belefoglalták ebbe a hatásvizsgálatba. |
| --- | --- |

1.7.

A hatásvizsgálat alapjául szolgáló adatokat és bizonyítékokat a Natural England környezetvédelmi szervezettől, a part menti halászatért és természetmegőrzésért felelős hatóságoktól (IFCA-k) és az MMO-tól szerezték be. Az MMO ezen túlmenően a Cornwall IFCA-val együtt 2013. június 10-én Looe városában, valamint a Devon IFCA-val és a Severn IFCA-val együtt 2013. június 11-én Plymouthban önkéntes részvételen alapuló ülést tartott azzal a céllal, hogy az érdekelt feleknek közvetlen kérdéseket tegyen fel, és bizonyítékokat gyűjtsön arról, hogy a tilalmi területek javasolt létrehozásának milyen gazdasági hatásai lesznek (lásd az 1. ábrát). 2013. július 12-én a belga hatóságok és a belga halászati ágazat képviselőinek részvételével Belgiumban, 2013. szeptember 27-én pedig a francia hatóságok és a francia halászati ágazat képviselőinek részvételével Párizsban értekezletet tartottak. A francia halászati ágazat képviselői hangsúlyozták, hogy a javasolt Cape Bank tilalmi területen francia hajók feszítőlapos fenékvonóhálókkal halásznak, továbbá kiemelték, hogy a halászati gazdálkodásban figyelembe kell venni az eszköztípusokban bekövetkezett technológiai fejlődést. A kereskedelmi halászokkal folytatott interjúk során elhangzott információkat és megállapításokat rögzítették és szóbeli beszámolókon alapuló bizonyítékként belefoglalták ebbe a hatásvizsgálatba.

| 1.8. | A törvényerejű rendelet meghozatalára irányuló eljárás részeként a szóban forgó területre vonatkozó javasolt rendelet és a hatásvizsgálat tervezetéről hivatalosan 2013. szeptember 10-től2013. október 22-ig folyt konzultáció. A francia halászati ágazat képviselőinek észrevételei megerősítették, hogy a javasolt Cape Bank tilalmi terület nyugati felén fenéken vonatott halászeszközökkel halásznak. A belga halászati ágazat képviselőinek válasza szintén megerősítette, hogy a javasolt Cape Bank tilalmi terület északi részén belga hajók halászati tevékenységet folytatnak. |
| --- | --- |

1.8.

A törvényerejű rendelet meghozatalára irányuló eljárás részeként a szóban forgó területre vonatkozó javasolt rendelet és a hatásvizsgálat tervezetéről hivatalosan 2013. szeptember 10-től2013. október 22-ig folyt konzultáció. A francia halászati ágazat képviselőinek észrevételei megerősítették, hogy a javasolt Cape Bank tilalmi terület nyugati felén fenéken vonatott halászeszközökkel halásznak. A belga halászati ágazat képviselőinek válasza szintén megerősítette, hogy a javasolt Cape Bank tilalmi terület északi részén belga hajók halászati tevékenységet folytatnak.

2.   A beavatkozás indokai

| 2.1. | A Környezetvédelmi, Élelmiszer- és Vidékügyi Minisztérium (Department for Environment, Food and Rural Affairs, Defra) 2012 augusztusában felülvizsgálta az európai tengeri területeken folytatott halászati gazdálkodást annak érdekében, hogy megállapítsa a területen található képződmények jó állapotban tartásához szükséges jövőbeni szabályozási intézkedéseket. Ennek eredményeként létrejött egy, az európai tengeri területeken folytatott halászati gazdálkodásra vonatkozó felülvizsgált megközelítés (21) |
| --- | --- |

2.1.

A Környezetvédelmi, Élelmiszer- és Vidékügyi Minisztérium (Department for Environment, Food and Rural Affairs, Defra) 2012 augusztusában felülvizsgálta az európai tengeri területeken folytatott halászati gazdálkodást annak érdekében, hogy megállapítsa a területen található képződmények jó állapotban tartásához szükséges jövőbeni szabályozási intézkedéseket. Ennek eredményeként létrejött egy, az európai tengeri területeken folytatott halászati gazdálkodásra vonatkozó felülvizsgált megközelítés (21)

| 2.2. | A felülvizsgált megközelítést kutatási eredmények alapján, kockázatrangsorolás szerint és szakaszosan hajtják végre. A kockázatok rangsorolásához egy olyan mátrix (22) biztosítja az információkat, amely a halászati tevékenységek és az ökológiai képződmények közötti kölcsönhatásból származó kockázatokat osztályozza. A mátrixban a tevékenységek és a képződmények közötti kölcsönhatásokat piros, sárga, zöld és kék színnel osztályozták. A piros színnel jelölt kölcsönhatások esetében a gazdálkodási intézkedések 2013 végéig történő végrehajtása elsőbbséget élvez (függetlenül a tevékenység tényleges szintéjtől) annak érdekében, hogy a kijelölt képződmények károsodását az élőhelyvédelmi irányelv 6. cikkének (2) bekezdése szerinti követelményeknek megfelelően megelőzzék. A sárga színnel jelzett kölcsönhatások esetében helyszíni értékelések szükségesek annak meghatározásához, hogy a képződmények védelméhez az adott tevékenységeket szükséges-e szabályozni. A zöld színnel jelölt kölcsönhatások esetében szintén helyszíni értékelések szükségesek annak megállapításához, hogy fellépnek-e kombinált hatások. A kék szín azt jelöli, hogy nincs kölcsönhatás, és így nincs szükség további értékelésre (23). |
| --- | --- |

2.2.

A felülvizsgált megközelítést kutatási eredmények alapján, kockázatrangsorolás szerint és szakaszosan hajtják végre. A kockázatok rangsorolásához egy olyan mátrix (22) biztosítja az információkat, amely a halászati tevékenységek és az ökológiai képződmények közötti kölcsönhatásból származó kockázatokat osztályozza. A mátrixban a tevékenységek és a képződmények közötti kölcsönhatásokat piros, sárga, zöld és kék színnel osztályozták. A piros színnel jelölt kölcsönhatások esetében a gazdálkodási intézkedések 2013 végéig történő végrehajtása elsőbbséget élvez (függetlenül a tevékenység tényleges szintéjtől) annak érdekében, hogy a kijelölt képződmények károsodását az élőhelyvédelmi irányelv 6. cikkének (2) bekezdése szerinti követelményeknek megfelelően megelőzzék. A sárga színnel jelzett kölcsönhatások esetében helyszíni értékelések szükségesek annak meghatározásához, hogy a képződmények védelméhez az adott tevékenységeket szükséges-e szabályozni. A zöld színnel jelölt kölcsönhatások esetében szintén helyszíni értékelések szükségesek annak megállapításához, hogy fellépnek-e kombinált hatások. A kék szín azt jelöli, hogy nincs kölcsönhatás, és így nincs szükség további értékelésre (23).

| 2.3. | Az élőhelyvédelmi irányelv 6. cikkének (1) bekezdése és 6. cikkének (2) bekezdése (24) előírja, hogy a különleges természetmegőrzési területeken (SAC-k) és különleges természetvédelmi területeken (SPA-k) a tagállamok:






  — | megállapítják a területek védelméhez szükséges olyan intézkedéseket, amelyek az adott természeti területen megtalálható, I. mellékletben szereplő természetes élőhelytípusok, illetve II. mellékletben szereplő fajok ökológiai szükségleteinek megfelelnek; |
| --- | --- | --- |

2.3.

Az élőhelyvédelmi irányelv 6. cikkének (1) bekezdése és 6. cikkének (2) bekezdése (24) előírja, hogy a különleges természetmegőrzési területeken (SAC-k) és különleges természetvédelmi területeken (SPA-k) a tagállamok:

—

megállapítják a területek védelméhez szükséges olyan intézkedéseket, amelyek az adott természeti területen megtalálható, I. mellékletben szereplő természetes élőhelytípusok, illetve II. mellékletben szereplő fajok ökológiai szükségleteinek megfelelnek;

| — | megteszik a szükséges intézkedéseket az olyan természetes élőhelytípusok és olyan fajok élőhelyei károsodásának és a fajok megzavarásának megakadályozására, amelyek céljára az egyes területeket kijelölték. |
| --- | --- |

—

megteszik a szükséges intézkedéseket az olyan természetes élőhelytípusok és olyan fajok élőhelyei károsodásának és a fajok megzavarásának megakadályozására, amelyek céljára az egyes területeket kijelölték.

| 2.4. | Az élőhelyek és fajok védelméről szóló 2010. évi rendelet 8. szakaszának (1) bekezdésében foglalt fogalommeghatározás szerint az európai tengeri területek – többek között – a különleges természetmegőrzési területek (SAC-k), a különleges természetvédelmi területek (SPA-k) és a közösségi jelentőségű természeti területek (SCI-k). A rendelet 6. része megállapítja az európai tengeri területekre vonatkozó kezelési követelményeket, az élőhelyvédelmi irányelv 6. cikke (2) bekezdésének, 6. cikke (3) bekezdésének és 6. cikke (4) bekezdésének megfelelően. |
| --- | --- |

2.4.

Az élőhelyek és fajok védelméről szóló 2010. évi rendelet 8. szakaszának (1) bekezdésében foglalt fogalommeghatározás szerint az európai tengeri területek – többek között – a különleges természetmegőrzési területek (SAC-k), a különleges természetvédelmi területek (SPA-k) és a közösségi jelentőségű természeti területek (SCI-k). A rendelet 6. része megállapítja az európai tengeri területekre vonatkozó kezelési követelményeket, az élőhelyvédelmi irányelv 6. cikke (2) bekezdésének, 6. cikke (3) bekezdésének és 6. cikke (4) bekezdésének megfelelően.

| 2.5. | Land’s End and Cape Bank közösségi jelentőségű természeti területen alapkőzetből kialakult olyan zátonyképződmények találhatók, amelyek esetében a fenéken vontatott halászeszközök használatából eredő kockázatot piros színnel osztályozták, ezért a kockázat megszüntetése érdekében gazdálkodási intézkedésekre van szükség. Az MMO felelős azoknak az intézkedéseknek a végrehajtásáért, amelyekkel a fenéken vontatott halászeszközök használatának megtiltásával kiiktatható az eszközök és a zátonyképződmények közötti kölcsönhatást Az egyéb halászeszköztípusok és az alapkőzetből kialakult zátonyképződmények közötti kölcsönhatásokat a „sárga/zöld” értékelési eljárás keretében értékelik. |
| --- | --- |

2.5.

Land’s End and Cape Bank közösségi jelentőségű természeti területen alapkőzetből kialakult olyan zátonyképződmények találhatók, amelyek esetében a fenéken vontatott halászeszközök használatából eredő kockázatot piros színnel osztályozták, ezért a kockázat megszüntetése érdekében gazdálkodási intézkedésekre van szükség. Az MMO felelős azoknak az intézkedéseknek a végrehajtásáért, amelyekkel a fenéken vontatott halászeszközök használatának megtiltásával kiiktatható az eszközök és a zátonyképződmények közötti kölcsönhatást Az egyéb halászeszköztípusok és az alapkőzetből kialakult zátonyképződmények közötti kölcsönhatásokat a „sárga/zöld” értékelési eljárás keretében értékelik.

| 2.6. | A szóban forgó terület két közigazgatási területen fekszik: a 0–6 tengeri mérföld közötti és a 6–12 tengeri mérföld közötti területen. A területen két olyan fő terület található, amelyen alapkőzetből kialakult zátonyképződmények találhatók, az egyik Land’s End területén, a másik pedig Cape Bank területén. A Land’s End-i zátony 6 tengeri mérföldön belül fekszik és területének kezelése a Cornwall IFCA rendeletével fog megvalósulni. A Cape Bank-i zátony 6 tengeri mérföldön belül, illetve a 6–12 tengeri mérföld széles sávon belüli területen fekszik és kezelése az MMO rendeletével fog megvalósulni. |
| --- | --- |

2.6.

A szóban forgó terület két közigazgatási területen fekszik: a 0–6 tengeri mérföld közötti és a 6–12 tengeri mérföld közötti területen. A területen két olyan fő terület található, amelyen alapkőzetből kialakult zátonyképződmények találhatók, az egyik Land’s End területén, a másik pedig Cape Bank területén. A Land’s End-i zátony 6 tengeri mérföldön belül fekszik és területének kezelése a Cornwall IFCA rendeletével fog megvalósulni. A Cape Bank-i zátony 6 tengeri mérföldön belül, illetve a 6–12 tengeri mérföld széles sávon belüli területen fekszik és kezelése az MMO rendeletével fog megvalósulni.

| 2.7. | Az alapkőzetből kialakult zátonyképződmény pontos helyének és kiterjedésének meghatározását a Natural England (25) szolgáltatta. A védőzóna a Natural England iránymutatás-tervezetén (26) alapul, amely a védett képződmény mélysége alapján tesz javaslatot a védőzóna méretére. Az e területen található, alapkőzetből kialakult zátonyképződmények legfeljebb 100 méter mélységig terjednek. A Natural England iránymutatása 25–200 méter közötti mélységek esetében a képződmény mélysége háromszorosának megfelelő kiterjedésű védőzónát javasol. Következésképpen 300 méteres (azaz 3-szor 100 méteres) védőzóna alkalmazására került sor. |
| --- | --- |

2.7.

Az alapkőzetből kialakult zátonyképződmény pontos helyének és kiterjedésének meghatározását a Natural England (25) szolgáltatta. A védőzóna a Natural England iránymutatás-tervezetén (26) alapul, amely a védett képződmény mélysége alapján tesz javaslatot a védőzóna méretére. Az e területen található, alapkőzetből kialakult zátonyképződmények legfeljebb 100 méter mélységig terjednek. A Natural England iránymutatása 25–200 méter közötti mélységek esetében a képződmény mélysége háromszorosának megfelelő kiterjedésű védőzónát javasol. Következésképpen 300 méteres (azaz 3-szor 100 méteres) védőzóna alkalmazására került sor.

| 2.8. | A beavatkozás a tengeri környezettel kapcsolatos piaci hiányosságoknak a képződmények védelmére irányuló olyan megfelelő szabályozási intézkedések (mint pl. ez a rendelet) végrehajtásával történő orvoslásához szükséges, amelyek végrehajtása a negatív externáliák csökkentését vagy megfelelő enyhítését célozza. A rendelet végrehajtása biztosítja a közjavak folyamatos rendelkezésre állását a tengeri környezetben. |
| --- | --- |

2.8.

A beavatkozás a tengeri környezettel kapcsolatos piaci hiányosságoknak a képződmények védelmére irányuló olyan megfelelő szabályozási intézkedések (mint pl. ez a rendelet) végrehajtásával történő orvoslásához szükséges, amelyek végrehajtása a negatív externáliák csökkentését vagy megfelelő enyhítését célozza. A rendelet végrehajtása biztosítja a közjavak folyamatos rendelkezésre állását a tengeri környezetben.

| 2.9. | Piaci hiányosságok jelentkeznek, ha a piac nem vezet hatékony eredményekre. (27) A tengeri környezet összefüggésében ezek a piaci hiányosságok a következők:






  — | Közjavak és -szolgáltatások – a tengeri környezet adta különféle javak és szolgáltatások, mint például az éghajlat-szabályozás és a biológiai sokféleség, „közjavaknak” minősülnek (senki sem zárható ki abból, hogy az általuk biztosított előnyökből részesüljön, továbbá a szolgáltatás igénybevételével nem csökkennek a mások rendelkezésére álló szolgáltatások). A közjavak jellegzetessége abban áll, hogy az egyénnek nincs szükségszerűen gazdasági indíttatása arra, hogy önkéntesen, akár tettlegesen, akár pénzben, hozzájáruljon azok folyamatos fenntartásához, ami a közjavak hiányához, vagy – ebben az esetben – a közjavak nem megfelelő védelméhez vezet. |
| --- | --- | --- |

2.9.

Piaci hiányosságok jelentkeznek, ha a piac nem vezet hatékony eredményekre. (27) A tengeri környezet összefüggésében ezek a piaci hiányosságok a következők:

—

Közjavak és -szolgáltatások – a tengeri környezet adta különféle javak és szolgáltatások, mint például az éghajlat-szabályozás és a biológiai sokféleség, „közjavaknak” minősülnek (senki sem zárható ki abból, hogy az általuk biztosított előnyökből részesüljön, továbbá a szolgáltatás igénybevételével nem csökkennek a mások rendelkezésére álló szolgáltatások). A közjavak jellegzetessége abban áll, hogy az egyénnek nincs szükségszerűen gazdasági indíttatása arra, hogy önkéntesen, akár tettlegesen, akár pénzben, hozzájáruljon azok folyamatos fenntartásához, ami a közjavak hiányához, vagy – ebben az esetben – a közjavak nem megfelelő védelméhez vezet.

| — | Negatív externáliák – negatív externáliák akkor jelentkeznek, amikor a tengeri környezetet érő károsodás következményeit nem csak a kárt okozó használók viselik. A tenger adta javakhoz és szolgáltatásokhoz sok esetben nincs pénzben kifejezett ár hozzárendelve, következésképpen a károsodás költsége nincs közvetlenül kifejezve a piacon. Még az olyan termékek esetében is, amelyekkel kereskednek (mint például a vadon élő halak), a piaci árak nem mindig tükrözi a teljes gazdasági költséget, amelyet összességében az egyének és a társadalom viselnek. |
| --- | --- |

—

Negatív externáliák – negatív externáliák akkor jelentkeznek, amikor a tengeri környezetet érő károsodás következményeit nem csak a kárt okozó használók viselik. A tenger adta javakhoz és szolgáltatásokhoz sok esetben nincs pénzben kifejezett ár hozzárendelve, következésképpen a károsodás költsége nincs közvetlenül kifejezve a piacon. Még az olyan termékek esetében is, amelyekkel kereskednek (mint például a vadon élő halak), a piaci árak nem mindig tükrözi a teljes gazdasági költséget, amelyet összességében az egyének és a társadalom viselnek.

| 2.10. | A tengeri környezettel kapcsolatos piaci hiányosságok mindkét okának orvoslása érdekében kormányzati beavatkozás szükséges. Az európai tengeri területek kijelölt zátonyképződményeinek megőrzésére irányuló gazdálkodási intézkedések biztosítják a negatív externáliák csökkentését vagy megfelelő enyhítését. A gazdálkodási intézkedések továbbá támogatják a közjavak folyamatos rendelkezésre állását a tengeri környezetben, például az Angliát övező tengerek biológiai sokféleségének megőrzését. |
| --- | --- |

2.10.

A tengeri környezettel kapcsolatos piaci hiányosságok mindkét okának orvoslása érdekében kormányzati beavatkozás szükséges. Az európai tengeri területek kijelölt zátonyképződményeinek megőrzésére irányuló gazdálkodási intézkedések biztosítják a negatív externáliák csökkentését vagy megfelelő enyhítését. A gazdálkodási intézkedések továbbá támogatják a közjavak folyamatos rendelkezésre állását a tengeri környezetben, például az Angliát övező tengerek biológiai sokféleségének megőrzését.

3.   Szabályozási célkitűzések és az elérni kívánt hatások

| 3.1. | A tengerhez és a parti területekhez való hozzáférésről szóló 2009. évi törvény (The Marine and Coastal Access Act 2009, MaCAA) (28) azzal a céllal hozta létre a Tengergazdálkodási Szervezetet (MMO), hogy az az egészséges tengerek, fenntartható halászat és életképes ágazat biztosítása érdekében a társadalmi, környezeti és gazdasági előnyök közötti megfelelő egyensúly sikeres megteremtésével fenntartható tengeri környezetet és part menti halászatot vezessen, támogasson és irányítson. |
| --- | --- |

3.1.

A tengerhez és a parti területekhez való hozzáférésről szóló 2009. évi törvény (The Marine and Coastal Access Act 2009, MaCAA) (28) azzal a céllal hozta létre a Tengergazdálkodási Szervezetet (MMO), hogy az az egészséges tengerek, fenntartható halászat és életképes ágazat biztosítása érdekében a társadalmi, környezeti és gazdasági előnyök közötti megfelelő egyensúly sikeres megteremtésével fenntartható tengeri környezetet és part menti halászatot vezessen, támogasson és irányítson.

| 3.2. | Az erre a hatásvizsgálatra vonatkozó szabályozási célkitűzés a szóban forgó területre megállapított természetvédelmi célok teljesülésének előmozdítása annak biztosításával, hogy az alapkőzetből kialakult zátonyképződmény védve legyen a fenéken vontatott halászeszközök okozta károsodás kockázatától. |
| --- | --- |

3.2.

Az erre a hatásvizsgálatra vonatkozó szabályozási célkitűzés a szóban forgó területre megállapított természetvédelmi célok teljesülésének előmozdítása annak biztosításával, hogy az alapkőzetből kialakult zátonyképződmény védve legyen a fenéken vontatott halászeszközök okozta károsodás kockázatától.

| 3.3. | A területre megállapított természetvédelmi célok a következők:






  — | A természetes változások függvényében az alábbiak fenntartása:






  — | az alapkőzetből kialakult zátonyélőhely kiterjedése és az élőhely sokfélesége, valamint az azt alkotó fajok; |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.

A területre megállapított természetvédelmi célok a következők:

—

A természetes változások függvényében az alábbiak fenntartása:

—

az alapkőzetből kialakult zátonyélőhely kiterjedése és az élőhely sokfélesége, valamint az azt alkotó fajok;

| — | az élőhely közösségi szerkezete (például az egyes fontosabb fajok populációszerkezete és azok hozzájárulása az ökoszisztéma működéséhez); |
| --- | --- |

—

az élőhely közösségi szerkezete (például az egyes fontosabb fajok populációszerkezete és azok hozzájárulása az ökoszisztéma működéséhez);

| — | a természetes környezeti minőség (például a vízminőség, a lebegő üledék szintjei stb.); |
| --- | --- |

—

a természetes környezeti minőség (például a vízminőség, a lebegő üledék szintjei stb.);

| — | a természetes környezeti folyamatok (például a környezetben természetesen bekövetkező biológiai és fizikai folyamatok, mint például a víz körforgása és az üledék lerakodása nem térhet el a kijelölés idején tapasztalható kiindulási értéktől). |
| --- | --- |

—

a természetes környezeti folyamatok (például a környezetben természetesen bekövetkező biológiai és fizikai folyamatok, mint például a víz körforgása és az üledék lerakodása nem térhet el a kijelölés idején tapasztalható kiindulási értéktől).

| 3.4. | A szabályozással elérni kívánt hatás az, hogy az alapkőzetből kialakult zátonyképződmény károsodásának kockázata csökkenjen, valamint hogy az élőhelyvédelmi irányelv 6. cikke szerinti kötelezettségek teljesüljenek. Továbbá a gazdálkodási beavatkozással járó gazdasági hatások is – lehetőség szerint – minimális szintre lesznek csökkentve. |
| --- | --- |

3.4.

A szabályozással elérni kívánt hatás az, hogy az alapkőzetből kialakult zátonyképződmény károsodásának kockázata csökkenjen, valamint hogy az élőhelyvédelmi irányelv 6. cikke szerinti kötelezettségek teljesüljenek. Továbbá a gazdálkodási beavatkozással járó gazdasági hatások is – lehetőség szerint – minimális szintre lesznek csökkentve.

4.   A lehetőségek

4.1.   A Környezetvédelmi, Élelmiszer- és Vidékügyi Minisztérium (Department for Environment, Food and Rural Affairs, Defra) felülvizsgált megközelítésének részeként az előnyben részesített szabályozási eszközök az alapvonaltól számított 6 és 12 tengeri mérföld közötti terület esetében az MMO-rendeletek, az MMO tekintetében pedig az alapvonaltól számított 6 tengeri mérföldre lévő határvonalat közrefogó területek kezelésének irányítása. Az MMO és a Cornwall IFCA közötti tárgyalásokat követően az a megállapodás született, hogy bár a közösségi jelentőségű természeti terület közrefogja a 6 tengeri mérföldre lévő határvonalat, a terület 6 tengeri mérföldön belüli részének kezelése céljára IFCA-rendeletek, a terület 0 és 12 tengeri mérföld közötti Cape Bank részének kezelése céljára pedig MMO-rendelet megalkotására fog sor kerülni. Ezért a közösségi jelentőségű természeti terület 0 és 12 tengeri mérföld közötti része esetében az ajánlott lehetőség egy MMO-rendelet megalkotása.

4.1.1.   1. lehetőség: Mindenféle beavatkozás mellőzése

E lehetőség szerint semmilyen állandó gazdálkodási intézkedés bevezetésére sem kerülne sor. Ez a lehetőség azt jelentené, hogy a területet érintő, a károsító tevékenységekből származó kockázatok nem kerülnének kezelésre, és a Defra felülvizsgált megközelítése és az élőhelyvédelmi irányelv 6. cikkének (2) bekezdése szerinti kötelezettségek nem teljesülnének.

4.1.2.   2. lehetőség: Önkéntes megállapodás

Ez a lehetőség a zátonyképződmények védelmét célzó önkéntes magatartási szabályzatok kidolgozását foglalná magában. Az MMO ezt a lehetőséget a hatékonyabb szabályozásra vonatkozó alapelvek (Better Regulation Principles, melyek előírják, hogy új rendelet bevezetésére csak végső esetben kerüljön sor), valamint a Defra felülvizsgált megközelítése (melynek értelmében elvárás, hogy a megfelelő védelem elérése érdekében a gazdálkodási intézkedések szabályozó jellegűek legyenek) fényében mérlegelte. A Defra felülvizsgált megközelítése értelmében továbbá az is elvárás, hogy 2013. december végéig intézkedések bevezetésére kerüljön sor a kijelölt képződmények és a halászeszközök közötti nagy kockázatú (pirossal jelölt) kölcsönhatások kezelése céljából. Az MMO úgy véli, hogy mivel a képződmények védelme nem tűr halasztást, és mivel fennáll annak kockázata, hogy még az alacsony szintű kölcsönhatás is a képződmények károsodásához vezet, így ebben az esetben az önkéntes intézkedések nem megfelelőek.

4.1.3.   3. lehetőség: A fenéken vontatott halászeszközöknek a közösségi jelentőségű természeti területen történő használatának tilalmáról szóló MMO-rendelet („a terület teljes lezárása”)

A fenéken vontatott halászeszközök a közösségi jelentőségű természeti terület teljes Cape Bank részén történő használatának megtiltása nem szükséges az alapkőzetből kialakult zátonyképződmény védelméhez, továbbá szükségtelen gazdasági veszteséget okozna a közösségi jelentőségű természeti terület egyéb részeit használó halászok számára. A kirakodásokban bekövetkező becsült teljes veszteség – az 1. táblázatban bemutatottak szerint – 15 971,20 GBP lenne, az előnyben részesített lehetőség esetében becsült 11 788,83 GBP helyett, továbbá a szükséges végrehajtási költségek is sokkal magasabbak lennének.

4.1.4.   4. lehetőség: A fenéken vontatott halászeszközöknek a Sabellaria spinulosa csövesférgek által létrehozott zátonyképződmények felett történő használatának a megfelelő zónabeosztással történő tilalmáról szóló MMO-rendelet („övezeteken alapuló gazdálkodás”)

Ez az előnyben részesített lehetőség, amelynek a teljes körű elemzése az alábbiakban olvasható.

4.1.5.   A tevékenység szabályozása törvényen alapuló jogi aktussal, szabályozó rendelkezéssel vagy a halászati engedélyekre vonatkozó feltétellel

Ezek a szabályozási mechanizmusok ebben az esetben nem tekinthetők megfelelőnek. Az MMO a tengerhez és a parti területekhez való hozzáférésről szóló 2009. évi törvény (The Marine and Coastal Access Act 2009, MaCCA) szerinti rendeletalkotási hatásköre megfelelőbb, mivel ez a hatáskör úgy van kialakítva, hogy alkalmazható legyen a védett tengeri területeken belüli tevékenység szabályozására, biztosítva a megfelelő szintű hatáskört, rugalmasságot, konzultációt és gyorsaságot.

4.2.   Az ajánlott lehetőség:

4.2.1   A fenéken vontatott halászeszközöknek az alapkőzetből kialakult zátonyképződmény felett történő használatának a megfelelő zónabeosztással történő tilalmáról szóló MMO-rendelet („övezeteken alapuló gazdálkodás”).

4.2.2.   Ez a lehetőség azért ajánlott, mert a leginkább költséghatékony lehetőség. Az MMO a legmegfelelőbb hatóság a 0 és 12 tengeri mérföld közötti Cape Bank zátonyképződményt érintő halászati gazdálkodási intézkedések előmozdítására, mivel a terület egésze tekintetében hatáskörrel rendelkezik arra, hogy rendeleteket alkosson a közösségi jelentőségű természeti terület vonatkozásában megállapított természetvédelmi célok elérése érdekében. A javasolt tilalmi terület határainak meghatározására a képződmények kiterjedésére vonatkozó, rendelkezésre álló legjobb bizonyítéknak, valamint a képződmények és a rendelet szerinti határ közötti „védőzóna” szükségességének figyelembevételével került sor. A tilalmi terület alakjának mérlegelése során az egyszerű végrehajthatóság és a megfelelőséget előmozdító egyértelmű elhatárolás iránti igény is figyelembevételre került.

5.   Tudományos tényanyag

5.1.   A fenéken vontatott halászeszközök hatása az alapkőzetből kialakult zátonyra:

| 5.1.1. | A rendelkezésre álló bizonyítékok (29) – amelyek a halászat kemény tengerfenéki élőhelyekre gyakorolt hatását számszerűsítő empirikus tanulmányokból állnak – korlátozottak. Ismert azonban, hogy a vonóhálók sziklás felületek feletti vontatása a nagy méretű, álló helyzetű, tengerfenékre vagy más felületekre tapadó fajok, mint például a szivacsok és a korallok jelentős hányadának károsodását vagy pusztulását okozza (Løkkeborg 2005). Az Alaszkai-öbölben a vonóháló egyetlen átvontatása során a szivacsok 67%-a sérült (Freese et al 1999). Más fajok, mint például a hidroideák, tengeri rózsák, mohaállatok, zsákállatok és tüskésbőrűek érzékenyek a mobil halászeszközökre (McConnaughey et al 2000, Sewell és Hiscock 2005). A vonóhálós halászat egyben az élőhely komplexitását is csökkentheti, mivel a háló a kemény felülethez kapcsolódó sziklákat és kavicsokat elmozdítja (Engel és Kvitek 2008, Freese et al 1999). A károsodásnak való ellenállás fizikai szinten a felület típusától függően változik; az agyagpala zátonyok különösen érzékenyek a szerkezeti sérülésekre (Attrill et al 2011). Úgy tekinthető, hogy a jelentős károsodás kockázata elegendő alap a piros kockázati kategória, és ebből kifolyólag a gazdálkodási intézkedések idei évben történő végrehajtása előírásához. |
| --- | --- |

5.1.1.

A rendelkezésre álló bizonyítékok (29) – amelyek a halászat kemény tengerfenéki élőhelyekre gyakorolt hatását számszerűsítő empirikus tanulmányokból állnak – korlátozottak. Ismert azonban, hogy a vonóhálók sziklás felületek feletti vontatása a nagy méretű, álló helyzetű, tengerfenékre vagy más felületekre tapadó fajok, mint például a szivacsok és a korallok jelentős hányadának károsodását vagy pusztulását okozza (Løkkeborg 2005). Az Alaszkai-öbölben a vonóháló egyetlen átvontatása során a szivacsok 67%-a sérült (Freese et al 1999). Más fajok, mint például a hidroideák, tengeri rózsák, mohaállatok, zsákállatok és tüskésbőrűek érzékenyek a mobil halászeszközökre (McConnaughey et al 2000, Sewell és Hiscock 2005). A vonóhálós halászat egyben az élőhely komplexitását is csökkentheti, mivel a háló a kemény felülethez kapcsolódó sziklákat és kavicsokat elmozdítja (Engel és Kvitek 2008, Freese et al 1999). A károsodásnak való ellenállás fizikai szinten a felület típusától függően változik; az agyagpala zátonyok különösen érzékenyek a szerkezeti sérülésekre (Attrill et al 2011). Úgy tekinthető, hogy a jelentős károsodás kockázata elegendő alap a piros kockázati kategória, és ebből kifolyólag a gazdálkodási intézkedések idei évben történő végrehajtása előírásához.

5.2.   Az alapkőzetből kialakult zátonyképződmény kiterjedése

Az alábbi 1. ábra az alapkőzetből kialakult zátonyképződmény helyét mutatja a közösségi jelentőségű természeti terület Cape Bank részén belül.

1.   ábra

Helyszínrajz és zátonyképződmények térképe

6.   Érintett ágazatok

| 6.1. | Halászati ágazat: A tilalom főként a merevítőrudas fenékvonóhálót használó hajókat, a kotróhálós halászhajókat és egyéb fenékvonóhálós hajókat érinti, amelyek elsősorban a Newlyn kikötőjébe érkező hajókat jelentik. A francia és belga hajók rendelkeznek hozzáférési jogokkal a tengerfenéken élő fajok halászatára, de e fogások többségét nem az Egyesült Királyságban rakodják ki. A javasolt gazdálkodási intézkedésről folytatott előzetes konzultáció során az érintettekkel és a belga halászati ágazat képviselőivel folytatott párbeszédből kiderült, hogy a tengerfenéken vontatott halászeszközökkel folytatott halászati tevékenység korlátozott mértékű. Számos francia feszítőlapos fenékvonóhálós hajó halászik a javasolt Cape Bank tilalmi terület nyugati végén, és számos belga hajó ugyanezen terület északi végén. A várakozások szerint a beavatkozás a halászati ágazaton kívül egyéb ágazatokra nem lesz hatással. |
| --- | --- |

6.1.

Halászati ágazat: A tilalom főként a merevítőrudas fenékvonóhálót használó hajókat, a kotróhálós halászhajókat és egyéb fenékvonóhálós hajókat érinti, amelyek elsősorban a Newlyn kikötőjébe érkező hajókat jelentik. A francia és belga hajók rendelkeznek hozzáférési jogokkal a tengerfenéken élő fajok halászatára, de e fogások többségét nem az Egyesült Királyságban rakodják ki. A javasolt gazdálkodási intézkedésről folytatott előzetes konzultáció során az érintettekkel és a belga halászati ágazat képviselőivel folytatott párbeszédből kiderült, hogy a tengerfenéken vontatott halászeszközökkel folytatott halászati tevékenység korlátozott mértékű. Számos francia feszítőlapos fenékvonóhálós hajó halászik a javasolt Cape Bank tilalmi terület nyugati végén, és számos belga hajó ugyanezen terület északi végén. A várakozások szerint a beavatkozás a halászati ágazaton kívül egyéb ágazatokra nem lesz hatással.

| 6.2. | Helyi gazdaság és társadalom: Kicsi annak az eshetősége, hogy a kirakodott mennyiségek esetleges csökkenése és az ennek következtében a helyi halászatra gyakorolt hatás az egyesült királysági, francia és belga helyi közösségek számára társadalmi és gazdasági költségekkel fog járni. Ez annak köszönhető, hogy rendelkezésre állnak alternatív halászati területek, és ezért a halászati tevékenység áthelyeződése minimális lesz. Az előnyben részesített lehetőség valószínűleg kis mértékű hatásokkal jár majd, mivel a domináns halászatok a Newlyn, Mousehole, Sennen Cove, egyéb penwith-i öblök, St Ives és Hayle kikötőiben bejegyzett hajók esetében a statikus halászeszközök használatát támogatják. Az alapkőzetből kialakult zátonyok védelmének tágabb értelemben vett előnyeit a 7. szakasz mutatja be. |
| --- | --- |

6.2.

Helyi gazdaság és társadalom: Kicsi annak az eshetősége, hogy a kirakodott mennyiségek esetleges csökkenése és az ennek következtében a helyi halászatra gyakorolt hatás az egyesült királysági, francia és belga helyi közösségek számára társadalmi és gazdasági költségekkel fog járni. Ez annak köszönhető, hogy rendelkezésre állnak alternatív halászati területek, és ezért a halászati tevékenység áthelyeződése minimális lesz. Az előnyben részesített lehetőség valószínűleg kis mértékű hatásokkal jár majd, mivel a domináns halászatok a Newlyn, Mousehole, Sennen Cove, egyéb penwith-i öblök, St Ives és Hayle kikötőiben bejegyzett hajók esetében a statikus halászeszközök használatát támogatják. Az alapkőzetből kialakult zátonyok védelmének tágabb értelemben vett előnyeit a 7. szakasz mutatja be.

| 6.3. | Végrehajtó szervek: A 0-tól 12 tengeri mérföldig terjedő területen belüli javasolt tilalmi terület esetében a végrehajtással kapcsolatos vezető felelősség az MMO-t terheli, és ezért a kiegészítő végrehajtási költség az MMO-ra lenne hatással. Ezek a becsült költségek a 7. szakaszban kerülnek bemutatásra. |
| --- | --- |

6.3.

Végrehajtó szervek: A 0-tól 12 tengeri mérföldig terjedő területen belüli javasolt tilalmi terület esetében a végrehajtással kapcsolatos vezető felelősség az MMO-t terheli, és ezért a kiegészítő végrehajtási költség az MMO-ra lenne hatással. Ezek a becsült költségek a 7. szakaszban kerülnek bemutatásra.

7.   A költségek és előnyök elemzése

7.1.   Az ajánlott lehetőség költségei

7.1.1.   A fenéken vontatott eszközök a javasolt területen történő használatának tilalma az alábbi költségekkel járhat:

| — | a halászati területek csökkenése miatt jelentkező, a halászati ágazatot érintő közvetlen költségek; |
| --- | --- |

—

a halászati területek csökkenése miatt jelentkező, a halászati ágazatot érintő közvetlen költségek;

| — | a halászati tevékenységek más halászati területekre történő áthelyeződésével (kiszorulással) összefüggésben jelentkező, a halászati ágazatot érintő költségek; |
| --- | --- |

—

a halászati tevékenységek más halászati területekre történő áthelyeződésével (kiszorulással) összefüggésben jelentkező, a halászati ágazatot érintő költségek;

| — | más területeken található élőhelyeknek a kiszorulás miatti esetleges nagyobb arányú károsodásával kapcsolatos potenciális környezeti hatások; |
| --- | --- |

—

más területeken található élőhelyeknek a kiszorulás miatti esetleges nagyobb arányú károsodásával kapcsolatos potenciális környezeti hatások;

| — | az MMO-t terhelő közigazgatási és végrehajtási költségek. |
| --- | --- |

—

az MMO-t terhelő közigazgatási és végrehajtási költségek.

7.1.2.   A halászati ágazatot érintő költségek, beleértve a tevékenység esetleges áthelyeződésével kapcsolatos költségeket is, valamint az MMO-t érintő közigazgatási és végrehajtási költségek pénzben kifejezhetők, és ezek a becsült értékek e hatásvizsgálat részeként összehasonlításra és bemutatásra kerültek (az alábbi 1–2. táblázat). Az élőhelyek esetlegesen nagyobb fokú károsodása miatti környezetvédelmi költségek nehezen értékelhetők, és ezért ezek itt pénzben nem kifejezett költségként kerülnek bemutatásra.

7.2.   A halászati költségek elemzése

7.2.1.   A javasolt lezárás hatásainak értékelésére felhasznált információk az alábbi forrásokból származnak:

| — | hajók 2008 és 2011 közötti kirakodási adatai az MMO statisztikáiban található bejegyzett hajónapló- és értékesítési adatok alapján; |
| --- | --- |

—

hajók 2008 és 2011 közötti kirakodási adatai az MMO statisztikáiban található bejegyzett hajónapló- és értékesítési adatok alapján;

| — | ICES-négyszögre vonatkozó kirakodási adatok; a fogások becslésére irányuló további elemzések és a közösségi jelentőségű természeti területre és a zátonyra/védőzónára vonatkozó becsült kirakodások az Egyesült Királyság és egyéb tagállamok tekintetében (1. és 2. táblázat); |
| --- | --- |

—

ICES-négyszögre vonatkozó kirakodási adatok; a fogások becslésére irányuló további elemzések és a közösségi jelentőségű természeti területre és a zátonyra/védőzónára vonatkozó becsült kirakodások az Egyesült Királyság és egyéb tagállamok tekintetében (1. és 2. táblázat);

| — | a 2013. június–augusztusban tartott előzetes konzultáció során a halászoktól az MMO által begyűjtött információk; |
| --- | --- |

—

a 2013. június–augusztusban tartott előzetes konzultáció során a halászoktól az MMO által begyűjtött információk;

| — | a rendeletről 2013. szeptember 10-től2013. október 22-ig folytatott, az MMO által szervezett hivatalos konzultáció során az érintettektől begyűjtött információk; |
| --- | --- |

—

a rendeletről 2013. szeptember 10-től2013. október 22-ig folytatott, az MMO által szervezett hivatalos konzultáció során az érintettektől begyűjtött információk;

| — | a helyi MMO és IFCA parti tisztjének ismeretei. |
| --- | --- |

—

a helyi MMO és IFCA parti tisztjének ismeretei.

7.3.   Bizonytalanság és feltételezett adatok

7.3.1.   Az átlagos költség becslései a 29E4 ICES statisztikai négyszögön belüli közösségi jelentőségű természeti területen belüli becsült egyesült királysági kirakodási értékeken alapulnak (lásd a 2. ábrát). Nem ismert, hogy a kirakodások összértékének mekkora hányada származott közvetlenül a javasolt tilalmi területről, amely terület az ICES-négyszög kevesebb mint 5,79%-át teszi ki. A statisztikai adatok a meghatározott közösségi jelentőségű természeti területeket lefedő ICES-négyszögek területén belül folytatott bejelentett tevékenységek felhasználásával hoztak létre. A bejelentett tevékenységek adatai (a kirakodások mennyisége és értéke, valamint az alkalmazott halászeszközre vonatkozó adatok) az MMO Ifish-adatbázisából származnak. A belga és francia hajókra vonatkozó információk a tagállamok által a Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság (HTMGB) halászati erőkifejtési rendszerek munkacsoportjának bejelentett kirakodási adatok kivonataiból származnak. A halászati költségek megállapítására szolgáló módszerek további, részletes ismertetése az A. és B. mellékletben szerepel.

7.3.2.   A javasolt tilalmi területre vonatkozó, az 1. táblázatban részletezett értékek meghatározása úgy történt, hogy a közösségi jelentőségű természeti területen belüli becsült értékekre a közösségi jelentőségű természeti területen belüli, tilalom alá eső négyszögterületen alapuló százalékos értéket alkalmaztak. A javasolt tilalmi területek négyszögterülete a legtöbb esetben viszonylag kicsi a közösségi jelentőségű természeti terület egészéhez képest. Ezért a részletezett becslést körültekintéssel kell használni, mivel az nem a javasolt tilalmi területen belüli hozzárendelt valós értéket mutatja. Az is elismert azonban, hogy a zátony körüli esetlegesen megnövekedett biológiai sokféleség azt jelenti, hogy az viszonylag gazdagabb halászati terület lehet, és előfordulhat, hogy az elemzés alulbecsüli a csökkent halászati terület értékét.

7.3.3.   A halászoktól és egyéb érdekelt felektől az előzetes konzultációs megbeszélések során szerzett információkat a tudományos tényanyag és a feltételezések alátámasztásához használták fel, azzal a fenntartással, hogy ezek csupán szóbeli beszámolókon alapuló bizonyítékok. Az összegyűjtött információk eseti jelleggel nyújtott információk voltak, és pusztán pillanatnyi betekintést adnak azon válaszadók részéről, akik a nap folyamán észrevételekkel szolgáltak. A válaszadók száma kizárólag azokat a személyeket reprezentálja, akik önállóan szolgáltattak információt, nem pedig azokat, akik a megállapításokkal szükségszerűen egyetértenek vagy nem értenek egyet.

7.3.4.   A más tagállamok kirakodásaira vonatkozó adatok korlátozottak, mivel az ilyen hajók többsége nem az Egyesült Királyságban rakodik ki. Bizonyos feltételezések azonban tehetők az egyéb tagállamok 15 méternél hosszabb hajóinak flottájától az Egyesült Királyság FMC-rendszerébe beérkező, a 7.4 szakaszban részletezett VMS-adatok alapján.

2.   ábra

A 29E4 ICES statisztikai négyszöget és a Land's End és Cape Bank közösségi jelentőségű természeti területet mutató térkép

7.4.   Halászati tevékenység a Land’s End és Cape Bank közösségi jelentőségű természeti területen

7.4.1.   A 29E4 ICES területen halászó egyesült királysági hajók többsége 10 méternél rövidebb és túlnyomó részben eresztőhálós hajó (165 hajó), kézi zsinóros hajó (146 hajó), rákkosárrakó hajó (71 hajó) és egyéb fenékvonóhálós hajó (11 hajó). Létezik néhány 15 méternél hosszabb, merevítőrudas fenékvonóhálós hajó is (25 hajó).

7.4.2.   A kirakodott fajok elsősorban nyíltvízi halak, rákfélék, tengerfenéken élő halak és puhatestűek.

7.4.3.   A francia és a belga hajók hozzáférési joggal rendelkeznek a közösségi jelentőségű természeti területnek az alapvonaltól számított 6 tengeri mérföldön túl eső területeihez.

7.4.4.   Az ICES-területeken belül üzemeltetett francia és belga hajók többsége 15 méternél hosszabb hajó, néhány 10 méternél rövidebb hajóval. A más tagállamok kirakodásaira vonatkozó adatok korlátozottak, mivel az ilyen hajók többsége nem az Egyesült Királyságban rakodik ki. 7.4.5. A francia és belga flottától beérkezett VMS-adatok (30) szerint a francia és belga hajók a közösségi jelentőségű természeti terület javasolt tilalmi területein belül, amelyekhez egyébként hozzáférési joguk van, minimális tevékenységet folytatnak vagy egyáltalán nem folytatnak tevékenységet (3. és 4. ábra).

7.4.5.   2013. július 12-én Oostende városában előzetes konzultációs találkozóra került sor a belga halászati ágazattal, a belga halászati hatóságok segítségével. A találkozó arra szolgált, hogy tájékoztatást nyújtson az angliai közösségi jelentőségű természeti terület kereskedelmi célú halászatának a 6 és 12 tengeri mérföld közötti területre vonatkozó belga halászati hozzáférési jogok tekintetében történő esetleges szabályozásáról. A július 12-i találkozón részt vevő ágazati képviselők jelezték, hogy a közösségi jelentőségű természeti területen található, alapkőzetből kialakult zátonyképződmény védelmét célzó jelenlegi javasolt intézkedések nincsenek jelentős hatással a tevékenységükre. Ezekről az alapkőzetből létrejött zátonyképződményekről az a kialakult vélemény, hogy többnyire nem túl előnyösek a fenéken vontatott eszközökkel folytatott halászat szempontjából. 2013. szeptember 27-én Párizsban konzultációs találkozóra került sor a francia hatóságokkal és a halászati ágazat képviselőivel, melynek során megerősítésre került, hogy tizenkettő 15–24 méter hosszú normandiai feszítőlapos fenékvonóhálós hajó tartózkodik a javasolt Cape Bank tilalmi területen.

7.4.6.   Mind a belga, mind a francia halászati ágazat képviselőitől kapott hivatalos konzultációs válaszok megerősítették, hogy bizonyos halászati tevékenység zajlik a javasolt tilalmi területen.

3.   ábra

2012-es francia VMS helyzetmeghatározási jelentések

4.   ábra

2012-es belga VMS helyzetmeghatározási jelentések

7.5.   Az érintett kirakodások értékelése

Egyesült Királyság

7.5.1.   A halászhajók esetében tapasztalható közvetlen hatás a fogás csökkenése, és ezen keresztül a javasolt tilalmi területen használt fenéken vontatott eszközökkel elért kirakodások csökkenése. A potenciális hatások megbecslése érdekében elemzésre kerültek az MMO által összeállított kirakodási adatok.

7.5.2.   A 29E4 ICES statisztikai négyszög területéről származó érintett kirakodások számítását (a 2008 januárja óta a területen halászóként azonosított egyesült királysági hajókra vonatkozóan) az 1. táblázat tartalmazza. Az 1. táblázatban található becslések a 2008. január és 2011. december közötti átlagos kirakodásokon alapulnak.

1.   táblázat

A 29E4 ICES-területről származó egyesült királysági kirakodások éves átlagban és a közösségi jelentőségű természeti területen belüli becsült átlagos kirakodások (2008. január–2011. december)

| Halászeszköz típusa | Kirakodott tömeg
  (tonna) | Érték, ICES 29E4
  (GBP) | Érték az SCI-n belül
  (GBP) | Érték a tilalmi területen belül (az SCI 73,813%-a)
  (GBP) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Merevítőrudas vonóhálót használó hajók | 209 | 830 886 | 2 492,30 | 1 839,65 |
| Kotróhálós hajók | 86 | 120 294 | — | — |
| Norvég homár fogására szolgáló vonóhálót használó hajók | 3 | 3 753 | 141,90 | 104,74 |
| Egyéb fenékvonóhálós hajók | 161 | 342 297 | 13 337 | 9 844,44 |
| Összesen | 459 | 1 297 230 | 15 971,20 | 11 788,83 |

Halászeszköz típusa

Kirakodott tömeg

(tonna)

Érték, ICES 29E4

(GBP)

Érték az SCI-n belül

(GBP)

Érték a tilalmi területen belül (az SCI 73,813%-a)

(GBP)

Merevítőrudas vonóhálót használó hajók

209

830 886

2 492,30

1 839,65

Kotróhálós hajók

86

120 294

—

—

Norvég homár fogására szolgáló vonóhálót használó hajók

3

3 753

141,90

104,74

Egyéb fenékvonóhálós hajók

161

342 297

13 337

9 844,44

Összesen

459

1 297 230

15 971,20

11 788,83

7.5.3.   A közösségi jelentőségű természeti területen belüli kirakodások becsült értékei úgy kerültek kiszámításra, hogy a rendelkezésre álló (a minden egyes halászhajó által ICES- négyszögek szerinti bontásban rendelkezésre bocsátott) kirakodási adatokat hozzárendelték a halászhajó közösségi jelentőségű természeti területen belüli tevékenységre vonatkozó (VMS-jelentéseken alapuló) adatokhoz . Ez a megközelítés az egyes ICES-négyszögekre vonatkozó kirakodások adott arányát rendeli hozzá a közösségi jelentőségű természeti területhez, a közösségi jelentőségű természeti területen folytatott tevékenység szintje alapján.

A Land’s End és Cape Bank közösségi jelentőségű természeti terület esetében az ICES-négyszögre (29E4) vonatkozó kirakodási adatokat használták, és azokat a hajó mérete (15 méternél hosszabb hajók, 10–15 méter hosszú hajók és 10 méternél rövidebb hajók) szerint kategorizálták.

A javasolt tilalmi területről származó kirakodások értékét ezt követően a közösségi jelentőségű természeti területről származó becsült érték arányában becsülték meg (az adott területek mérete alapján).

A közösségi jelentőségű természeti területhez kapcsolódó ICES-négyszögeken belüli tevékenység teljes bontását lásd a 2008–2011-es időszak kiegészítő halászati statisztikai táblázataiban.

A becslések szerint a 15 méternél hosszabb merevítőrudas fenékvonóhálós hajókból álló flották esetében a közösségi jelentőségű természeti területről származó átlagos éves jövedelem 2 434,6 GBP. A 15 méternél hosszabb, kotróhálót működtető halászhajóknál nulla szerepel, ahogyan az egyéb fenékvonóhálós hajóknál is. A 10 méter alatti kategória esetében a merevítőrudas fenékvonóhálós hajók flottájának becsült átlagos éves jövedelme 10,90 GBP. A 10–15 méter hosszúságú merevítőrudas fenékvonóhálós hajók esetében a becsült átlagos éves jövedelem 46,80 GBP. (A részletes bontást lásd a 2008–2011-es halászati statisztikai táblázatok 5. táblázatában.)

Az érintettekkel folytatott előzetes konzultáció során kiderült, hogy a rendelet bevezetésének pénzügyi hatása elsősorban a fenékvonóhálós és a fésűkagylók halászatát célzó kotróhálós tevékenységre lenne.

7.5.4.   A becslések szerint a javasolt tilalmi területen (amely a közösségi jelentőségű természeti terület 73,813 %-a) a kirakodásokban bekövetkező teljes veszteség 11 788,83 GBP lenne.

7.5.5.   A becsült teljes költség valószínűleg túlzó, mivel azt úgy állapították meg, hogy nem számoltak a halászati tevékenységek áthelyeződésével.

Franciaország és Belgium

7.5.6.   A VMS-adatok elemzéséből kiderül, hogy a 29E4 ICES-négyszögön belül belga hajók által végzett halászati tevékenység túlnyomórészt a közösségi jelentőségű természeti területen kívül zajlik. 2012-ben 26 belga hajó halászott az ICES-négyszög északi részein.

A 29E4 ICES-négyszögön belül francia hajók által folytatott halászati tevékenység túlnyomórészt a közösségi jelentőségű természeti területen kívül, attól északnyugatra zajlik. 2012-ben 46 francia hajó jelentett olyan VMS-helyzetet 1-6 csomó sebesség mellett, amely a közösségi jelentőségű természeti terület Cape Bank területének nyugati részében található.

7.5.7.   A belga hajók által végzett halászati tevékenység ezen a területen elsősorban nyelvhalra, a francia tevékenység pedig foltos tőkehalra és közönséges tőkehalra irányul. A B. mellékletben („Az ICES-négyszögekben tartózkodó nem egyesült királysági hajók elemzése”) említett módszertan alkalmazásával az alábbi becslések születtek a 2012-es évre vonatkozóan:

| — | A közösségi jelentőségű természeti terület hozzáférhető részén belüli belga tevékenységből származó kirakodott mennyiség a becslések szerint 0,44 tonna. Ez a becslések szerint 1 749 GBP értéknek felel meg. |
| --- | --- |

—

A közösségi jelentőségű természeti terület hozzáférhető részén belüli belga tevékenységből származó kirakodott mennyiség a becslések szerint 0,44 tonna. Ez a becslések szerint 1 749 GBP értéknek felel meg.

| — | A közösségi jelentőségű természeti terület hozzáférhető részén belüli francia tevékenységből származó kirakodott mennyiség a becslések szerint 24,98 tonna. Ez a becslések szerint 44 036 GBP értéknek felel meg. |
| --- | --- |

—

A közösségi jelentőségű természeti terület hozzáférhető részén belüli francia tevékenységből származó kirakodott mennyiség a becslések szerint 24,98 tonna. Ez a becslések szerint 44 036 GBP értéknek felel meg.

7.5.8.   A 3. és 4. ábra azonban azt mutatja, hogy a legtöbb halászati tevékenység a helyszín északnyugati folyosóján összpontosul, amely kívül esik a javasolt tilalmi területen (zátonyképződmény és védőzóna). Ennélfogva a kirakodásokban bekövetkező tényleges becsült veszteség feltehetően lényegesen kisebb a fenti becsült értékeknél. A javasolt tilalmi területen belüli és a terület körüli nem egyesült királysági halászati tevékenységre vonatkozó további információkat lásd a B. mellékletben.

7.6.   A lezárás várható hatásai a halászati flottára

7.6.1.   Mivel a kirakodásokban bekövetkező becsült veszteség a várakozások szerint túlzó becslés (mivel az alapkőzetből kialakult zátonyképződmény felett, a fenéken vontatott eszközökkel végzett halászati tevékenység korlátozott mértékű), így a lezárás hatása a halászati flottára várhatóan korlátozott lesz. Az érintett halászok közül többen kijelentették az előzetes konzultációs megbeszélések során, hogy nem használnak fenéken vontatott eszközöket az alapkőzetből kialakult zátonyképződmény felett, mivel az károsítaná a halászeszközeiket. A francia és belga halászati ágazat képviselői megerősítették, hogy csökken a halászterület a javasolt Cape Bank tilalmi terület nyugati és északi részén, azonban könnyen elérhetők alternatív halászterületek.

7.7.   Alkalmazkodóképesség

7.7.1.   A javasolt lezárás által a halászati tevékenységekre gyakorolt várható hatások értékeléséhez vizsgálni kell azt is, hogy a hajók milyen mértékben lennének képesek fenntartani a fogások értékét más területekre történő áttelepüléssel.

7.7.2.   A halászokat megkérték, hogy töltsenek ki egy kérdőívet, amely információkkal szolgál ehhez az értékeléshez, és ennek során közvetlenül rákérdeztek, hogy a javasolt lezárás eredményeképpen milyen mértékben következne be a tevékenység más területekre való áthelyeződése, és mennyire lennének képesek alternatív területeken halászni és alkalmazkodni, hogy fenntartsák a fogások értékét. Az érintett halászok közül többen kijelentették, hogy nem tudnának halászati területet vagy halászeszköz-típust váltani, de mivel ez a javasolt lehetőség csak az alapkőzetből képződött zátonyképződmény felett és a védőzónán belül korlátozná a halászati tevékenységet, az adott területről való kiszorulás eshetősége minimális.

7.7.3.   Az előnyben részesített lehetőség (a javasolt tilalmi területre vonatkozó rendelet) bevezetése – és nem a teljes terület lezárása – eredményeképpen a fenéken vontatott halászeszközöket használó hajók adott területről való kiszorulása csak minimális lesz. A francia és belga halászati ágazat képviselői megerősítették az előzetes és a hivatalos konzultáció során, hogy a tilalom által érintett javasolt területen halászati tevékenység zajlik. Azonban nem nyilatkoztak kifejezetten a kiszorulás mértékéről és az alternatív halászterületekről.

7.7.4.   A tervek szerint a halászeszközök technológiája terén bekövetkezett fejlődés bizonyítékai és az érzékeny képződményekre gyakorolt hatás a „sárga/zöld” folyamat keretében kerül mérlegelésre.

7.8.   Közvetett költségek

7.8.1.   Környezetvédelmi költségek

Az ajánlott lehetőség esetében a költségek növekedésének esélye minimális az alternatív halászterületek elérése érdekében messzebbre hajózó hajók üzemanyaga tekintetében, mivel a legtöbb halász azt jelezte, hogy nem halásznak ezen a területen, illetve az alternatív halászterületek könnyen elérhetők.

7.9.   Közigazgatási és végrehajtási költségek

7.9.1.   Az MMO információszerzésen és kockázatértékelésen alapuló végrehajtási megközelítést alkalmaz, a különböző kormányzati szabályozó szervek által a Nemzeti Információszerzési Modellel összhangban elfogadottak szerint (31). Amennyiben a szerzett információk alapján nem teljesülés vagy annak kockázata áll fenn, akkor az MMO külön az adott védett tengeri terület igényeinek megfelelő végrehajtási stratégiát dolgoz ki, és szükség esetén annak megfelelően használja fel az erőforrásokat. Ez adott esetben magában foglalhatja a haditengerészet jelenlétét, a légi felügyeletet vagy az egyéb hatóságokkal (pl. a part menti halászatért és természetmegőrzésért felelős hatóságokkal (IFCA-k), az Egyesült Királyság határőrségével (UK Border Force) vagy a Környezetvédelmi Ügynökséggel (EA)) folytatott közös műveleteket. Az esetleges közös műveleteket az MMO hangolja össze. Az MMO által a védett tengeri területek szabályozására alkalmazott elveket a jogalkotói és szabályozói reformról szóló 2006. évi törvény (Legislative and Regulatory Reform Act 2006) és a szabályozókra vonatkozó megfelelési szabályzat (Regulators' Compliance Code) állapítja meg. Az elvek célja annak biztosítása, hogy az MMO bármely intézkedésének végrehajtása során arányosan, elszámoltathatóan, következetesen, átláthatóan és célirányosan járjon el (32).

7.9.2.   A javasolt rendelet végrehajtása a jelenlegi költségvetésen belül valósul meg. A 12 méternél hosszabb hajók esetében a tengeri és légi végrehajtás irányítási eszköze az Európai Unió műholdas hajómegfigyelési rendszere (EU VMS) lesz. A területen tapasztalható alacsony szintű halászati tevékenység eredményeképpen a gazdasági intézkedés nem teljesülésének kockázata minimális vagy alacsony lesz (33). A 2. táblázat bemutatja az előnyben részesített lehetőségnek az irányításához szükséges becsült végrehajtási költségeket.

2.   táblázat

Az ajánlott lehetőség végrehajtásának éves többletköltségei
   (34)

| Tevékenység | Egységenkénti költség
  (GBP) | Egységek becsült száma évenként | Összes költség évenként
  (GBP) |
| --- | --- | --- | --- |
| A Királyi Haditengerészet (Royal Navy) által biztosított felszíni felügyelet, helyszínenként | 4 000 nap | 1 | 4 000 |
| Közös végrehajtási őrjáratok a helyi SFC/IFCA szervezettel, helyszínenként | 800–1 000 nap | 5 | 4 000–5 000 |
| Légi felügyelet, helyszínenként | 2 050 óra | 2 | 4 100 |
| Vizsgálatok/eljárások, helyszínenként | 10 375 eset | 1 | 10 375 |
| Összesen | | 9 | 22 475–23 475 |

Tevékenység

Egységenkénti költség

(GBP)

Egységek becsült száma évenként

Összes költség évenként

(GBP)

A Királyi Haditengerészet (Royal Navy) által biztosított felszíni felügyelet, helyszínenként

4 000 nap

1

4 000

Közös végrehajtási őrjáratok a helyi SFC/IFCA szervezettel, helyszínenként

800–1 000 nap

5

4 000–5 000

Légi felügyelet, helyszínenként

2 050 óra

2

4 100

Vizsgálatok/eljárások, helyszínenként

10 375 eset

1

10 375

Összesen

9

22 475–23 475

3.   táblázat

Az ajánlott lehetőség pénzben kifejezett költségeinek éves profilja – (millió GBP) változatlan árak mellett

| | É0 | É1 | É2 | É3 | É4 | É5 | É6 | É7 | É8 | É9 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Átmeneti költség | NINCS | NINCS | NINCS | NINCS | NINCS | NINCS | NINCS | NINCS | NINCS | NINCS |
| Éves ismétlődő költség – Legjobb becslés | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 |
| Alacsony | 0,022475 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 |
| Magas | 0,023475 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 |
| Éves költségek jelenértéke összesen (35): | 0,2 millió GBP |

É0

É1

É2

É3

É4

É5

É6

É7

É8

É9

Átmeneti költség

NINCS

NINCS

NINCS

NINCS

NINCS

NINCS

NINCS

NINCS

NINCS

NINCS

Éves ismétlődő költség – Legjobb becslés

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

Alacsony

0,022475

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

Magas

0,023475

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

Éves költségek jelenértéke összesen (35):

0,2 millió GBP

7.10.   Az ajánlott lehetőség előnyei

7.10.1.   A fenéken vontatott halászeszközök kizárása a javasolt tilalmi területről megakadályozza a fenéken vontatott halászeszközök használatát az alapkőzetből kialakult zátonyképződmény felett, és az alábbi előnyökkel jár:

| — | Az alapkőzetből kialakult zátonyképződmények élőhelyeinek megőrzéséhez kapcsolódó környezetvédelmi előnyök |
| --- | --- |

—

Az alapkőzetből kialakult zátonyképződmények élőhelyeinek megőrzéséhez kapcsolódó környezetvédelmi előnyök

A környezetvédelmi előnyök itt nem pénzben kifejezett előnyökként vannak feltüntetve.

7.11.   Környezetvédelmi előnyök

7.11.1.   A közösségi jelentőségű természeti területen előforduló, alapkőzetből kialakult zátonyok az ország biológiailag legváltozatosabb zátonyai közé tartoznak, és fontos szerepet játszanak az olyan fajok fenntartásában, amelyek ritkának minősülnek vagy bioföldrajzi elterjedésük határán fordulnak elő. Bár az egyes zátonyok viszonylag kis méretűek (országos és helyi szinten egyaránt), ökológiai szempontból sokféleség jellemzi őket, és helyi szinten (a méretük tekintetében) jelentős területet tesznek ki az állandóan víz alatt lévő part menti zátony típusú élőhelyekből (36).

7.11.2.   A közösségi jelentőségű természeti terület két, szinte teljes egészében gránitból álló fő zátonyterületet (Axelsson & Dewey, 2011; Birchenough et al., 2008); egy, a parttal határos zátonyterületet (a közösségi jelentőségű természeti terület Land's Endben található része – a part menti, felszínből kiemelkedő zátonyalképződmény) és egy széles, íves, félhold alakú, nagyjából a partvonalat követő part menti álló zátonyterületet (a közösségi jelentőségű természeti terület Cape Bank része – a part menti, felszínből kiemelkedő zátonyalképződmény) foglal magában. A part menti, felszínből kiemelkedő zátonyt az MMO fogja kezelni. Ezt a területet túlnyomórészt tengeri hínárok borítják, ahol a mohaállat- és hidroidapázsit-közösségek, illetve tüskésbőrűek mellett előfordul a Pentapora fascialis fajhoz tartozó mohaállat, az Echinus esculentus fajhoz tartozó tüskésbőrű és a Cliona celata kőfúró szivacs is (Birchenough et al., 2008a). Az áramlatok és hullámtevékenység okozta vízmozgás a szivacsok, tengeri zsákállatok, tengeri rózsák és lágykorallok sűrű növekedését is ösztönzi (Irving, 1996) (37).

7.11.3.   A zátonyok egyben bizonyos fokú partvédelmet is biztosítanak, és fontos területei a tápanyagkörforgásnak, a szén és nitrogén megkötésének és az üledék stabilizálásának.

7.11.4.   A védett zátonyélőhely természetes menedéket nyújt a halászat által célzott és járulékosan fogott fajok populációi számára.

7.11.5.   E rendelet előnyei a megfelelő védelem biztosítása és az ökológiai jellemzők megőrzése, ami a többi halászterülethez képest a biológiai sokféleség még intenzívebb megjelenéséhez vezethet.

7.11.6.   A rendelet bevezetésével járó környezetvédelmi előnyök jelentősek, mivel a rendelet védi a területen található, alapkőzetből kialakult zátonyképződményeket a fenéken vontatott halászeszközök hatásaitól. Ez pedig hozzá fog járulni a „fenntartás” környezetvédelmi célkitűzés teljesüléséhez. Ez további előnnyel jár a közösségi jelentőségű természeti területen található egyéb képződmények számára, valamint a javasolt tilalom eredményeképpen összességében előnyösen fog hatni zátonyra mint élőhelyre. Továbbá elősegítheti a terület szabadidős hasznosítását, így például annak búvárkodás és szabadidős horgászat céljára történő hasznosítását, amely tevékenységek pozitív hatást gyakorolhatnak a helyi gazdaságra.

7.12.   Társadalmi és gazdasági előnyök

7.12.1.   Fennáll annak a lehetősége, hogy az alapkőzetből kialakult zátonyképződmény és az élőhely állapotának megőrzése növeli a terület vonzerejét a szabadidős felhasználók, köztük a búvárok és horgászok számára (S.E.Rees et al, 2013 (38); D.R. Chae et al, 2012 (39)). Ennek köszönhetően a területre irányuló idegenforgalom aránya is növekedhet, és így a helyi vállalkozásoknál elköltött pénz összege is növekedhet (S.E.Rees et al, 2013).

7.12.2.   Az övezeteken alapuló gazdálkodási megközelítésnek az egész terület lezárása helyett történő bevezetése korlátozza a fenéken vontatott halászeszközöket használó hajók adott területről való kiszorulását.

7.13.   A költségek és előnyök eloszlása

7.13.1.   A társadalmi és gazdasági költségek jellemzően egyesült királysági, franciaországi és belgiumi helyi szinten oszlanak el (a végrehajtási költségek kivételével), míg az általános környezetvédelmi előnyök szélesebb területet fednek le, inkább országos hatást kifejtve.

A. melléklet: Megjegyzések az Egyesült Királyság halászati statisztikai adatainak kivonatához és táblázataihoz

Az európai tengeri területként meghatározott területeket lefedő ICES-négyszögeken belüli bejelentett tevékenységeket összefoglaló adattáblázatok az MMO honlapján (40) állnak részletesen rendelkezésre.

Ez a részletességi szint a lehető legnagyobb részletességi szint az egyesült királysági halászati igazgatási szervek rendelkezésére álló bejelentett adatok körében.

Ezek az adatok tájékoztatást adnak a területeket lefedő négyszögekből származó kirakodások mennyiségéről és értékéről, valamint a hajókra, a használt halászeszközökre és a kifogott fajokra vonatkozó részletekről.

Ezeken a halászati tevékenységre vonatkozó adatokon túlmenően a 15 méternél hosszabb hajók 2 óránként jelentik a pontos földrajzi helyzetüket az egyesült királysági hajómegfigyelési rendszerek (VMS, Vessel Monitoring System) részeként.

Az ilyen, 15 méternél hosszabb hajók esetében lehetőség volt a tevékenységjelentési rendszerekből származó viszonylag durvább térbeli adatok kombinálására a VMS-rendszerből származó részletes helyzetjelentésekkel, hogy a halászati tevékenységet pontosabban meg lehessen becsülni. A tevékenységre vonatkozó adatoknak ez a részletes átdolgozása lehetővé teszi a részletezett európai tengeri területeken belül végzett tevékenység becslését a 15 méternél hosszabb hajók esetében.

Ahol rendelkezésre állnak ilyen adatok, ott az adattáblázatokban az ICES-négyszögeken belüli általános tevékenységre vonatkozó adatok mellett feltüntetésre kerülnek a 15 méternél hosszabb hajók esetében; és ezt követően az e két adatkészlet közötti arányt alkalmazzák az egyéb hajóhosszakra is avégett, hogy megközelítő becslést adjanak a 15 méternél rövidebb hajók által a javasolt tilalmi területen végzett tevékenységre.

Fontos figyelembe venni, hogy a javasolt tilalmi terület part menti vizekben található, ezért a 15 méternél hosszabb hajók által a területeken belül végzett tevékenység arányainak felhasználása az egyéb egyesült királysági hajók tevékenységének megbecsléséhez pontatlan módszer lehet, mivel a nagyobb hajók általában a többi hajóhoz képest távolabb halásznak a partoktól, különösen a 10 méternél hosszabb hajókhoz képest.

A táblázatokban ezek az adatok szürke színnel vannak kiemelve annak jelzésére, hogy becsült adatok, így körültekintéssel kell használni azokat.

Az alábbiakban látható az ezen elemzés tárgyát képező part menti európai tengeri területek listája – egyes négyszögek egynél több területet fednek el – ezek sárga színnel vannak kiemelve.

Ez az átfedés azt jelenti, hogy a javasolt tilalmi területek teljes potenciális lefedettsége nem becsülhető meg az egyes területekre vonatkozó elemzések összesítésével. Az alábbi táblázat részleteket tartalmaz a javasolt tilalmi területeken található ICES-négyszögekben végzett teljes tevékenység 15 méternél hosszabb hajókra vonatkozó arányáról (ezekre a hajókra vonatkozóan rendelkezésre állnak részletes műholdas adatok).

Ennek megfelelően, az európai tengeri területek nagyarányú lefedettségét mutató hajók esetében a VMS-tevékenység alapján az egyéb hajóhossz-kategóriákra vonatkozó becslések várhatóan megbízhatóbbak, mint az alacsony lefedettségi aránnyal rendelkező helyszínek esetében.

B. melléklet: Megjegyzések a nem egyesült királysági halászati statisztikai adatokhoz

Ezek a táblázatok a tagállamok által a Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság (HTMGB) halászati erőkifejtési rendszerek munkacsoportjának bejelentett kirakodási adatok kivonataiból származnak.

Ez a csoport tevékenységének részeként különféle adatállományokat hoz létre, ideértve az egyes tagállamok fajok szerinti kirakodásaira vonatkozó adatokat az egyes ICES-négyszögekre lebontva, a kapcsolódó hajókategóriákkal együtt.

Ez az adatállomány a HTMGB munkacsoportjánál felmerült igények kielégítésére készült, és ezért körültekintően kell feldolgozni avégett, hogy elkerülhető legyen a tevékenységi adatok kétszeres figyelembevétele. Az adatok az HTMGB weboldaláról származnak: (41)

A bejelentett adatok ellenőrzése érdekében az összesített értékek bizonyos kvótaállományok esetében összevetetésre kerültek az EU FIDES rendszerekben rögzített tevékenységgel.

Azonban továbbra is vannak eltérések az HTMGB adatfájlokban a faj/terület kombinációkra bejelentett és az ugyanilyen részletességi szinttel a FIDES fogásbejelentési rendszerei részeként a kvóták kihasználásának nyomon követése érdekében bejelentett összesített adatok között. Ezért ezek a számadatok csak tájékoztatást adnak a területen az érintett tagállamok által folytatott tevékenység szintjéről, tehát nem pontos adatok.

Az egyesült királysági hajók az érintett ICES-négyszögből vagy hasonló területekről származó kirakodásainak átlagos értékét felhasználva tájékoztató jellegű, pénzben kifejezett értékek kerültek meghatározásra.

Ahol valamely évre vonatkozóan hiányoznak az adatok, az nem feltétlenül jelenti azt, hogy nem jelentettek be tevékenységet, hanem lehet annak az eredménye, hogy nem bocsátottak rendelkezésre adatokat.

A NEM EGYESÜLT KIRÁLYSÁGI HAJÓK E HATÁSVIZSGÁLAT TÁRGYÁT KÉPEZŐ KÖZÖSSÉGI JELENTŐSÉGŰ TERMÉSZETI TERÜLETET LEFEDŐ ICES-NÉGYSZÖGEKBEN VÉGZETT VMS-TEVÉKENYSÉGÉNEK ELEMZÉSE

Alkalmazott módszertan:

Az elemzés úgy készült, hogy az annak meghatározására szolgáló szabványos módszert, hogy az egyesült királysági hajók egy adott, részletesen meghatározott területen folytattak-e halászati tevékenységet vagy sem, a nem egyesült királysági hajókra – különösen az egyesült királysági part menti vizek bizonyos részeihez történelmi hozzáférési joggal rendelkező Franciaország és Belgium hajóira – vonatkozóan kapott információkra alkalmazták.

A módszer része a halászati tevékenység megbecslése a VMS-adatokból, a hajónak a VMS-üzenetek („pingek”) keretében jelentett sebessége alapján.

A részletezett területet lefedő érintett négyszögben vagy négyszögekben tartózkodó nem egyesült királysági hajóktól kapott minden egyes VMS-ping adatait kijelölik az Egyesült Királyság VMS-rendszerében, kivonatot készítve az olyan adatokról, mint például a hajó azonosító (CFR) száma, földrajzi helyzete és sebessége, valamint a pingüzenet dátuma és időpontja.

Minden egyes pingüzenet értékelésre kerül, és ha a sebesség >=1 csomó vagy <=6 csomó, akkor az halászati tevékenység végzését mutatja.

Az érintett négyszög(ek)re vonatkozó ilyen pingüzenetek ezt követően GIS-szoftverben feldolgozásra kerülnek annak megállapítása végett, hogy a földrajzi helyzet az érintett területen belül vagy kívül volt.

Ez lehetővé teszi a részletesen meghatározott területen belül található négyszögön belül az egyes tagállamok esetében rögzített halászati pingüzenetek arányának kiszámítását. Ezt a tényezőt ezt követően az érintett tagállamra vonatkozó HTMGB-adatállományokban látható általános kirakodási szintre alkalmazzák avégett, hogy a részletesen meghatározott terület vonatkozásában megbecsülhető legyen a nem egyesült királysági hajók tevékenységének intenzitása.

BELGA ÉS FRANCIA HAJÓK ÁLTAL A LAND'S END ÉS CAPE BANK TERÜLETET LEFEDŐ 29E4 ICES-NÉGYSZÖGÖN BELÜL FOLYTATOTT TEVÉKENYSÉG ÖSSZESÍTÉSE

Ez az összesítés a tagállami hajók tevékenységének összesítése a kirakodott hal mennyisége és értéke tekintetében, az alábbiakra vonatkozóan:

| (1) | Az érintett területet lefedő ICES-négyszögön belül, fenéken vontatott halászeszközök használatával végzett tevékenység összesen. |
| --- | --- |

(1)

Az érintett területet lefedő ICES-négyszögön belül, fenéken vontatott halászeszközök használatával végzett tevékenység összesen.

| (2) | A meghatározott területen, fenéken vontatott halászeszközök használatával végzett tevékenységre vonatkozó becslések. |
| --- | --- |

(2)

A meghatározott területen, fenéken vontatott halászeszközök használatával végzett tevékenységre vonatkozó becslések.

A. rész – a tevékenység által kitermelt teljes mennyiség

| | | (1) | (2) |
| --- | --- | --- | --- |
| | | A 29E4 ICES-négyszögben végzett tevékenység (tonna) | Az SCI-n belüli tevékenység becslése (tonna) a 2010–2012-es maximális VMS-aktivitás alapján |
| BELGIUM | Halászeszköz kódja | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| 15 méternél hosszabb | BT2 (42) | 105,77 | 76,81 | 121,77 | 352,38 | 0,13 | 0,10 | 0,15 | 0,44 |
| | TR2 (43) | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,35 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| | 29E4 összesen | 105,77 | 76,81 | 121,77 | 352,73 | 0,13 | 0,10 | 0,15 | 0,44 |
| FRANCIAORSZÁG | Halászeszköz kódja | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| 0–15 méter hosszú | Merevítőrudas | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 2,15 | | | | 0,05 |
| | Fenékvonóhálós | 0,00 | 0,00 | 3,00 | 0,17 | | | 0,07 | |
| | Kotróhálós | 0,00 | 0,00 | 9,63 | 0,00 | | | 0,23 | |
| 15 méternél hosszabb | Fenékvonóhálós | 0,00 | 0,00 | 940,59 | 1 055,57 | | | 22,21 | 24,93 |
| | Kotróhálós | 0,00 | 0,00 | 13,26 | 0,00 | | | 0,31 | |
| | 29E4 összesen | 0,00 | 0,00 | 966,48 | 1 057,89 | 0,00 | 0,00 | 22,82 | 24,98 |

(1)

(2)

A 29E4 ICES-négyszögben végzett tevékenység (tonna)

Az SCI-n belüli tevékenység becslése (tonna) a 2010–2012-es maximális VMS-aktivitás alapján

BELGIUM

Halászeszköz kódja

2009

2010

2011

2012

2009

2010

2011

2012

15 méternél hosszabb

BT2 (42)

105,77

76,81

121,77

352,38

0,13

0,10

0,15

0,44

TR2 (43)

0,00

0,00

0,00

0,35

0,00

0,00

0,00

0,00

29E4 összesen

105,77

76,81

121,77

352,73

0,13

0,10

0,15

0,44

FRANCIAORSZÁG

Halászeszköz kódja

2009

2010

2011

2012

2009

2010

2011

2012

0–15 méter hosszú

Merevítőrudas

0,00

0,00

0,00

2,15

0,05

Fenékvonóhálós

0,00

0,00

3,00

0,17

0,07

Kotróhálós

0,00

0,00

9,63

0,00

0,23

15 méternél hosszabb

Fenékvonóhálós

0,00

0,00

940,59

1 055,57

22,21

24,93

Kotróhálós

0,00

0,00

13,26

0,00

0,31

29E4 összesen

0,00

0,00

966,48

1 057,89

0,00

0,00

22,82

24,98

B. rész - a tevékenység értéke összesen

| | | (1) | (2) |
| --- | --- | --- | --- |
| | | A 29E4 ICES-négyszögben végzett tevékenység (GBP) | Az SCI-n belüli tevékenység becslése (GBP) a 2009–2012-es maximális VMS-aktivitás alapján |
| BELGIUM | Halászeszköz kódja | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| 15 méternél hosszabb | BT2 (44) | 442 857 | 404 990 | 705 959 | 1 409 228 | 549 | 502 | 876 | 1 748 |
| | TR2 (45) | 0 | 0 | 0 | 522 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| | 29E4 összesen | 442 857 | 404 990 | 705 959 | 1 409 751 | 549 | 502 | 876 | 1 749 |
| FRANCIAORSZÁG | Halászeszköz kódja | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| 0–15 méter hosszú | Merevítőrudas | 0 | 0 | 0 | 8 116 | 0 | 0 | 0 | 192 |
| | Fenékvonóhálós | 0 | 0 | 4 898 | 1 452 | 0 | 0 | 116 | 34 |
| | Kotróhálós | 0 | 0 | 15 722 | 0 | 0 | 0 | 371 | 0 |
| 15 méternél hosszabb | Fenékvonóhálós | 0 | 0 | 1 804 373 | 1 855 331 | 0 | 0 | 42 607 | 43 810 |
| | Kotróhálós | 0 | 0 | 21 648 | 0 | 0 | 0 | 511 | 0 |
| | 29E4 összesen | 0 | 0 | 1 846 641 | 1 864 899 | 0 | 0 | 43 605 | 44 036 |

(1)

(2)

A 29E4 ICES-négyszögben végzett tevékenység (GBP)

Az SCI-n belüli tevékenység becslése (GBP) a 2009–2012-es maximális VMS-aktivitás alapján

BELGIUM

Halászeszköz kódja

2009

2010

2011

2012

2009

2010

2011

2012

15 méternél hosszabb

BT2 (44)

442 857

404 990

705 959

1 409 228

549

502

876

1 748

TR2 (45)

0

0

0

522

0

0

0

1

29E4 összesen

442 857

404 990

705 959

1 409 751

549

502

876

1 749

FRANCIAORSZÁG

Halászeszköz kódja

2009

2010

2011

2012

2009

2010

2011

2012

0–15 méter hosszú

Merevítőrudas

0

0

0

8 116

0

0

0

192

Fenékvonóhálós

0

0

4 898

1 452

0

0

116

34

Kotróhálós

0

0

15 722

0

0

0

371

0

15 méternél hosszabb

Fenékvonóhálós

0

0

1 804 373

1 855 331

0

0

42 607

43 810

Kotróhálós

0

0

21 648

0

0

0

511

0

29E4 összesen

0

0

1 846 641

1 864 899

0

0

43 605

44 036

A tevékenység részletes bemutatásáért lásd az Egyesült Királyságon kívüli halászati statisztikai adatokat.

V.   MELLÉKLET

Image

Image

Image

Image

TUDOMÁNYOS TÉNYANYAG

1.   Bevezetés

| 1.1. | Terület: Start Point to Plymouth Sound and Eddystone közösségi jelentőségű természeti terület (46). |
| --- | --- |

1.1.

Terület: Start Point to Plymouth Sound and Eddystone közösségi jelentőségű természeti terület (46).

| 1.2. | A Start Point to Plymouth Sound and Eddystone közösségi jelentőségű természeti területet a területén található, alapkőzetből kialakult zátonyközösségek miatt jelölték ki. Az alapkőzetből képződött zátonyközösségek olyan kiálló sziklákkal borított területek, amelyeken különféle növények és állatok telepedtek meg. A zátonyok közösségében a vízfelszínhez közeli napsütötte övezettől, ahol főként növények, mint pl. hínárerdők és vörös algák élnek, a mélyebb vízrétegekig, ahol a zátonyokat különféle állatok, mint például a tüskésbőrűek, a szivacsok, a korallok, a tengeri rózsák, a mohaállatok és a rákfélék népesítik be, előfordulhat átmenet (47). |
| --- | --- |

1.2.

A Start Point to Plymouth Sound and Eddystone közösségi jelentőségű természeti területet a területén található, alapkőzetből kialakult zátonyközösségek miatt jelölték ki. Az alapkőzetből képződött zátonyközösségek olyan kiálló sziklákkal borított területek, amelyeken különféle növények és állatok telepedtek meg. A zátonyok közösségében a vízfelszínhez közeli napsütötte övezettől, ahol főként növények, mint pl. hínárerdők és vörös algák élnek, a mélyebb vízrétegekig, ahol a zátonyokat különféle állatok, mint például a tüskésbőrűek, a szivacsok, a korallok, a tengeri rózsák, a mohaállatok és a rákfélék népesítik be, előfordulhat átmenet (47).

| 1.3. | Az ezen a területen előforduló, alapkőzetből kialakult zátonyok az ország biológiailag legváltozatosabb zátonyai közé tartoznak, és fontos szerepet játszanak az olyan fajok fenntartásában, amelyek ritkának minősülnek vagy bioföldrajzi elterjedésük határán fordulnak elő. |
| --- | --- |

1.3.

Az ezen a területen előforduló, alapkőzetből kialakult zátonyok az ország biológiailag legváltozatosabb zátonyai közé tartoznak, és fontos szerepet játszanak az olyan fajok fenntartásában, amelyek ritkának minősülnek vagy bioföldrajzi elterjedésük határán fordulnak elő.

| 1.4. | A Környezetvédelmi, Élelmiszer- és Vidékügyi Minisztérium (Department for Environment, Food and Rural Affairs, Defra) az európai tengeri területeken folytatott halászati gazdálkodásra vonatkozó felülvizsgált megközelítést vezetett be. Ennek következtében a Tengergazdálkodási Szervezetnek – annak érdekében, hogy biztosítsa az élőhelyvédelmi irányelv (48) 6. cikkének való maradéktalan megfelelést – olyan intézkedéseket szükséges megállapítania, amelyek az alapvonaltól számított 6–12 tengeri mérföld között található közösségi jelentőségű természeti terület területén az alapkőzetből kialakult zátonyképződményeknek a fenéken vontatott halászeszközöktől történő védelmére irányulnak. |
| --- | --- |

1.4.

A Környezetvédelmi, Élelmiszer- és Vidékügyi Minisztérium (Department for Environment, Food and Rural Affairs, Defra) az európai tengeri területeken folytatott halászati gazdálkodásra vonatkozó felülvizsgált megközelítést vezetett be. Ennek következtében a Tengergazdálkodási Szervezetnek – annak érdekében, hogy biztosítsa az élőhelyvédelmi irányelv (48) 6. cikkének való maradéktalan megfelelést – olyan intézkedéseket szükséges megállapítania, amelyek az alapvonaltól számított 6–12 tengeri mérföld között található közösségi jelentőségű természeti terület területén az alapkőzetből kialakult zátonyképződményeknek a fenéken vontatott halászeszközöktől történő védelmére irányulnak.

| 1.5. | A fenéken vontatott halászeszközök olyan halászeszközök, amelyeket a tengerben tolnak vagy vontatnak, miközben azok érintkeznek a tengerfenékkel. Ide tartoznak a feszítőlapos és merevítőrudas fenékvonóhálók és a kagylóhalászatra szolgáló kotróhálók. Következesképpen a tevékenységek és a zátonyképződmények közötti ilyen kölcsönhatásokat korlátozó gazdálkodási intézkedésekre van szükség. |
| --- | --- |

1.5.

A fenéken vontatott halászeszközök olyan halászeszközök, amelyeket a tengerben tolnak vagy vontatnak, miközben azok érintkeznek a tengerfenékkel. Ide tartoznak a feszítőlapos és merevítőrudas fenékvonóhálók és a kagylóhalászatra szolgáló kotróhálók. Következesképpen a tevékenységek és a zátonyképződmények közötti ilyen kölcsönhatásokat korlátozó gazdálkodási intézkedésekre van szükség.

| 1.6. | Ez a hatásvizsgálat azzal a céllal készült, hogy körvonalazza az MMO által javasolt, a zátonyképződmények védelme érdekében a fenéken vontatott halászeszközök használatának megtiltására irányuló rendelettel járó költségeket és előnyöket. A hatásvizsgálat azt is ismerteti, hogy miért az ajánlott lehetőség az előnyben részesített szabályozási lehetőség. A hatásvizsgálat tervezete nyilvános konzultáció tárgyát képezte. |
| --- | --- |

1.6.

Ez a hatásvizsgálat azzal a céllal készült, hogy körvonalazza az MMO által javasolt, a zátonyképződmények védelme érdekében a fenéken vontatott halászeszközök használatának megtiltására irányuló rendelettel járó költségeket és előnyöket. A hatásvizsgálat azt is ismerteti, hogy miért az ajánlott lehetőség az előnyben részesített szabályozási lehetőség. A hatásvizsgálat tervezete nyilvános konzultáció tárgyát képezte.

| 1.7. | A bizonyítékgyűjtési szakaszban a hatásvizsgálat alapjául szolgáló adatokat és bizonyítékokat a Natural England környezetvédelmi szervezettől, a part menti halászatért és természetmegőrzésért felelős hatóságoktól (IFCA-k) és az MMO-tól szerezték be. Az MMO ezen túlmenően a Cornwall IFCA-val együtt 2013. június 10-én Looe városában, valamint a Devon & Severn IFCA)-val együtt 2013. június 11-én Plymouthban önkéntes részvételen alapuló ülést tartott azzal a céllal, hogy az érdekelt feleknek közvetlen kérdéseket tegyen fel, és bizonyítékokat gyűjtsön arról, hogy a tilalmi területek javasolt létrehozásának milyen gazdasági hatásai lesznek. 2013. július 12-én a belga hatóságok és a belga halászati ágazat képviselőinek részvételével Belgiumban, 2013. szeptember 27-én pedig a francia hatóságok és a francia halászati ágazat képviselőinek részvételével Párizsban értekezletet tartottak. A belga halászati ágazat képviselője által ezzel kapcsolatban tett észrevételek szerint, míg a javasolt védőzónák kivételével a javasolt tilalmi területen igen kis arányban használnak fenéken vontatott halászeszközöket, az alapkőzetből kialakult zátonyképződmények, különösen az Eddystone és Hatt Rock közötti folyosókon belül halászati tevékenység zajlik, amely folyosók továbbra is hozzáférhetők lesznek. A kereskedelmi halászokkal folytatott interjúk során elhangzott információkat és megállapításokat rögzítették és szóbeli beszámolókon alapuló bizonyítékként belefoglalták ebbe a hatásvizsgálatba. |
| --- | --- |

1.7.

A bizonyítékgyűjtési szakaszban a hatásvizsgálat alapjául szolgáló adatokat és bizonyítékokat a Natural England környezetvédelmi szervezettől, a part menti halászatért és természetmegőrzésért felelős hatóságoktól (IFCA-k) és az MMO-tól szerezték be. Az MMO ezen túlmenően a Cornwall IFCA-val együtt 2013. június 10-én Looe városában, valamint a Devon & Severn IFCA)-val együtt 2013. június 11-én Plymouthban önkéntes részvételen alapuló ülést tartott azzal a céllal, hogy az érdekelt feleknek közvetlen kérdéseket tegyen fel, és bizonyítékokat gyűjtsön arról, hogy a tilalmi területek javasolt létrehozásának milyen gazdasági hatásai lesznek. 2013. július 12-én a belga hatóságok és a belga halászati ágazat képviselőinek részvételével Belgiumban, 2013. szeptember 27-én pedig a francia hatóságok és a francia halászati ágazat képviselőinek részvételével Párizsban értekezletet tartottak. A belga halászati ágazat képviselője által ezzel kapcsolatban tett észrevételek szerint, míg a javasolt védőzónák kivételével a javasolt tilalmi területen igen kis arányban használnak fenéken vontatott halászeszközöket, az alapkőzetből kialakult zátonyképződmények, különösen az Eddystone és Hatt Rock közötti folyosókon belül halászati tevékenység zajlik, amely folyosók továbbra is hozzáférhetők lesznek. A kereskedelmi halászokkal folytatott interjúk során elhangzott információkat és megállapításokat rögzítették és szóbeli beszámolókon alapuló bizonyítékként belefoglalták ebbe a hatásvizsgálatba.

| 1.8. | A törvényerejű rendelet meghozatalára irányuló eljárás részeként a szóban forgó területre vonatkozó javasolt rendelet és a hatásvizsgálat tervezetéről hivatalosan 2013. szeptember 10-től2013. október 22-ig folyt konzultáció. A francia halászat képviselőinek észrevételei megerősítették, hogy a javasolt Hatt Rock tilalmi területen belül vonatott halászeszközökkel halásznak. A belga halászati ágazat képviselőinek válasza megerősítette, hogy a belga hajók korlátozott mértékű halászati tevékenységet folytatnak ezen a területen. |
| --- | --- |

1.8.

A törvényerejű rendelet meghozatalára irányuló eljárás részeként a szóban forgó területre vonatkozó javasolt rendelet és a hatásvizsgálat tervezetéről hivatalosan 2013. szeptember 10-től2013. október 22-ig folyt konzultáció. A francia halászat képviselőinek észrevételei megerősítették, hogy a javasolt Hatt Rock tilalmi területen belül vonatott halászeszközökkel halásznak. A belga halászati ágazat képviselőinek válasza megerősítette, hogy a belga hajók korlátozott mértékű halászati tevékenységet folytatnak ezen a területen.

2.   A beavatkozás indokai

| 2.1. | A Környezetvédelmi, Élelmiszer- és Vidékügyi Minisztérium (Department for Environment, Food and Rural Affairs, Defra) 2012 augusztusában felülvizsgálta az európai tengeri területeken folytatott halászati gazdálkodást annak érdekében, hogy megállapítsa a területen található képződmények jó állapotban tartásához szükséges jövőbeni szabályozási intézkedéseket. Ennek eredményeként létrejött egy, az európai tengeri területeken folytatott halászati gazdálkodásra vonatkozó felülvizsgált megközelítés (49). |
| --- | --- |

2.1.

A Környezetvédelmi, Élelmiszer- és Vidékügyi Minisztérium (Department for Environment, Food and Rural Affairs, Defra) 2012 augusztusában felülvizsgálta az európai tengeri területeken folytatott halászati gazdálkodást annak érdekében, hogy megállapítsa a területen található képződmények jó állapotban tartásához szükséges jövőbeni szabályozási intézkedéseket. Ennek eredményeként létrejött egy, az európai tengeri területeken folytatott halászati gazdálkodásra vonatkozó felülvizsgált megközelítés (49).

| 2.2. | A felülvizsgált megközelítést kutatási eredmények alapján, kockázatrangsorolás szerint és szakaszosan hajtják végre. A kockázatok rangsorolásához egy olyan mátrix (50) biztosítja az információkat, amely a halászati tevékenységek és az ökológiai képződmények közötti kölcsönhatásból származó kockázatokat osztályozza. A mátrixban a tevékenységek és a képződmények közötti kölcsönhatásokat piros, sárga, zöld és kék színnel osztályozták. A piros színnel jelölt kölcsönhatások esetében a gazdálkodási intézkedések 2013 végéig történő végrehajtása elsőbbséget élvez (függetlenül a tevékenység tényleges szintéjtől) annak érdekében, hogy a kijelölt képződmények károsodását az élőhelyvédelmi irányelv 6. cikkének (2) bekezdése szerinti követelményeknek megfelelően megelőzzék. A sárga színnel jelzett kölcsönhatások esetében helyszíni értékelések szükségesek annak meghatározásához, hogy a képződmények védelméhez az adott tevékenységeket szükséges-e szabályozni. A zöld színnel jelzett kölcsönhatások esetében szintén helyszíni értékelések szükségesek annak megállapításához, hogy fellépnek-e kombinált hatások. A kék szín azt jelöli, hogy nincs kölcsönhatás, és így nincs szükség további értékelésre (51). |
| --- | --- |

2.2.

A felülvizsgált megközelítést kutatási eredmények alapján, kockázatrangsorolás szerint és szakaszosan hajtják végre. A kockázatok rangsorolásához egy olyan mátrix (50) biztosítja az információkat, amely a halászati tevékenységek és az ökológiai képződmények közötti kölcsönhatásból származó kockázatokat osztályozza. A mátrixban a tevékenységek és a képződmények közötti kölcsönhatásokat piros, sárga, zöld és kék színnel osztályozták. A piros színnel jelölt kölcsönhatások esetében a gazdálkodási intézkedések 2013 végéig történő végrehajtása elsőbbséget élvez (függetlenül a tevékenység tényleges szintéjtől) annak érdekében, hogy a kijelölt képződmények károsodását az élőhelyvédelmi irányelv 6. cikkének (2) bekezdése szerinti követelményeknek megfelelően megelőzzék. A sárga színnel jelzett kölcsönhatások esetében helyszíni értékelések szükségesek annak meghatározásához, hogy a képződmények védelméhez az adott tevékenységeket szükséges-e szabályozni. A zöld színnel jelzett kölcsönhatások esetében szintén helyszíni értékelések szükségesek annak megállapításához, hogy fellépnek-e kombinált hatások. A kék szín azt jelöli, hogy nincs kölcsönhatás, és így nincs szükség további értékelésre (51).

| 2.3. | Az élőhelyvédelmi irányelv (52) 6. cikkének (1) bekezdése és 6. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy a különleges természetmegőrzési területeken (SAC-k) és különleges természetvédelmi területeken (SPA-k) (53) a tagállamok:






  — | megállapítják a területek védelméhez szükséges olyan intézkedéseket, amelyek az adott természeti területen megtalálható, I. mellékletben szereplő természetes élőhelytípusok, illetve II. mellékletben szereplő fajok ökológiai szükségleteinek megfelelnek; |
| --- | --- | --- |

2.3.

Az élőhelyvédelmi irányelv (52) 6. cikkének (1) bekezdése és 6. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy a különleges természetmegőrzési területeken (SAC-k) és különleges természetvédelmi területeken (SPA-k) (53) a tagállamok:

—

megállapítják a területek védelméhez szükséges olyan intézkedéseket, amelyek az adott természeti területen megtalálható, I. mellékletben szereplő természetes élőhelytípusok, illetve II. mellékletben szereplő fajok ökológiai szükségleteinek megfelelnek;

| — | megteszik a szükséges intézkedéseket az olyan természetes élőhelytípusok és olyan fajok élőhelyei károsodásának és a fajok megzavarásának megakadályozására, amelyek céljára az egyes területeket kijelölték. |
| --- | --- |

—

megteszik a szükséges intézkedéseket az olyan természetes élőhelytípusok és olyan fajok élőhelyei károsodásának és a fajok megzavarásának megakadályozására, amelyek céljára az egyes területeket kijelölték.

| 2.4. | Az élőhelyek és fajok védelméről szóló 2010. évi rendelet 8. szakaszának (1) bekezdésében foglalt fogalommeghatározás szerint az európai tengeri területek – többek között – a különleges természetmegőrzési területek (SAC-k), a különleges természetvédelmi területek (SPA-k) és a közösségi jelentőségű természeti területek (SCI-k). A rendelet 6. része megállapítja az európai tengeri területekre vonatkozó kezelési követelményeket, az élőhelyvédelmi irányelv 6. cikke (2) bekezdésének, 6. cikke (3) bekezdésének és 6. cikke (4) bekezdésének megfelelően. |
| --- | --- |

2.4.

Az élőhelyek és fajok védelméről szóló 2010. évi rendelet 8. szakaszának (1) bekezdésében foglalt fogalommeghatározás szerint az európai tengeri területek – többek között – a különleges természetmegőrzési területek (SAC-k), a különleges természetvédelmi területek (SPA-k) és a közösségi jelentőségű természeti területek (SCI-k). A rendelet 6. része megállapítja az európai tengeri területekre vonatkozó kezelési követelményeket, az élőhelyvédelmi irányelv 6. cikke (2) bekezdésének, 6. cikke (3) bekezdésének és 6. cikke (4) bekezdésének megfelelően.

| 2.5. | A Start Point to Plymouth Sound and Eddystone közösségi jelentőségű természeti területen alapkőzetből kialakult olyan zátonyképződmények találhatók, amelyek esetében a fenéken vontatott halászeszközök használatából eredő kockázatot piros színnel osztályozták, ezért a kockázat megszüntetése érdekében gazdálkodási intézkedésekre van szükség. Az MMO felelős azoknak az intézkedéseknek a végrehajtásáért, amelyekkel a fenéken vontatott halászeszközök használatának megtiltásával kiiktatható az eszközök és a zátonyképződmények közötti kölcsönhatás. A mátrixban dokumentált egyéb halászeszköztípusok és az alapkőzetből kialakult zátonyképződmények közötti kölcsönhatásokat a „sárga/zöld” értékelési eljárás keretében értékelik. |
| --- | --- |

2.5.

A Start Point to Plymouth Sound and Eddystone közösségi jelentőségű természeti területen alapkőzetből kialakult olyan zátonyképződmények találhatók, amelyek esetében a fenéken vontatott halászeszközök használatából eredő kockázatot piros színnel osztályozták, ezért a kockázat megszüntetése érdekében gazdálkodási intézkedésekre van szükség. Az MMO felelős azoknak az intézkedéseknek a végrehajtásáért, amelyekkel a fenéken vontatott halászeszközök használatának megtiltásával kiiktatható az eszközök és a zátonyképződmények közötti kölcsönhatás. A mátrixban dokumentált egyéb halászeszköztípusok és az alapkőzetből kialakult zátonyképződmények közötti kölcsönhatásokat a „sárga/zöld” értékelési eljárás keretében értékelik.

| 2.6. | A terület Eddystone része két közigazgatási területen fekszik: a 0–6 tengeri mérföld közötti és a 6–12 tengeri mérföld közötti területen. A 6 tengeri mérföldön belül található, alapkőzetből kialakult zátonyképződmények kezelése a Cornwall IFCA rendeletével fog megvalósulni, a 6–12 tengeri mérföld széles sávon belüli területen fekvő, alapkőzetből kialakult zátonyképződmények kezelése pedig az MMO rendeletével fog megvalósulni. |
| --- | --- |

2.6.

A terület Eddystone része két közigazgatási területen fekszik: a 0–6 tengeri mérföld közötti és a 6–12 tengeri mérföld közötti területen. A 6 tengeri mérföldön belül található, alapkőzetből kialakult zátonyképződmények kezelése a Cornwall IFCA rendeletével fog megvalósulni, a 6–12 tengeri mérföld széles sávon belüli területen fekvő, alapkőzetből kialakult zátonyképződmények kezelése pedig az MMO rendeletével fog megvalósulni.

| 2.7. | Az alapkőzetből kialakult zátonyképződmények pontos helyének és kiterjedésének meghatározását a Natural England (54) szolgáltatta. A védőzóna a Natural England iránymutatás-tervezetén (55) alapul, amely a védett képződmény mélysége alapján tesz javaslatot a védőzóna méretére. Az e területen található, alapkőzetből kialakult zátonyképződmények körülbelül 60 méter mélységig terjednek. A Natural England iránymutatása 25–200 méter közötti mélységek esetében a képződmény mélysége háromszorosának megfelelő kiterjedésű védőzónát javasol. A 60 méter háromszorosa 180 méteres védőzónát eredményezne. Mivel a képződmény mélysége nem ismert pontosan és az valamivel 60 méteren túlra is terjedhet, ezért 200 méteres védőzóna került alkalmazásra. A védőzóna határa ezt követően lekerekítésre került, hogy könnyebb legyen a megfelelés és a végrehajtás. |
| --- | --- |

2.7.

Az alapkőzetből kialakult zátonyképződmények pontos helyének és kiterjedésének meghatározását a Natural England (54) szolgáltatta. A védőzóna a Natural England iránymutatás-tervezetén (55) alapul, amely a védett képződmény mélysége alapján tesz javaslatot a védőzóna méretére. Az e területen található, alapkőzetből kialakult zátonyképződmények körülbelül 60 méter mélységig terjednek. A Natural England iránymutatása 25–200 méter közötti mélységek esetében a képződmény mélysége háromszorosának megfelelő kiterjedésű védőzónát javasol. A 60 méter háromszorosa 180 méteres védőzónát eredményezne. Mivel a képződmény mélysége nem ismert pontosan és az valamivel 60 méteren túlra is terjedhet, ezért 200 méteres védőzóna került alkalmazásra. A védőzóna határa ezt követően lekerekítésre került, hogy könnyebb legyen a megfelelés és a végrehajtás.

| 2.8. | A beavatkozás a tengeri környezettel kapcsolatos piaci hiányosságoknak a képződmények védelmére irányuló olyan megfelelő szabályozási intézkedések (mint pl. ez a rendelet) végrehajtásával történő orvoslásához szükséges, amelyek végrehajtása a negatív externáliák csökkentését vagy megfelelő enyhítését célozza. A rendelet végrehajtása biztosítja a közjavak folyamatos rendelkezésre állását a tengeri környezetben. |
| --- | --- |

2.8.

A beavatkozás a tengeri környezettel kapcsolatos piaci hiányosságoknak a képződmények védelmére irányuló olyan megfelelő szabályozási intézkedések (mint pl. ez a rendelet) végrehajtásával történő orvoslásához szükséges, amelyek végrehajtása a negatív externáliák csökkentését vagy megfelelő enyhítését célozza. A rendelet végrehajtása biztosítja a közjavak folyamatos rendelkezésre állását a tengeri környezetben.

| 2.9. | Piaci hiányosságok jelentkeznek, ha a piac nem vezet hatékony eredményekre (56). A tengeri környezet összefüggésében ezek a piaci hiányosságok a következők:






  — | Közjavak és -szolgáltatások — a tengeri környezet adta különféle javak és szolgáltatások, mint például az éghajlat-szabályozás és a biológiai sokféleség, „közjavaknak” minősülnek (senki sem zárható ki abból, hogy az általuk biztosított előnyökből részesüljön, továbbá a szolgáltatás igénybevételével nem csökkennek a mások rendelkezésére álló szolgáltatások). A közjavak jellegzetessége abban áll, hogy az egyénnek nincs szükségszerűen gazdasági indíttatása arra, hogy önkéntesen, akár tettlegesen, akár pénzben hozzájáruljon azok folyamatos fenntartásához, ami a közjavak hiányához, vagy – ebben az esetben – a közjavak nem megfelelő védelméhez vezet. |
| --- | --- | --- |

2.9.

Piaci hiányosságok jelentkeznek, ha a piac nem vezet hatékony eredményekre (56). A tengeri környezet összefüggésében ezek a piaci hiányosságok a következők:

—

Közjavak és -szolgáltatások — a tengeri környezet adta különféle javak és szolgáltatások, mint például az éghajlat-szabályozás és a biológiai sokféleség, „közjavaknak” minősülnek (senki sem zárható ki abból, hogy az általuk biztosított előnyökből részesüljön, továbbá a szolgáltatás igénybevételével nem csökkennek a mások rendelkezésére álló szolgáltatások). A közjavak jellegzetessége abban áll, hogy az egyénnek nincs szükségszerűen gazdasági indíttatása arra, hogy önkéntesen, akár tettlegesen, akár pénzben hozzájáruljon azok folyamatos fenntartásához, ami a közjavak hiányához, vagy – ebben az esetben – a közjavak nem megfelelő védelméhez vezet.

| — | Negatív externáliák — negatív externáliák akkor jelentkeznek, amikor a tengeri környezetet érő károsodás következményeit nem csak a kárt okozó használók viselik. A tenger adta javakhoz és szolgáltatásokhoz sok esetben nincs pénzben kifejezett ár hozzárendelve, következésképpen a károsodás költsége nincs közvetlenül kifejezve a piacon. Még az olyan termékek esetében is, amelyekkel kereskednek (mint például a vadon élő halak), a piaci árak nem mindig tükrözik a teljes gazdasági költséget, amelyet összességében az egyének és a társadalom viselnek. |
| --- | --- |

—

Negatív externáliák — negatív externáliák akkor jelentkeznek, amikor a tengeri környezetet érő károsodás következményeit nem csak a kárt okozó használók viselik. A tenger adta javakhoz és szolgáltatásokhoz sok esetben nincs pénzben kifejezett ár hozzárendelve, következésképpen a károsodás költsége nincs közvetlenül kifejezve a piacon. Még az olyan termékek esetében is, amelyekkel kereskednek (mint például a vadon élő halak), a piaci árak nem mindig tükrözik a teljes gazdasági költséget, amelyet összességében az egyének és a társadalom viselnek.

| 2.10. | A tengeri környezettel kapcsolatos piaci hiányosságok mindkét okának orvoslása érdekében kormányzati beavatkozás szükséges. Az európai tengeri területek kijelölt zátonyképződményeinek megőrzésére irányuló gazdálkodási intézkedések biztosítják a negatív externáliák csökkentését vagy megfelelő enyhítését. A gazdálkodási intézkedések továbbá támogatják a közjavak folyamatos rendelkezésre állását a tengeri környezetben, például az Angliát övező tengerek biológiai sokféleségének megőrzését. |
| --- | --- |

2.10.

A tengeri környezettel kapcsolatos piaci hiányosságok mindkét okának orvoslása érdekében kormányzati beavatkozás szükséges. Az európai tengeri területek kijelölt zátonyképződményeinek megőrzésére irányuló gazdálkodási intézkedések biztosítják a negatív externáliák csökkentését vagy megfelelő enyhítését. A gazdálkodási intézkedések továbbá támogatják a közjavak folyamatos rendelkezésre állását a tengeri környezetben, például az Angliát övező tengerek biológiai sokféleségének megőrzését.

3.   Szabályozási célkitűzések és az elérni kívánt hatások

| 3.1. | A tengerhez és a parti területekhez való hozzáférésről szóló 2009. évi törvény (MaCAA) (57) azzal a céllal hozta létre a Tengergazdálkodási Szervezetet (MMO), hogy az az egészséges tengerek, fenntartható halászat és életképes ágazat biztosítása érdekében a társadalmi, környezeti és gazdasági előnyök közötti megfelelő egyensúly sikeres fenntartásával fenntartható tengeri környezetet és part menti halászatot vezessen, támogasson és irányítson. |
| --- | --- |

3.1.

A tengerhez és a parti területekhez való hozzáférésről szóló 2009. évi törvény (MaCAA) (57) azzal a céllal hozta létre a Tengergazdálkodási Szervezetet (MMO), hogy az az egészséges tengerek, fenntartható halászat és életképes ágazat biztosítása érdekében a társadalmi, környezeti és gazdasági előnyök közötti megfelelő egyensúly sikeres fenntartásával fenntartható tengeri környezetet és part menti halászatot vezessen, támogasson és irányítson.

| 3.2. | Az erre a hatásvizsgálatra vonatkozó szabályozási célkitűzés a szóban forgó területre megállapított természetvédelmi célok teljesülésének előmozdítása annak biztosításával, hogy az alapkőzetből képződött zátonyképződmények védve legyenek a fenéken vontatott halászeszközök okozta károsodás kockázatától. |
| --- | --- |

3.2.

Az erre a hatásvizsgálatra vonatkozó szabályozási célkitűzés a szóban forgó területre megállapított természetvédelmi célok teljesülésének előmozdítása annak biztosításával, hogy az alapkőzetből képződött zátonyképződmények védve legyenek a fenéken vontatott halászeszközök okozta károsodás kockázatától.

| 3.3. | A területre megállapított természetvédelmi célok a következők:






  — | A természetes változások függvényében az alábbiak fenntartása:






  — | az alapkőzetből kialakult zátonyélőhely kiterjedése és az élőhely sokfélesége, valamint az azt alkotó fajok; |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.

A területre megállapított természetvédelmi célok a következők:

—

A természetes változások függvényében az alábbiak fenntartása:

—

az alapkőzetből kialakult zátonyélőhely kiterjedése és az élőhely sokfélesége, valamint az azt alkotó fajok;

| — | az élőhely közösségi szerkezete (például az egyes fontosabb fajok populációszerkezete és azok hozzájárulása az ökoszisztéma működéséhez); |
| --- | --- |

—

az élőhely közösségi szerkezete (például az egyes fontosabb fajok populációszerkezete és azok hozzájárulása az ökoszisztéma működéséhez);

| — | a természetes környezeti minőség (például a vízminőség, a lebegő üledék szintjei stb.); |
| --- | --- |

—

a természetes környezeti minőség (például a vízminőség, a lebegő üledék szintjei stb.);

| — | a természetes környezeti folyamatok (például a környezetben természetesen bekövetkező biológiai és fizikai folyamatok, mint például a víz körforgása és az üledék lerakodása nem térhet el a kijelölés idején tapasztalható kiindulási értéktől). (58) |
| --- | --- |

—

a természetes környezeti folyamatok (például a környezetben természetesen bekövetkező biológiai és fizikai folyamatok, mint például a víz körforgása és az üledék lerakodása nem térhet el a kijelölés idején tapasztalható kiindulási értéktől). (58)

| 3.4. | A szabályozással elérni kívánt hatás az, hogy az alapkőzetből kialakult zátonyképződmények károsodásának kockázata csökkenjen, valamint hogy az élőhelyvédelmi irányelv 6. cikke szerinti kötelezettségek teljesüljenek. Továbbá a gazdálkodási beavatkozással járó gazdasági hatások is – lehetőség szerint – minimális szintre lesznek csökkentve. |
| --- | --- |

3.4.

A szabályozással elérni kívánt hatás az, hogy az alapkőzetből kialakult zátonyképződmények károsodásának kockázata csökkenjen, valamint hogy az élőhelyvédelmi irányelv 6. cikke szerinti kötelezettségek teljesüljenek. Továbbá a gazdálkodási beavatkozással járó gazdasági hatások is – lehetőség szerint – minimális szintre lesznek csökkentve.

4.   A lehetőségek

4.1.   A Környezetvédelmi, Élelmiszer- és Vidékügyi Minisztérium (Department for Environment, Food and Rural Affairs, Defra) felülvizsgált megközelítésének részeként az előnyben részesített szabályozási eszközök az alapvonaltól számított 6 és 12 tengeri mérföld közötti terület esetében az MMO-rendeletek, az MMO tekintetében pedig az alapvonaltól számított 6 tengeri mérföldre lévő határvonalat közrefogó területek kezelésének irányítása. Az MMO, a Devon & Severn IFCA, valamint a Cornwall IFCA közötti tárgyalásokat követően az a megállapodás született, hogy bár a közösségi jelentőségű természeti terület közrefogja a 6 tengeri mérföldre lévő határvonalat, a terület 6 tengeri mérföldön belüli részének kezelése céljára IFCA-rendeletek, a terület 6 és 12 tengeri mérföld közötti Cape Bank részének kezelése céljára pedig MMO-rendelet megalkotására fog sor kerülni. Ezért a közösségi jelentőségű természeti terület 6 és 12 tengeri mérföld közötti része esetében az ajánlott lehetőség egy MMO-rendelet megalkotása.

4.1.1.   1. lehetőség: Mindenféle beavatkozás mellőzése

E lehetőség szerint semmilyen állandó gazdálkodási intézkedés bevezetésére sem kerülne sor. Ez a lehetőség azt jelentené, hogy a területet érintő, a károsító tevékenységekből származó kockázatok nem kerülnének kezelésre, és a Defra felülvizsgált megközelítése és az élőhelyvédelmi irányelv 6. cikkének (2) bekezdése szerinti kötelezettségek nem teljesülnének.

4.1.2.   2. lehetőség: Önkéntes megállapodás

Ez a lehetőség a képződmények védelmét célzó önkéntes magatartási szabályzatok kidolgozását foglalná magában. Az MMO ezt a lehetőséget a hatékonyabb szabályozásra vonatkozó alapelvek (Better Regulation Principles, melyek előírják, hogy új rendelet bevezetésére csak végső esetben kerüljön sor), valamint a Defra felülvizsgált megközelítése (melynek értelmében elvárás, hogy a megfelelő védelem elérése érdekében a gazdálkodási intézkedések szabályozó jellegűek legyenek) fényében mérlegelte. A Defra felülvizsgált megközelítése értelmében továbbá az is elvárás, hogy 2013. december végéig intézkedések bevezetésére kerüljön sor a kijelölt képződmények és a halászeszközök közötti nagy kockázatú (pirossal jelölt) kölcsönhatások kezelése céljából. Az MMO úgy véli, hogy mivel a képződmények védelméről gyorsan szükséges gondoskodni, és mivel fennáll annak kockázata, hogy még az alacsony szintű kölcsönhatás is a képződmény károsodásához vezet, így ebben az esetben az önkéntes intézkedések nem megfelelőek.

4.1.3.   3. lehetőség: A fenéken vontatott halászeszközöknek a közösségi jelentőségű természeti területen történő használatának tilalmáról szóló MMO-rendelet („a terület teljes lezárása”)

A fenéken vontatott halászeszközöknek a közösségi jelentőségű természeti terület teljes egészén történő használatának megtiltása nem szükséges az alapkőzetből kialakult zátonyképződmény védelméhez, továbbá szükségtelen gazdasági veszteséget okozna a közösségi jelentőségű természeti terület egyéb részeit használó halászok számára. A kirakodásokban bekövetkező becsült teljes veszteség – az 1. táblázatban bemutatottak szerint – 80 671 GBP lenne, az előnyben részesített lehetőség esetében becsült 1 428 GBP helyett, továbbá a szükséges végrehajtási költségek is sokkal magasabbak lennének.

4.1.4.   4. lehetőség: A fenéken vontatott halászeszközöknek a Sabellaria spinulosa csövesférgek által létrehozott zátonyképződmények felett történő használatának a megfelelő zónabeosztással történő tilalmáról szóló MMO-rendelet („övezeteken alapuló gazdálkodás”)

Ez az előnyben részesített lehetőség, amelynek a részletes elemzése az alábbiakban olvasható.

4.1.5.   5. lehetőség: A tevékenység szabályozása törvényen alapuló jogi aktussal, szabályozó rendelkezéssel vagy a halászati engedélyekre vonatkozó feltétellel

Ezeket a szabályozási mechanizmusokat ebben az esetben nem tartják megfelelőnek. Az MMO a tengerhez és a parti területekhez való hozzáférésről szóló 2009. évi törvény (The Marine and Coastal Access Act 2009, MaCCA) szerinti rendeletalkotási hatásköre megfelelőbb, mivel ez a hatáskör úgy van kialakítva, hogy alkalmazható legyen a védett tengeri területeken belüli tevékenység szabályozására, biztosítva a megfelelő szintű hatáskört, rugalmasságot, konzultációt és gyorsaságot.

4.2.   Az ajánlott lehetőség:

4.2.1.   A fenéken vontatott halászeszközöknek az alapkőzetből kialakult zátonyképződmények felett történő használatának a megfelelő zónabeosztással történő tilalmáról szóló MMO-rendelet („övezeteken alapuló gazdálkodás”).

4.2.2.   Ez a lehetőség azért ajánlott, mert ez a leginkább költséghatékony lehetőség. Az MMO a legmegfelelőbb hatóság a 6 és 12 tengeri mérföld közötti területre irányuló halászati gazdálkodási intézkedések előmozdítására, mivel hatáskörrel rendelkezik rendelet kiadására a terület egészén, hogy ezáltal elősegítse a közösségi jelentőségű természeti területre megállapított természetvédelmi célok megvalósulását. A javasolt tilalmi terület határainak meghatározására a képződmények kiterjedésére vonatkozó, rendelkezésre álló legjobb bizonyítéknak, valamint a képződmények és a rendelet szerinti határ közötti „védőzóna” szükségességének figyelembe vételével került sor. A tilalmi terület alakjának mérlegelése során az egyszerű végrehajthatóság és a megfelelőséget előmozdító egyértelmű elhatárolás iránti igény is figyelembevételre került.

5.   Tudományos tényanyag

5.1.   A fenéken vontatott halászeszközök hatása az alapkőzetből kialakult zátonyra:

| 5.1.1. | A rendelkezésre álló bizonyítékok (59) – amelyek a halászat kemény tengerfenéki élőhelyekre gyakorolt hatását számszerűsítő empirikus tanulmányokból állnak – korlátozottak. Ismert azonban, hogy a vonóhálók sziklás felületek feletti vontatása a nagy méretű, álló helyzetben rögzült fajok, mint például a szivacsok és a korallok jelentős hányadának károsodását vagy pusztulását okozza (Løkkeborg 2005). A szivacsok 67%-a sérült a vontatóháló egyetlen átvontatása során az Alaszkai-öbölben (Freese et al 1999). Más fajok, mint például a hidroideák, tengeri rózsák, mohaállatok, zsákállatok és tüskésbőrűek érzékenyek a mobil halászeszközökre (McConnaughey et al 2000, Sewell és Hiscock 2005). A vontatóháló használata egyben az élőhely komplexitását is csökkentheti, mivel a háló a kemény felülethez kapcsolódó vándoröveket és kavicsokat elmozdítja (Engel és Kvitek 2008, Freese et al 1999). A károsodásnak való ellenállás fizikai szinten a felület típusától függően változik; az agyagpala zátonyok különösen érzékenyek a szerkezeti sérülésekre (Attrill et al 2011). Úgy ítélik meg, hogy a jelentős károsodás kockázata elegendő alap a piros kockázati kategória, és ebből kifolyólag a gazdálkodási intézkedések idei évben történő végrehajtása előírásához. |
| --- | --- |

5.1.1.

A rendelkezésre álló bizonyítékok (59) – amelyek a halászat kemény tengerfenéki élőhelyekre gyakorolt hatását számszerűsítő empirikus tanulmányokból állnak – korlátozottak. Ismert azonban, hogy a vonóhálók sziklás felületek feletti vontatása a nagy méretű, álló helyzetben rögzült fajok, mint például a szivacsok és a korallok jelentős hányadának károsodását vagy pusztulását okozza (Løkkeborg 2005). A szivacsok 67%-a sérült a vontatóháló egyetlen átvontatása során az Alaszkai-öbölben (Freese et al 1999). Más fajok, mint például a hidroideák, tengeri rózsák, mohaállatok, zsákállatok és tüskésbőrűek érzékenyek a mobil halászeszközökre (McConnaughey et al 2000, Sewell és Hiscock 2005). A vontatóháló használata egyben az élőhely komplexitását is csökkentheti, mivel a háló a kemény felülethez kapcsolódó vándoröveket és kavicsokat elmozdítja (Engel és Kvitek 2008, Freese et al 1999). A károsodásnak való ellenállás fizikai szinten a felület típusától függően változik; az agyagpala zátonyok különösen érzékenyek a szerkezeti sérülésekre (Attrill et al 2011). Úgy ítélik meg, hogy a jelentős károsodás kockázata elegendő alap a piros kockázati kategória, és ebből kifolyólag a gazdálkodási intézkedések idei évben történő végrehajtása előírásához.

5.2.   Az alapkőzetből kialakult zátonyképződmény kiterjedése

Az alábbi 1. ábra az alapkőzetből képződött zátonyképződmények helyét mutatja a közösségi jelentőségű természeti területen belül.

1.   ábra

Helyszínrajz és zátonyképződmények térképe

6.   Érintett ágazatok

| 6.1. | Halászati ágazat: A tilalom főként a fésűkagylóhalász kotróhálós hajókat, a merevítőrudas vonóhálós hajókat és a helyi fenékvonóhálós hajókat érinti, amelyek elsősorban a Plymouth és Looe kikötőjébe, és alkalmanként Brixham és Teignmouth kikötőjébe érkező hajókat jelentik. A francia és belga hajók rendelkeznek hozzáférési jogokkal a tengerfenéken élő fajok halászata tekintetében, de ezeknek a fogásoknak a többségét nem az Egyesült Királyságban rakodják ki. Francia fenékvonóhálós hajók halásznak a javasolt Hatt Rock tilalmi területen. A belga halászati ágazat csak korlátozott mértékű halászati tevékenységet folytat ezen a területen belül. A javasolt gazdálkodási intézkedésről folytatott előzetes konzultáció során az az érintettekkel folytatott párbeszédből kiderült, hogy a tengerfenéken vontatott eszközökkel végzett halászati tevékenység elsősorban az alapkőzetből kialakult zátonyképződmények és a javasolt védőzónák közötti folyosókon belül zajlik. A várakozások szerint a beavatkozás a halászati ágazaton kívül egyéb ágazatokra nem lesz hatással. |
| --- | --- |

6.1.

Halászati ágazat: A tilalom főként a fésűkagylóhalász kotróhálós hajókat, a merevítőrudas vonóhálós hajókat és a helyi fenékvonóhálós hajókat érinti, amelyek elsősorban a Plymouth és Looe kikötőjébe, és alkalmanként Brixham és Teignmouth kikötőjébe érkező hajókat jelentik. A francia és belga hajók rendelkeznek hozzáférési jogokkal a tengerfenéken élő fajok halászata tekintetében, de ezeknek a fogásoknak a többségét nem az Egyesült Királyságban rakodják ki. Francia fenékvonóhálós hajók halásznak a javasolt Hatt Rock tilalmi területen. A belga halászati ágazat csak korlátozott mértékű halászati tevékenységet folytat ezen a területen belül. A javasolt gazdálkodási intézkedésről folytatott előzetes konzultáció során az az érintettekkel folytatott párbeszédből kiderült, hogy a tengerfenéken vontatott eszközökkel végzett halászati tevékenység elsősorban az alapkőzetből kialakult zátonyképződmények és a javasolt védőzónák közötti folyosókon belül zajlik. A várakozások szerint a beavatkozás a halászati ágazaton kívül egyéb ágazatokra nem lesz hatással.

| 6.2. | Helyi gazdaságok és társadalom: Kicsi a lehetősége annak, hogy a kirakodásokban bekövetkező esetleges veszteség és az annak következtében a helyi halászatra gyakorolt hatás a helyi közösségek számára társadalmi és gazdasági költségekkel jár. Ez annak köszönhető, hogy rendelkezésre állnak alternatív halászati területek, ezért a tevékenység áthelyeződése minimális lesz. A fontosabb kikötők, amelyek érintettek lehetnek, Plymouth és Looe. A francia halászati ágazat képviselői kiemelték, hogy előfordulhat, hogy a halászati szolgáltatások érintettek lesznek azokon a területeken, amelyek a part menti területeken végzett halászati tevékenységtől függnek. Az alapkőzetből kialakult zátonyok védelmének tágabb értelemben vett előnyeit a 7. szakasz mutatja be. |
| --- | --- |

6.2.

Helyi gazdaságok és társadalom: Kicsi a lehetősége annak, hogy a kirakodásokban bekövetkező esetleges veszteség és az annak következtében a helyi halászatra gyakorolt hatás a helyi közösségek számára társadalmi és gazdasági költségekkel jár. Ez annak köszönhető, hogy rendelkezésre állnak alternatív halászati területek, ezért a tevékenység áthelyeződése minimális lesz. A fontosabb kikötők, amelyek érintettek lehetnek, Plymouth és Looe. A francia halászati ágazat képviselői kiemelték, hogy előfordulhat, hogy a halászati szolgáltatások érintettek lesznek azokon a területeken, amelyek a part menti területeken végzett halászati tevékenységtől függnek. Az alapkőzetből kialakult zátonyok védelmének tágabb értelemben vett előnyeit a 7. szakasz mutatja be.

| 6.3. | Végrehajtó szervek: A javasolt tilalmi terület esetében a végrehajtással kapcsolatos vezető felelősség az MMO-t terheli, és ezért a kiegészítő végrehajtási költség az MMO-ra lenne hatással. Ezek a becsült költségek a 7. szakaszban kerülnek bemutatásra. |
| --- | --- |

6.3.

Végrehajtó szervek: A javasolt tilalmi terület esetében a végrehajtással kapcsolatos vezető felelősség az MMO-t terheli, és ezért a kiegészítő végrehajtási költség az MMO-ra lenne hatással. Ezek a becsült költségek a 7. szakaszban kerülnek bemutatásra.

7.   A költségek és előnyök elemzése

7.1.   Az ajánlott lehetőség költségei

7.1.1.   A fenéken vontatott eszközök a javasolt területen történő használatának tilalma az alábbi költségekkel járhat:

| — | a halászati területek csökkenése miatt jelentkező, a halászati ágazatot érintő közvetlen költségek; |
| --- | --- |

—

a halászati területek csökkenése miatt jelentkező, a halászati ágazatot érintő közvetlen költségek;

| — | a halászati tevékenységek más halászati területekre történő áthelyezésével (kiszorulással) összefüggésben jelentkező, a halászati ágazatot érintő költségek; |
| --- | --- |

—

a halászati tevékenységek más halászati területekre történő áthelyezésével (kiszorulással) összefüggésben jelentkező, a halászati ágazatot érintő költségek;

| — | más területeken található élőhelyeknek a tevékenység áthelyeződése miatti esetleges nagyobb arányú károsodásával kapcsolatos potenciális környezeti hatások; |
| --- | --- |

—

más területeken található élőhelyeknek a tevékenység áthelyeződése miatti esetleges nagyobb arányú károsodásával kapcsolatos potenciális környezeti hatások;

| — | az MMO-t terhelő közigazgatási és végrehajtási költségek. |
| --- | --- |

—

az MMO-t terhelő közigazgatási és végrehajtási költségek.

7.1.2.   A halászati ágazatot érintő költségek, beleértve a tevékenység esetleges áthelyeződésével kapcsolatos költségeket is, valamint az MMO-t érintő közigazgatási és végrehajtási költségek pénzben kifejezhetők, és ezek a becsült értékek e hatásvizsgálat részeként összehasonlításra és bemutatásra kerültek (az alábbi 1–2. táblázat). Az élőhelyek esetlegesen nagyobb fokú károsodása miatti környezetvédelmi költségek nehezen értékelhetők, és ezért ezek itt pénzben nem kifejezett költségként kerülnek bemutatásra.

7.2.   A halászati költségek elemzése

7.2.1.   A javasolt lezárás hatásainak értékelésére felhasznált információk az alábbi forrásokból származnak:

| — | hajók 2008 és 2011 közötti kirakodási adatai az MMO statisztikáiban található bejegyzett hajónapló- és értékesítési adatok alapján; |
| --- | --- |

—

hajók 2008 és 2011 közötti kirakodási adatai az MMO statisztikáiban található bejegyzett hajónapló- és értékesítési adatok alapján;

| — | ICES-négyszögek szerinti bontású kirakodási adatok; a fogások becslésére irányuló további elemzések és a közösségi jelentőségű természeti területre és a zátonyra/védőzónára vonatkozó becsült kirakodások az Egyesült Királyság és egyéb tagállamok tekintetében (1. és 2. táblázat); |
| --- | --- |

—

ICES-négyszögek szerinti bontású kirakodási adatok; a fogások becslésére irányuló további elemzések és a közösségi jelentőségű természeti területre és a zátonyra/védőzónára vonatkozó becsült kirakodások az Egyesült Királyság és egyéb tagállamok tekintetében (1. és 2. táblázat);

| — | a 2013. június–augusztusban tartott előzetes konzultáció során a halászoktól az MMO által begyűjtött információk; |
| --- | --- |

—

a 2013. június–augusztusban tartott előzetes konzultáció során a halászoktól az MMO által begyűjtött információk;

| — | a rendeletről 2013. szeptember 10-től2013. október 22-ig folytatott, az MMO által szervezett hivatalos konzultáció során az érintettektől begyűjtött információk; |
| --- | --- |

—

a rendeletről 2013. szeptember 10-től2013. október 22-ig folytatott, az MMO által szervezett hivatalos konzultáció során az érintettektől begyűjtött információk;

| — | a helyi MMO és IFCA parti tisztjének ismeretei. |
| --- | --- |

—

a helyi MMO és IFCA parti tisztjének ismeretei.

7.3.   Bizonytalanság és feltételezett adatok

7.3.1.   Az átlagos költség becslései a 29E5 és 29E6 ICES statisztikai négyszögön belüli közösségi jelentőségű természeti területen belüli becsült egyesült királysági kirakodási értékeken alapulnak (lásd a 2. ábrát). Az nem ismert, hogy a kirakodások összes értékének mekkora hányada származott közvetlenül a javasolt tilalmi területről, amely terület az ICES-négyszög kevesebb mint 0,16%-át teszi ki. A statisztikai adatok a meghatározott közösségi jelentőségű természeti területeket lefedő ICES-négyszögek területén belül folytatott bejelentett tevékenységek felhasználásával lettek létrehozva. A bejelentett tevékenységek adatai (a kirakodások mennyisége és értéke, valamint az alkalmazott halászeszközre vonatkozó adatok) az MMO Ifish-adatbázisából származnak. A belga és francia hajókra vonatkozó információk a tagállamok által a Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság halászati erőkifejtési rendszerek munkacsoportjának bejelentett kirakodási adatok kivonataiból származtak. A költségszámítási módszerek további, részletes ismertetése az A. és B. mellékletben szerepel.

7.3.2.   A javasolt tilalmi területre vonatkozó, az 1. táblázatban részletezett értékek meghatározása úgy történt, hogy a közösségi jelentőségű természeti területen belüli becsült értékekre a közösségi jelentőségű természeti területen belüli, tilalom alá eső négyszögterületen alapuló százalékos értéket alkalmaztak. A javasolt tilalmi területek négyszögterülete a legtöbb esetben viszonylag kicsi a közösségi jelentőségű természeti terület egészéhez képest. Ezért a részletezett becslést körültekintéssel kell használni, mivel az nem a javasolt tilalmi területen belüli hozzárendelt valós értéket mutatja. Az is elismert azonban, hogy a zátony körüli esetlegesen megnövekedett biológiai sokféleség azt jelenti, hogy az viszonylag gazdagabb halászati terület lehet, és előfordulhat, hogy az elemzés alulbecsüli a csökkent halászati terület értékét.

7.3.3.   A halászoktól és egyéb érdekelt felektől az előzetes konzultációs megbeszélések során szerzett információkat a tudományos tényanyag és a feltételezések alátámasztásához használták fel, azzal a fenntartással, hogy ezek csupán szóbeli beszámolókon alapuló bizonyítékok. Az összegyűjtött információk eseti jelleggel nyújtott információk voltak, és pusztán pillanatnyi betekintést adnak azon válaszadók részéről, akik a nap folyamán észrevételekkel szolgáltak. A válaszadók száma kizárólag azokat a személyeket reprezentálja, akik önállóan szolgáltattak információt, nem pedig azokat, akik a megállapításokkal szükségszerűen egyet értenek vagy nem értenek egyet.

7.3.4.   A más tagállamok kirakodásaira vonatkozó adatok korlátozottak, mivel az ilyen hajók többsége nem az Egyesült Királyságban rakodik ki. Bizonyos feltételezéseket lehet tenni az egyéb tagállamok 15 méternél hosszabb hajóinak flottájától az Egyesült Királyság FMC-rendszerébe beérkező, a 7.4 szakaszban részletezett VMS-adatok alapján.

| — | hajók 2008 és 2011 közötti kirakodási adatai az MMO statisztikáiban található bejegyzett hajónapló- és értékesítési adatok alapján; |
| --- | --- |

—

hajók 2008 és 2011 közötti kirakodási adatai az MMO statisztikáiban található bejegyzett hajónapló- és értékesítési adatok alapján;

| — | ICES-négyszögek szerinti bontású kirakodási adatok; a közösségi jelentőségű természeti területre és a zátonyra/védőzónára vonatkozó fogások és becsült kirakodások az Egyesült Királyság és egyéb tagállamok tekintetében történő becslésére irányuló további elemzések (1. és 2. táblázat); |
| --- | --- |

—

ICES-négyszögek szerinti bontású kirakodási adatok; a közösségi jelentőségű természeti területre és a zátonyra/védőzónára vonatkozó fogások és becsült kirakodások az Egyesült Királyság és egyéb tagállamok tekintetében történő becslésére irányuló további elemzések (1. és 2. táblázat);

| — | a 2013. június–augusztusban tartott előzetes konzultáció során a halászoktól az MMO által begyűjtött információk; |
| --- | --- |

—

a 2013. június–augusztusban tartott előzetes konzultáció során a halászoktól az MMO által begyűjtött információk;

| — | a helyi MMO és IFCA parti tisztjének ismeretei. |
| --- | --- |

—

a helyi MMO és IFCA parti tisztjének ismeretei.

7.4.   Halászati tevékenység a Start Point to Plymouth Sound and Eddystone közösségi jelentőségű természeti területen

7.4.1.   A 29E5 és 29E6 ICES területen halászó egyesült királysági hajók többsége 10 méternél rövidebb és túlnyomó részben eresztőhálós hajó (261 hajó), kézi horogsoros hajó (126 hajó) és rákkosárrakó hajó (72 hajó). Létezik néhány 15 méternél hosszabb, merevítőrudas vonóhálót használó hajó is (25 hajó).

7.4.2.   A kirakodott fajok elsősorban fésűkagylók, rákok, spratt és szardínia.

7.4.3.   A francia és a belga hajók hozzáférési joggal rendelkeznek a közösségi jelentőségű természeti területnek az alapvonaltól számított 6 tengeri mérföldön túl eső területeihez.

7.4.4.   Az ICES-területeken belül üzemeltetett külföldi hajók többsége 15 méternél hosszabb hajó, néhány 10 méternél rövidebb hajóval. A francia és belga hajók kirakodásaira vonatkozó adatok korlátozottak, mivel az ilyen hajók többsége nem az Egyesült Királyságban rakodik ki. Részletes statisztikai információkat kértünk Franciaországtól és Belgiumtól, és amint megérkeznek az adatok, azok beépítésre kerülnek a végleges hatásvizsgálatba.

7.4.5.   A francia és belga flottától beérkezett VMS-adatok (60) a francia és belga hajók a közösségi jelentőségű természeti terület javasolt tilalmi területein belül, amelyekhez egyébként hozzáférési joguk van, minimális tevékenységet folytatnak vagy egyáltalán nem folytatnak tevékenységet (3. és 4. ábra).

7.4.6.   2013. július 12-én Oostende városában a belga halászati hatóságok segítségével előzetes konzultációs találkozóra került sor a belga halászati ágazat képviselőivel. A találkozón az ágazati képviselők tájékoztatást kaptak arról, hogy a 6 és 12 tengeri mérföld közötti területre vonatkozó belga halászati hozzáférési jogok vonatkozásában sor kerülhet az angliai közösségi jelentőségű természeti területen folytatott kereskedelmi halászat szabályozására. A július 12-i találkozón részt vevő ágazati képviselők jelezték, hogy a közösségi jelentőségű természeti területen található, alapkőzetből kialakult zátonyképződmény védelmét célzó jelenlegi javasolt intézkedések nincsenek jelentős hatással a tevékenységükre. Ezekről az alapkőzetből létrejött zátonyképződményekről az a kialakult vélemény, hogy többnyire nem túl előnyösek a fenéken vontatott eszközökkel folytatott halászat szempontjából. 2013. szeptember 27-én Párizsban konzultációs találkozóra került sor a francia hatóságok és a halászati ágazat képviselői részvételével. A képviselők megállapították, hogy Eddystone és Hatt Rock között a francia hajók számára fontos hozzáférési útvonal húzódik.

7.4.7.   A belga halászati ágazat képviselőitől kapott hivatalos konzultációs válaszok megerősítették, hogy a belga hajók csak korlátozott mértékben halásznak a szóban forgó területen , ugyanakkor a francia halászati ágazat képviselői megerősítették, hogy végeznek halászati tevékenységet, különösen Hatt Rock területén.

2.   ábra

A 29E5 és 29E6 ICES statisztikai négyszöget és a Start Point to Plymouth Sound and Eddystone közösségi jelentőségű természeti területet mutató térkép

3.   ábra

2012-es francia VMS helyzetmeghatározási jelentések

4.   ábra

2012-es belga VMS helyzetmeghatározási jelentések

7.5.   Az érintett kirakodások értékelése

Egyesült Királyság

7.5.1.   A halászhajók esetében tapasztalható közvetlen hatás a fogások csökkenése, és ezáltal a javasolt tilalmi területen használt fenéken vontatott eszközökkel fogott, kirakodott halmennyiség csökkenése. A potenciális hatások megbecslése érdekében elemzésre kerültek az MMO által összeállított kirakodási adatok.

7.5.2.   A 29E5 és 29E6 ICES-négyszög területéről származó érintett kirakodások számítását (a 2008 januárja óta a területen halászóként azonosított egyesült királysági hajókra vonatkozóan) az 1. táblázat tartalmazza. Az 1. táblázatban található becslések a 2008. január és 2011. december közötti átlagos kirakodásokon alapulnak.

1.   táblázat

A 29E5 és 29E6 ICES-területről származó becsült egyesült királysági kirakodások éves átlagban és a közösségi jelentőségű természeti területen (SCI) belüli becsült átlagos kirakodások (2008. január–2011. december)

| Halászeszköz típusa | Kirakodott tömeg
  (tonna) | Érték
  (GBP) | Érték az SCI-n belül
  (GBP) | Érték a tilalom által érintett területen belül (az SCI 1,77%-a)
  (GBP) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Merevítőrudas fenékvonóhálót használó hajók | 1 429 | 3 844 049 | 2 693 | 47,67 |
| Kotróhálós hajók | 2 589 | 4 149 690 | 7 368 | 130,43 |
| Norvég homár fogására szolgáló fenékvonóhálót használó hajók | 7 | 4 873 | 0 | 0 |
| Egyéb fenékvonóhálós hajók | 3 211 | 7 334 338 | 70 610 | 1 249,78 |
| Összesen | 7 236 | 15 332 950 | 80 671 | 1 428 |

Halászeszköz típusa

Kirakodott tömeg

(tonna)

Érték

(GBP)

Érték az SCI-n belül

(GBP)

Érték a tilalom által érintett területen belül (az SCI 1,77%-a)

(GBP)

Merevítőrudas fenékvonóhálót használó hajók

1 429

3 844 049

2 693

47,67

Kotróhálós hajók

2 589

4 149 690

7 368

130,43

Norvég homár fogására szolgáló fenékvonóhálót használó hajók

7

4 873

0

0

Egyéb fenékvonóhálós hajók

3 211

7 334 338

70 610

1 249,78

Összesen

7 236

15 332 950

80 671

1 428

7.5.3.   A közösségi jelentőségű természeti területen belüli kirakodások becsült értékei úgy kerültek kiszámításra, hogy a rendelkezésre álló (a minden egyes halászhajó által ICES-négyszögek szerinti bontásban rendelkezésre bocsátott) kirakodási adatokat hozzárendelték a halászhajó közösségi jelentőségű természeti területen belüli tevékenységére vonatkozó (VMS-jelentéseken alapuló) adatokhoz. Ez a megközelítés az SCI-n belül folytatott tevékenység intenzitása alapján az egyes ICES-négyszögekre vonatkozó kirakodások meghatározott arányát hozzárendeli a közösségi jelentőségű természeti területhez.

A Start Point to Plymouth Sound and Eddystone közösségi jelentőségű természeti terület esetében az ICES-négyszögekre (29E5 és 29E6) vonatkozó kirakodási adatokat használták, és azokat a hajó mérete (15 méternél hosszabb hajók, 10–15 méter hosszú hajók és 10 méternél rövidebb hajók) szerint kategorizálták.

A javasolt tilalmi területről származó kirakodások értékét ezt követően a közösségi jelentőségű természeti területről származó becsült érték arányában becsülték meg (az adott területek mérete alapján).

A közösségi jelentőségű természeti területhez tartozó ICES-négyszögeken belüli tevékenység részletes bontását lásd a 2008–2011-es időszak kiegészítő halászati statisztikai táblázataiban.

A becslések szerint a 15 méternél hosszabb merevítőrudas fenékvonóhálót használó hajókból álló flották a közösségi jelentőségű természeti területről származó átlagos éves jövedelme 2 551 GBP, a 15 méternél hosszabb, kotróhálós halászhajók esetében 2 683 GBP, a 15 méternél hosszabb, fenékvonóhálós hajókból álló flotta esetében pedig 6 547 GBP. A 10 méternél rövidebb fenékvonóhálós hajók flottájának becsült átlagos éves jövedelme 15 237 GBP volt. A 10–15 méter közötti hosszúságú fenékvonóhálós hajók flottájának becsült átlagos éves jövedelme 54 408 GBP. (A részletes bontást lásd a 2008–2011-es halászati statisztikai táblázatok 5. táblázatában.) Az érintettekkel folytatott előzetes konzultáció során kiderült, hogy a rendelet bevezetésének elsősorban a fenékvonóhálós és a fésűkagylók halászatát célzó kotróhálós tevékenységre lenne pénzügyi hatása.

7.5.4.   A becslések szerint az MMO tilalmi területen (amely a közösségi jelentőségű természeti terület négyszögterületének 1,77%-a) a kirakodásokban bekövetkező teljes veszteség 1 428 GBP lenne.

7.5.5.   A becsült teljes költség valószínűleg túlzó, mivel azt úgy állapították meg, hogy nem számoltak a halászati tevékenységek áthelyeződésével.

Franciaország és Belgium

7.5.6.   A VMS-adatok elemzéséből kiderül, hogy a 29E5 és 29E6 ICES-négyszögön belül belga hajók által végzett halászati tevékenység túlnyomórészt a területtől távolabb zajlik. 2012-ben csak 20 hajó halászott a két ICES-négyszögben. A 29E5 és 29E6 ICES-négyszögön belül francia hajók által végzett halászati tevékenység zömében a területtől nyugatra vagy Hatt Rock és Brentons között zajlik. 2012-ben 6 francia hajó jelentett olyan VMS-helyzetet 1-6 csomó sebesség mellett, amely a közösségi jelentőségű természeti terület eddystone-i részén található.

7.5.7.   A belga hajók által végzett halászati tevékenység ezen a területen elsősorban sima lepényhalra, a francia hajók által folytatott tevékenység pedig foltos tőkehalra és vékonybajszú tőkehalra irányul. A B. mellékletben („Az ICES-négyszögekben tartózkodó nem egyesült királysági hajók elemzése”) említett módszertan alkalmazásával az alábbi becslések születettek a 2012-es évre vonatkozóan:

| — | A közösségi jelentőségű természeti terület hozzáférhető részén belga hajók által folytatott halászati tevékenységből származó kirakodott mennyiség a becslések szerint 0,15 tonna. Ez a becslések szerint 339 GBP értéknek felel meg. |
| --- | --- |

—

A közösségi jelentőségű természeti terület hozzáférhető részén belga hajók által folytatott halászati tevékenységből származó kirakodott mennyiség a becslések szerint 0,15 tonna. Ez a becslések szerint 339 GBP értéknek felel meg.

| — | A közösségi jelentőségű természeti terület hozzáférhető részén francia hajók által folytatott halászati tevékenységből származó kirakodott mennyiség a becslések szerint 4,20 tonna. Ez a becslések szerint 5 929 GBP értéknek felel meg. |
| --- | --- |

—

A közösségi jelentőségű természeti terület hozzáférhető részén francia hajók által folytatott halászati tevékenységből származó kirakodott mennyiség a becslések szerint 4,20 tonna. Ez a becslések szerint 5 929 GBP értéknek felel meg.

Azonban nem a teljes területre lesz tilos a belépés, és a 3. és 4. ábra azt mutatja, hogy halászati tevékenység zajlik a javasolt tilalmi területen (zátonyképződmény és védőzóna) kívül eső folyosókon belül. Ennélfogva a kirakodásokban bekövetkező tényleges becsült veszteség feltehetően lényegesen kisebb a fenti becsült értékeknél.

A nem az Egyesült Királyságra vonatkozó statisztikai adatokat lásd a B. mellékletben.

7.6.   A lezárás várható hatásai a halászati flottára

7.6.1.   Mivel a kirakodásokban bekövetkező becsült veszteség alacsony, a lezárásnak a várakozások szerint csak korlátozott hatása lesz az egyesült királysági és belga halászflottára. Az érintett halászok közül többen kijelentették az MMO által szervezett előzetes konzultációs megbeszélések során, hogy nem használnak fenéken vontatott eszközöket az alapkőzetből kialakult zátonyképződmények felett, de esetlegesen előfordulhat jövedelemkiesés az alapkőzetből kialakult zátonyképződmények körüli védőzónákban. Az erre vonatkozó becslést a 3. táblázat tartalmazza. A belga halászati ágazat képviselőivel folytatott hivatalos konzultáció megerősítette, hogy a belga hajók csak korlátozott mértékben halásznak e területen. A francia halászati ágazat képviselői megerősítették, hogy a csökken a halászterület a javasolt Hatt Rock tilalmi terület körül, azonban könnyen elérhetők alternatív halászterületek.

7.7.   Alkalmazkodóképesség

7.7.1.   A javasolt lezárás által a halászati tevékenységekre gyakorolt várható hatások értékeléséhez vizsgálni kell azt is, hogy a halászat más területekre történő áthelyeződése révén a hajók milyen mértékben lennének képesek fenntartani a fogások értékét.

7.7.2.   A halászokat megkérték, hogy töltsenek ki egy kérdőívet, amely információkkal szolgál ehhez az értékeléshez. Ennek során közvetlenül rákérdeztek, hogy a javasolt lezárás eredményeképpen milyen mértékben következne be a tevékenység más területekre való áthelyeződése, és hogy a fogások értékének fenntartása érdekében mennyire lennének képesek alternatív területeken halászni, illetve alkalmazkodni. Az érintett halászok közül többen kijelentették, hogy nem tudnának halászati területet vagy halászeszköz-típust váltani, de mivel ez a javasolt lehetőség csak az alapkőzetből kialakult zátonyképződmények felett és csak a szabványos védőzónán belül korlátozná a halászati tevékenységet, az adott területről való kiszorulás eshetősége minimális.

7.7.3.   Az előnyben részesített lehetőség (a javasolt tilalmi területre vonatkozó rendelet) bevezetése – és nem a teljes terület lezárása – eredményeképpen a fenéken vontatott halászeszközöket használó hajók csak minimális mértékben fognak kiszorulni az adott területről. A halászati ágazattal folytatott előzetes konzultáció során a tevékenység áthelyeződésével kapcsolatosan felvetett legfontosabb kérdés a terület teljes lezárásának hatása volt, amelyhez képest előnyben részesített az alapkőzetből kialakult zátonyképződmények közötti folyosók kialakítása. Megállapításra került, hogy a fenéken vontatott halászeszközökkel a képződmények felett nem, de a javasolt védőzónákon belül történik interakció.

7.7.4.   A tervek szerint a halászeszközök technológiája terén bekövetkezett fejlődés bizonyítékai és az érzékeny képződményekre gyakorolt hatás a „sárga/zöld” értékelési folyamat keretében kerül mérleglésre.

7.8.   Közvetett költségek

7.8.1.   Környezetvédelmi költségek

7.8.2.   Minimális a lehetősége annak, hogy az alternatív halászati területek elérése érdekében, valamint a fogásokban a javasolt tilalmi terület lezárása következtében bekövetkező esetleges veszteség kompenzálása érdekében messzebbre hajózó hajók üzemanyagköltségei növekednek. Ennek az az oka, hogy a halászok valószínűleg továbbra is halászni fognak a tilalmi területek közötti folyosókon.

7.8.3.   Előfordulhat fokozottabb halászati erőfeszítés a területi tilalom alá eső területek közötti folyosókon belül, ami hatással lehet a biológiai sokféleségre és az élőhelyekre (S.E.Rees et al, 2013 (61)).

7.9.   Közigazgatási és végrehajtási költségek

7.9.1.   Az MMO információszerzésen és kockázatértékelésen alapuló végrehajtási megközelítést alkalmaz, a különböző kormányzati szabályozó szervek által a Nemzeti Információszerzési Modellel összhangban elfogadottak szerint (62). Amennyiben a szerzett információk alapján nem teljesülés vagy annak kockázata áll fenn, akkor az MMO külön az adott védett tengeri terület igényeinek megfelelő végrehajtási stratégiát dolgoz ki, és szükség esetén annak megfelelően használja fel az erőforrásokat. Ez adott esetben magában foglalhatja a haditengerészet jelenlétét, a légi felügyeletet vagy az egyéb hatóságokkal (pl. a part menti halászatért és természetmegőrzésért felelős hatóságokkal (IFCA-k), az Egyesült Királyság határőrségével (UK Border Force) vagy a Környezetvédelmi Ügynökséggel (EA)) folytatott közös műveleteket. Az esetleges közös műveleteket az MMO hangolja össze. Az MMO által a védett tengeri területek szabályozására alkalmazott elveket a jogalkotói és szabályozói reformról szóló 2006. évi törvény (Legislative and Regulatory Reform Act 2006) és a szabályozókra vonatkozó megfelelési szabályzat (Regulators' Compliance Code) állapítja meg. Az elvek azt hivatottak biztosítani, hogy az MMO bármely intézkedésének végrehajtása során arányosan, elszámoltathatóan, következetesen, átláthatóan és célirányosan járjon el (63).

7.9.2.   A javasolt rendelet végrehajtása a jelenlegi költségvetésen keretein belül valósul meg. A 12 méternél hosszabb hajók esetében a tengeri és légi végrehajtás irányítási eszköze az Európai Unió műholdas hajómegfigyelési rendszere (EU VMS) lesz. A területen belül tapasztalható alacsony szintű halászati tevékenység eredményeképpen a gazdasági intézkedés nem teljesülésének kockázata minimális vagy alacsony lesz (64). A 2. táblázat bemutatja az előnyben részesített lehetőség irányításához szükséges becsült végrehajtási költségeket.

2.   táblázat

Az ajánlott lehetőség végrehajtásának éves költségei
   (65)

| Tevékenység | Egységenkénti költség
  (GBP) | Egységek becsült száma évenként | Összes költség évenként
  (GBP) |
| --- | --- | --- | --- |
| A Királyi Haditengerészet (Royal Navy) által biztosított felszíni felügyelet, helyszínenként | 4 000/nap | 1 | 4 000 |
| Közös végrehajtási őrjáratok a helyi IFCA szervezettel, helyszínenként | 800-1 000/nap | 5 | 4 000-5 000 |
| Légi felügyelet, helyszínenként | 2 050/óra | 2 | 4 100 |
| Vizsgálatok/eljárások, helyszínenként | 10 375/eset | 1 | 10 375 |
| Összesen | | 9 | 22 475 – 23 475 |

Tevékenység

Egységenkénti költség

(GBP)

Egységek becsült száma évenként

Összes költség évenként

(GBP)

A Királyi Haditengerészet (Royal Navy) által biztosított felszíni felügyelet, helyszínenként

4 000/nap

1

4 000

Közös végrehajtási őrjáratok a helyi IFCA szervezettel, helyszínenként

800-1 000/nap

5

4 000-5 000

Légi felügyelet, helyszínenként

2 050/óra

2

4 100

Vizsgálatok/eljárások, helyszínenként

10 375/eset

1

10 375

Összesen

9

22 475 – 23 475

3.   táblázat

Az ajánlott lehetőség pénzben kifejezett költségeinek éves profilja – (millió GBP) változatlan árak mellett

| | É0 | É1 | É2 | É3 | É4 | É5 | É6 | É7 | É8 | É9 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Átmeneti költség | NINCS | NINCS | NINCS | NINCS | NINCS | NINCS | NINCS | NINCS | NINCS | NINCS |
| Éves ismétlődő költség – Legjobb becslés | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 |
| Alacsony | 0,022475 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 |
| Magas | 0,023475 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 |
| Éves költségek jelenértéke összesen (66): | 0,2 millió GBP |

É0

É1

É2

É3

É4

É5

É6

É7

É8

É9

Átmeneti költség

NINCS

NINCS

NINCS

NINCS

NINCS

NINCS

NINCS

NINCS

NINCS

NINCS

Éves ismétlődő költség – Legjobb becslés

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

Alacsony

0,022475

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

Magas

0,023475

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

Éves költségek jelenértéke összesen (66):

0,2 millió GBP

7.10.   Az ajánlott lehetőség előnyei

7.10.1.   A fenéken vontatott halászeszközök kizárása a javasolt tilalmi területekről megakadályozza a fenéken vontatott halászeszközök használatát az alapkőzetből kialakult zátonyképződmények felett és az alábbi előnyökkel jár:

| — | Az alapkőzetből kialakult zátonyképződmények élőhelyei megőrzésének környezetvédelmi előnyei |
| --- | --- |

—

Az alapkőzetből kialakult zátonyképződmények élőhelyei megőrzésének környezetvédelmi előnyei

A környezetvédelmi előnyök itt nem pénzben kifejezett haszonként vannak feltüntetve.

7.11.   Környezetvédelmi előnyök

7.11.1.   A közösségi jelentőségű természeti területen előforduló, alapkőzetből kialakult zátonyok az ország biológiailag legváltozatosabb zátonyai közé tartoznak, és fontos szerepet játszanak az olyan fajok fenntartásában, amelyek ritkának minősülnek vagy bioföldrajzi elterjedésük határán fordulnak elő. Bár az egyes zátonyok viszonylag kisméretűek (országos és helyi szinten egyaránt), ökológiai szempontból sokféleség jellemzi őket, és helyi szinten (a méretük tekintetében) jelentős területet tesznek ki az állandóan víz alatt lévő part menti zátony típusú élőhelyekből (67).

7.11.2.   A part menti zátonyok a tenger hatásának kitett szárazföldi ökológiának a szublitorális zónába történő kiterjedéséhez kapcsolódó parti zátonyból és az alapkőzet nagy kibukkanó részeiből, sziklákból és vándorkövekből állnak a terület parttól távolabbi részén. Az Eddystone és az azt körülvevő zátonyok különleges jellemzőkkel bírnak a tanulmányi területen belül, mivel mély vízben erednek és meredeken emelkednek, és az Eddystone a vízfelszínen is áttör. Ezek a zátonyok gazdag biológiai közösségnek adnak otthont, amely a sziklákon tapasztalható klasszikus zónabeosztást mutatja a mély víztől a sekély víz felé haladva. Fajok széles köre található meg itt, ideértve a lágykorallokat, a tengeri uborkákat, a tengeri sünöket, a szivacsokat, a tengeri rózsákat, a zsákállatokat és az algaerdőket. A legyezős tengeri rózsát és a sárga kehelykorallt (mindkettő országos szinten ritka faj), valamint a rózsaszín tengeri legyezőt megfigyelték ezen a területen (Axelsson et al, 2006; Royal Haskoning, 2008; University of Plymouth, 2011) (68).

7.11.3.   A zátonyok egyben bizonyos fokú partvédelmet is biztosítanak és fontos területei a tápanyagkörforgásnak, a szén és nitrogén megkötésének és az üledék stabilizálásának.

7.11.4.   A védett zátonyélőhely természetes menedéket nyújt a halászat által célzott és járulékosan fogott fajok populációi számára.

7.11.5.   E rendelet haszna a megfelelő védelem biztosítása és az ökológiai jellemzők megőrzése, ami a biológiai sokféleség a többi halászterülethez képest még intenzívebb megjelenéséhez vezethet.

7.11.6.   A rendelet bevezetésével járó környezetvédelmi előnyök jelentősek, mivel a rendelet védi a területen belül található, alapkőzetből képződött zátonyképződményeket a fenéken vontatott halászeszközök hatásaitól. Ez pedig hozzá fog járulni a „fenntartás” környezetvédelmi célkitűzés teljesüléséhez. Ez további előnnyel jár a közösségi jelentőségű természeti területen belüli egyéb képződmények számára, valamint a javasolt tilalom eredményeképpen összességében előnyösen fog hatni zátonyra mint élőhelyre. Továbbá elősegítheti a terület szabadidős hasznosítását, így például annak búvárkodás és szabadidős horgászat céljára történő hasznosítását, amely tevékenységek pozitív hatást gyakorolhatnak a helyi gazdaságra.

7.12.   Társadalmi és gazdasági előnyök

7.12.1.   Fennáll annak a lehetősége, hogy az alapkőzetből kialakult zátonyképződmények és az élőhely állapotának megőrzése növeli a terület vonzerejét a szabadidős felhasználók, köztük a búvárok és horgászok számára (S.E.Rees et al, 2013 (69); D.R. Chae et al, 2012 (70)). Ennek köszönhetően a területre irányuló idegenforgalom aránya is növekedhet, és így a helyi vállalkozásoknál elköltött pénz összege is növekedhet (S.E.Rees et al, 2013).

7.12.2.   Az övezeteken alapuló gazdálkodási megközelítésnek az egész terület lezárása helyett történő bevezetése korlátozza a fenéken vontatott halászeszközöket használó hajók adott területről való kiszorulását.

7.13.   A költségek és előnyök eloszlása

7.13.1.   A társadalmi és gazdasági költségek jellemzően egyesült királysági és franciaországi helyi szinten oszlanak el (a végrehajtási költségek kivételével), míg az általános környezetvédelmi előnyök szélesebb területet fednek le, inkább országos hatást kifejtve.

A. melléklet: Megjegyzések az Egyesült Királyság halászati statisztikai adatainak kivonatához és táblázataihoz

Az európai tengeri területként meghatározott területeket lefedő ICES-négyszögeken belüli bejelentett tevékenységeket összefoglaló adattáblázatok az MMO honlapján (71) állnak részletesen rendelkezésre.

Ez a részletességi szint a lehető legnagyobb részletességi szint az egyesült királysági halászati igazgatási szervek rendelkezésére álló bejelentett adatok körében.

Ezek az adatok tájékoztatást adnak a területeket lefedő négyszögekből származó kirakodások mennyiségéről és értékéről, valamint a hajókra, a használt halászeszközökre és a kifogott fajokra vonatkozó részletekről.

Ezeken a halászati tevékenységre vonatkozó adatokon túlmenően a 15 méternél hosszabb hajók 2 óránként jelentik a pontos földrajzi helyzetüket az egyesült királysági hajómegfigyelési rendszerek (VMS, Vessel Monitoring System) részeként.

Az ilyen, 15 méternél hosszabb hajók esetében lehetőség volt a tevékenységjelentési rendszerekből származó viszonylag durvább térbeli adatok kombinálására a VMS-rendszerből származó részletes helyzetjelentésekkel, hogy a halászati tevékenységet pontosabban meg lehessen becsülni. A tevékenységre vonatkozó adatoknak ez a részletes átdolgozása lehetővé teszi a részletes európai tengeri területeken belül végzett tevékenység megbecslését a 15 méternél hosszabb hajók esetében.

Ahol rendelkezésre állnak ilyen adatok, ott az adattáblázatokban az ICES-négyszögeken belüli általános tevékenységre vonatkozó adatok mellett feltüntetésre kerülnek a 15 méternél hosszabb hajók esetében; és ezt követően az e két adatkészlet közötti arányt alkalmazzák az egyéb hajóhosszakra is avégett, hogy megközelítő becslést adjanak a 15 méternél rövidebb hajók által a javasolt tilalmi területen belül végzett tevékenységre.

Fontos figyelembe venni, hogy a javasolt tilalmi területek part menti vizekben találhatók, ezért a 15 méternél hosszabb hajók által a területeken belül végzett tevékenység arányainak felhasználása az egyéb egyesült királysági hajók tevékenységének megbecsléséhez pontatlan módszer lehet, mivel a nagyobb hajók általában a többi hajóhoz képest távolabb halásznak a partoktól, különösen a 10 méternél hosszabb hajókhoz képest.

A táblázatokban ezek az adatok szürke színnel vannak kiemelve annak jelzésére, hogy becsült adatok, és körültekintéssel kell használni azokat.

Az alábbiakban látható az ezen elemzés tárgyát képező part menti európai tengeri területek listája – egyes négyszögek egynél több területet fednek el – ezek sárga színnel vannak kiemelve.

Ez az átfedés azt jelenti, hogy a javasolt tilalmi területek teljes potenciális lefedettsége nem becsülhető meg az egyes területekre vonatkozó elemzések összesítésével. Az alábbi táblázat részleteket tartalmaz a javasolt tilalmi területeken található ICES-négyszögekben végzett teljes tevékenység 15 méternél hosszabb hajókra vonatkozó arányáról (ezekre a hajókra vonatkozóan rendelkezésre állnak részletes műholdas adatok).

Ennek megfelelően, az európai tengeri területek nagyarányú lefedettségét mutató hajók esetében a VMS-tevékenység alapján az egyéb hajóhossz-kategóriákra vonatkozó becslések várhatóan megbízhatóbbak, mint az alacsony lefedettségi aránnyal rendelkező helyszínek esetében.

B. melléklet: Megjegyzések a nem egyesült királysági halászati statisztikai adatokhoz

Ezek a táblázatok a tagállamok által a Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság (HTMGB) halászati erőkifejtési rendszerek munkacsoportjának bejelentett kirakodási adatok kivonataiból származnak.

Ez a csoport tevékenységének részeként különféle adatállományokat hoz létre, ideértve az egyes tagállamok fajok szerinti kirakodásaira vonatkozó adatokat az egyes ICES-négyszögekre lebontva, a kapcsolódó hajókategóriákkal együtt. Ez az adatállomány a HTMGB munkacsoportja igényeinek kielégítésére készült, és ezért körültekintően kell feldolgozni avégett, hogy elkerülhető legyen a tevékenységi adatok kétszeres figyelembe vétele. Az adatok a HTMGB weboldaláról származnak. (72)

Az összesített értékeket bizonyos kvótaállományok esetében összevetették az EU FIDES rendszerekben rögzített tevékenységgel a bejelentett adatok ellenőrzése érdekében.

Azonban továbbra is vannak eltérések a HTMGB adatfájlokban a faj/terület kombinációkra bejelentett és az ugyanilyen részletességi szinttel a FIDES fogásbejelentési rendszerei részeként a kvóták kihasználásának nyomon követése érdekében bejelentett összesített adatok között. Ezért ezek a számadatok csak tájékoztatást adnak a területen az érintett tagállamok által folytatott tevékenység szintjéről, és nem pontos adatok.

Az egyesült királysági hajók az érintett ICES-négyszögből vagy hasonló területekről származó kirakodásainak átlagos értékét felhasználva tájékoztató jellegű pénzben kifejezett értékek kerültek meghatározásra.

Ahol valamely évre vonatkozóan hiányoznak az adatok, az nem feltétlenül azt jelenti, hogy nem jelentettek be tevékenységet, hanem lehet annak az eredménye, hogy nem bocsátottak rendelkezésre adatokat.

A NEM EGYESÜLT KIRÁLYSÁGI HAJÓK E HATÁSVIZSGÁLAT TÁRGYÁT KÉPEZŐ KÖZÖSSÉGI JELENTŐSÉGŰ TERMÉSZETI TERÜLETET LEFEDŐ ICES-NÉGYSZÖGEKBEN VÉGZETT VMS-TEVÉKENYSÉGÉNEK ELEMZÉSE

Alkalmazott módszer:

Az elemzés úgy készült, hogy az annak meghatározására szolgáló szabványos módszert, hogy az egyesült királysági hajók folytattak-e halászati tevékenységet vagy sem egy adott, részletesen meghatározott térbeli területen, a nem egyesült királysági hajókra – különösen az egyesült királysági part menti vizek bizonyos részeihez történelmi hozzáférési joggal rendelkező Franciaország és Belgium hajóira – vonatkozóan kapott információkra alkalmazták.

A módszer része a halászati tevékenység megbecslése a VMS-adatokból, a hajónak a VMS-üzenetek („pingek”) keretében jelentett sebessége alapján.

A részletezett területet lefedő érintett négyszögben vagy négyszögekben tartózkodó nem egyesült királysági hajóktól kapott minden egyes VMS-ping adatait kijelölik az Egyesült Királyság VMS-rendszerében, kivonatot készítve az olyan adatokról, mint például a hajó azonosító (CFR) száma, földrajzi helyzete és sebessége, valamint a pingüzenet dátuma és időpontja.

Minden egyes pingüzenet értékelésre kerül, és ha a sebesség >=1 csomó vagy <=6 csomó, akkor az halászati tevékenység végzését mutatja.

Az érintett négyszög(ek)re vonatkozó ilyen pingüzenetek ezt követően GIS-szoftverben feldolgozásra kerülnek annak megállapítása végett, hogy a földrajzi helyzet az érintett térbeli területen belül vagy kívül volt.

Ez lehetővé teszi a részletesen meghatározott területen belül található négyszögön belül az egyes tagállamok esetében rögzített halászati pingüzenetek arányának kiszámítását. Ezt a tényezőt ezt követően az érintett tagállamra vonatkozó HTMGB-adatállományokban látható általános kirakodási szintre alkalmazzák avégett, hogy megbecsülhető legyen a részletesen meghatározott térbeli területen belül a nem egyesült királysági hajók tevékenységének mértéke.

BELGA ÉS FRANCIA HAJÓK ÁLTAL A PLYMOUTH SOUND, START POINT AND EDDYSTONE TERÜLETET LEFEDŐ 29E5 ÉS 29E6 ICES-NÉGYSZÖGÖN BELÜL VÉGZETT TEVÉKENYSÉG ÖSSZESÍTÉSE

Ez az összesítés a tagállami hajók tevékenységének összesítése a kirakodott hal mennyisége és értéke tekintetében, az alábbiakra vonatkozóan:

| (1) | Az érintett területet lefedő ICES-négyszögön belül, fenéken vontatott halászeszközök használatával végzett tevékenység összesen. |
| --- | --- |

(1)

Az érintett területet lefedő ICES-négyszögön belül, fenéken vontatott halászeszközök használatával végzett tevékenység összesen.

| (2) | A meghatározott területen belül, fenéken vontatott halászeszközök használatával végzett tevékenységre vonatkozó becslések. |
| --- | --- |

(2)

A meghatározott területen belül, fenéken vontatott halászeszközök használatával végzett tevékenységre vonatkozó becslések.

A. rész – a tevékenység által kitermelt teljes mennyiség

| | | (1) | (2) |
| --- | --- | --- | --- |
| | | A 29E5 és a 29E6 ICES-négyszögben végzett tevékenység (tonna) | Az SCI-n belüli tevékenység becslése (tonna) a 2010–2012-es maximális VMS-aktivitás alapján |
| BELGIUM | Halászeszköz kódja | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| 15 méternél hosszabb | BT2 (73) | 52,05 | 47,86 | 157,01 | 180,61 | 0,04 | 0,03 | 0,11 | 0,13 |
| | KOTRÓHÁLÓS | 0,00 | 0,00 | 0,21 | 2,90 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| | TR2 (74) | 0,00 | 1,55 | 11,06 | 30,58 | 0,00 | 0,00 | 0,01 | 0,02 |
| | 29E5 és 29E6 összesen | 52,05 | 49,41 | 168,27 | 214,09 | 0,04 | 0,03 | 0,12 | 0,15 |
| FRANCIA-ORSZÁG | Halászeszköz kódja | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| 0–15 méter hosszú | Fenékvonóhálós | 0,00 | 0,00 | 5,25 | 1,06 | 0,00 | 0,00 | 0,02 | 0,00 |
| | Kotróhálós | 0,00 | 0,00 | 3,60 | 0,93 | 0,00 | 0,00 | 0,02 | 0,00 |
| 15 méternél hosszabb | Fenékvonóhálós | 0,00 | 0,00 | 1 033,43 | 960,35 | 0,00 | 0,00 | 4,50 | 4,18 |
| | Kotróhálós | 0,00 | 0,00 | 8,61 | 2,40 | 0,00 | 0,00 | 0,04 | 0,01 |
| | 29E5 és 29E6 összesen | 0,00 | 0,00 | 1 050,89 | 964,74 | 0,00 | 0,00 | 4,57 | 4,20 |

(1)

(2)

A 29E5 és a 29E6 ICES-négyszögben végzett tevékenység (tonna)

Az SCI-n belüli tevékenység becslése (tonna) a 2010–2012-es maximális VMS-aktivitás alapján

BELGIUM

Halászeszköz kódja

2009

2010

2011

2012

2009

2010

2011

2012

15 méternél hosszabb

BT2 (73)

52,05

47,86

157,01

180,61

0,04

0,03

0,11

0,13

KOTRÓHÁLÓS

0,00

0,00

0,21

2,90

0,00

0,00

0,00

0,00

TR2 (74)

0,00

1,55

11,06

30,58

0,00

0,00

0,01

0,02

29E5 és 29E6 összesen

52,05

49,41

168,27

214,09

0,04

0,03

0,12

0,15

FRANCIA-ORSZÁG

Halászeszköz kódja

2009

2010

2011

2012

2009

2010

2011

2012

0–15 méter hosszú

Fenékvonóhálós

0,00

0,00

5,25

1,06

0,00

0,00

0,02

0,00

Kotróhálós

0,00

0,00

3,60

0,93

0,00

0,00

0,02

0,00

15 méternél hosszabb

Fenékvonóhálós

0,00

0,00

1 033,43

960,35

0,00

0,00

4,50

4,18

Kotróhálós

0,00

0,00

8,61

2,40

0,00

0,00

0,04

0,01

29E5 és 29E6 összesen

0,00

0,00

1 050,89

964,74

0,00

0,00

4,57

4,20

B. rész – a tevékenység értéke összesen

| | | (1) | (2) |
| --- | --- | --- | --- |
| | | A 29E5 és a 29E6 ICES-négyszögben végzett tevékenység (GBP) | Az SCI-n belüli tevékenység becslése (GBP) a 2009–2012-es maximális VMS-aktivitás alapján |
| BELGIUM | Halászeszköz kódja | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| 15 méternél hosszabb | BT2 (75) | 150 193 | 141 065 | 472 999 | 388 618 | 106 | 99 | 332 | 273 |
| | KOTRÓHÁLÓS | 0 | 0 | 2 363 | 5 776 | 0 | 0 | 2 | 4 |
| | TR2 (76) | 0 | 3 462 | 30 241 | 87 690 | 0 | 2 | 21 | 62 |
| | 29E5 és 29E6 összesen | 150 193 | 144 527 | 505 603 | 482 083 | 106 | 102 | 355 | 339 |
| FRANCIAORSZÁG | Halászeszköz kódja | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| 0–15 méter hosszú | Fenékvonóhálós | 0 | 0 | 24 412 | 4 117 | 0 | 0 | 106 | 18 |
| | Kotróhálós | 0 | 0 | 5 877 | 1 902 | 0 | 0 | 26 | 8 |
| 15 méternél hosszabb | Fenékvonóhálós | 0 | 0 | 1 482 281 | 1 351 906 | 0 | 0 | 6 453 | 5 885 |
| | Kotróhálós | 0 | 0 | 14 055 | 3 995 | 0 | 0 | 61 | 17 |
| | 29E5 és 29E6 összesen | 0 | 0 | 1 526 624 | 1 361 920 | 0 | 0 | 6 646 | 5 929 |

(1)

(2)

A 29E5 és a 29E6 ICES-négyszögben végzett tevékenység (GBP)

Az SCI-n belüli tevékenység becslése (GBP) a 2009–2012-es maximális VMS-aktivitás alapján

BELGIUM

Halászeszköz kódja

2009

2010

2011

2012

2009

2010

2011

2012

15 méternél hosszabb

BT2 (75)

150 193

141 065

472 999

388 618

106

99

332

273

KOTRÓHÁLÓS

0

0

2 363

5 776

0

0

2

4

TR2 (76)

0

3 462

30 241

87 690

0

2

21

62

29E5 és 29E6 összesen

150 193

144 527

505 603

482 083

106

102

355

339

FRANCIAORSZÁG

Halászeszköz kódja

2009

2010

2011

2012

2009

2010

2011

2012

0–15 méter hosszú

Fenékvonóhálós

0

0

24 412

4 117

0

0

106

18

Kotróhálós

0

0

5 877

1 902

0

0

26

8

15 méternél hosszabb

Fenékvonóhálós

0

0

1 482 281

1 351 906

0

0

6 453

5 885

Kotróhálós

0

0

14 055

3 995

0

0

61

17

29E5 és 29E6 összesen

0

0

1 526 624

1 361 920

0

0

6 646

5 929

A tevékenység részletes bemutatásáért lásd a nem egyesült királysági halászati statisztikai adatokat.

VI.   MELLÉKLET

Image

Image

Image

Image

TUDOMÁNYOS TÉNYANYAG

Bevezetés

| 1.1. | Terület: Haisborough, Hammond and Winterton közösségi jelentőségű természeti terület (77). |
| --- | --- |

1.1.

Terület: Haisborough, Hammond and Winterton közösségi jelentőségű természeti terület (77).

| 1.2. | A Haisborough, Hammond and Winterton közösségi jelentőségű természeti területet a zátony (Sabellaria spinulosa) és a homokpadok (kis mértékben állandóan a tengervíz alatt lévő homokpadok) miatt jelölték ki. A Sabellaria spinulosa zátonyképződmények számos fontos hatást gyakorolnak a fizikai környezetre: gyakran megkötik a homokot, kavicsot és köveket; a szervezetek vázai vagy tömlői maguk is szilárd alapot biztosítanak a rögzülő organizmusok számára; különböző réseket, felületeket és üledékeket biztosíthatnak a telepképzéshez; valamint a felhalmozódott ürülék, álürülék és egyéb üledékek fontos élelemforrásként szolgálhatnak más szervezetek számára (Holt et al., 1998; Hendricks et al., 2011; Limpenny et al., 2010). Ezekből az okokból kifolyólag számos biogenikus zátony igen gazdag állat- és növényvilággal rendelkezik, amely legalább a makrofauna tekintetében gyakran sokkal gazdagabb és sokoldalúbb a szomszédos területekre jellemző faunánál (Holt et al., 1998; Hendrick et al., 2011; Pearce et al., 2007) (78). |
| --- | --- |

1.2.

A Haisborough, Hammond and Winterton közösségi jelentőségű természeti területet a zátony (Sabellaria spinulosa) és a homokpadok (kis mértékben állandóan a tengervíz alatt lévő homokpadok) miatt jelölték ki. A Sabellaria spinulosa zátonyképződmények számos fontos hatást gyakorolnak a fizikai környezetre: gyakran megkötik a homokot, kavicsot és köveket; a szervezetek vázai vagy tömlői maguk is szilárd alapot biztosítanak a rögzülő organizmusok számára; különböző réseket, felületeket és üledékeket biztosíthatnak a telepképzéshez; valamint a felhalmozódott ürülék, álürülék és egyéb üledékek fontos élelemforrásként szolgálhatnak más szervezetek számára (Holt et al., 1998; Hendricks et al., 2011; Limpenny et al., 2010). Ezekből az okokból kifolyólag számos biogenikus zátony igen gazdag állat- és növényvilággal rendelkezik, amely legalább a makrofauna tekintetében gyakran sokkal gazdagabb és sokoldalúbb a szomszédos területekre jellemző faunánál (Holt et al., 1998; Hendrick et al., 2011; Pearce et al., 2007) (78).

| 1.3. | A Környezetvédelmi, Élelmiszer- és Vidékügyi Minisztérium (Department for Environment, Food and Rural Affairs, Defra) az európai tengeri területeken folytatott halászati gazdálkodásra vonatkozó felülvizsgált megközelítést vezetett be (lásd a 2.1. részt). Ennek következtében a Tengergazdálkodási Szervezetnek – annak érdekében, hogy biztosítsa az élőhelyvédelmi irányelv (79) 6. cikkének való maradéktalan megfelelést – olyan intézkedéseket szükséges megállapítania, amelyek az alapvonaltól számított 6–12 tengeri mérföld között található közösségi jelentőségű természeti területen a Sabellaria spinulosa zátonyképződményeknek a fenéken vontatott halászeszközöktől történő védelmére irányulnak. |
| --- | --- |

1.3.

A Környezetvédelmi, Élelmiszer- és Vidékügyi Minisztérium (Department for Environment, Food and Rural Affairs, Defra) az európai tengeri területeken folytatott halászati gazdálkodásra vonatkozó felülvizsgált megközelítést vezetett be (lásd a 2.1. részt). Ennek következtében a Tengergazdálkodási Szervezetnek – annak érdekében, hogy biztosítsa az élőhelyvédelmi irányelv (79) 6. cikkének való maradéktalan megfelelést – olyan intézkedéseket szükséges megállapítania, amelyek az alapvonaltól számított 6–12 tengeri mérföld között található közösségi jelentőségű természeti területen a Sabellaria spinulosa zátonyképződményeknek a fenéken vontatott halászeszközöktől történő védelmére irányulnak.

| 1.4. | A fenéken vontatott halászeszközök olyan halászeszközök, amelyeket a tengerben tolnak vagy vontatnak, miközben azok érintkeznek a tengerfenékkel. Ide tartoznak a feszítőlapos és merevítőrudas fenékvonóhálók és a kagylóhalászatra szolgáló kotróhálók. Következesképpen a tevékenységek és a képződmények közötti ilyen kölcsönhatásokat korlátozó gazdálkodási intézkedésekre van szükség. |
| --- | --- |

1.4.

A fenéken vontatott halászeszközök olyan halászeszközök, amelyeket a tengerben tolnak vagy vontatnak, miközben azok érintkeznek a tengerfenékkel. Ide tartoznak a feszítőlapos és merevítőrudas fenékvonóhálók és a kagylóhalászatra szolgáló kotróhálók. Következesképpen a tevékenységek és a képződmények közötti ilyen kölcsönhatásokat korlátozó gazdálkodási intézkedésekre van szükség.

| 1.5. | Ez a hatásvizsgálat azzal a céllal készült, hogy körvonalazza az MMO által javasolt, a zátonyképződmények védelme érdekében a fenéken vontatott halászeszközök használatának megtiltására irányuló rendelettel járó költségeket és előnyöket. A hatásvizsgálat azt is ismerteti, hogy miért az ajánlott lehetőség az előnyben részesített szabályozási lehetőség. A hatásvizsgálat tervezete nyilvános konzultáció tárgyát képezte. |
| --- | --- |

1.5.

Ez a hatásvizsgálat azzal a céllal készült, hogy körvonalazza az MMO által javasolt, a zátonyképződmények védelme érdekében a fenéken vontatott halászeszközök használatának megtiltására irányuló rendelettel járó költségeket és előnyöket. A hatásvizsgálat azt is ismerteti, hogy miért az ajánlott lehetőség az előnyben részesített szabályozási lehetőség. A hatásvizsgálat tervezete nyilvános konzultáció tárgyát képezte.

| 1.6. | A hatásvizsgálat alapjául szolgáló adatokat és bizonyítékokat a Natural England környezetvédelmi szervezettől, a part menti halászatért és természetmegőrzésért felelős hatóságoktól (IFCA-k) és az MMO-tól szerezték be. Az MMO ezen túlmenően az Eastern IFCA-val együtt 2013. június 11-én King's Lynn városában, és 2013. június 17-én Boston városában önkéntes részvételen alapuló ülést tartott azzal a céllal, hogy az érdekelt feleknek közvetlen kérdéseket tegyen fel, és bizonyítékokat gyűjtsön arról, hogy a tilalmi területek javasolt létrehozásának milyen gazdasági hatásai lesznek. 2013. július 12-én Belgiumban találkozóra került sor a belga hatóságok és a halászati ágazat képviselői részvételével. Az ágazat és a belga halászati ágazat képviselői által tett észrevételek szerint igen kis arányban használnak fenéken vontatott halászeszközöket a javasolt tilalmi területen. A kereskedelmi halászokkal folytatott interjúk során elhangzott információkat és megállapításokat rögzítették és szóbeli beszámolókon alapuló bizonyítékként belefoglalták ebbe a hatásvizsgálatba. |
| --- | --- |

1.6.

A hatásvizsgálat alapjául szolgáló adatokat és bizonyítékokat a Natural England környezetvédelmi szervezettől, a part menti halászatért és természetmegőrzésért felelős hatóságoktól (IFCA-k) és az MMO-tól szerezték be. Az MMO ezen túlmenően az Eastern IFCA-val együtt 2013. június 11-én King's Lynn városában, és 2013. június 17-én Boston városában önkéntes részvételen alapuló ülést tartott azzal a céllal, hogy az érdekelt feleknek közvetlen kérdéseket tegyen fel, és bizonyítékokat gyűjtsön arról, hogy a tilalmi területek javasolt létrehozásának milyen gazdasági hatásai lesznek. 2013. július 12-én Belgiumban találkozóra került sor a belga hatóságok és a halászati ágazat képviselői részvételével. Az ágazat és a belga halászati ágazat képviselői által tett észrevételek szerint igen kis arányban használnak fenéken vontatott halászeszközöket a javasolt tilalmi területen. A kereskedelmi halászokkal folytatott interjúk során elhangzott információkat és megállapításokat rögzítették és szóbeli beszámolókon alapuló bizonyítékként belefoglalták ebbe a hatásvizsgálatba.

| 1.7. | A törvényerejű rendelet meghozatalára irányuló eljárás részeként a szóban forgó területre vonatkozó javasolt rendelet és a hatásvizsgálat tervezetéről hivatalosan 2013. szeptember 10-től2013. október 22-ig folyt konzultáció. A belga halászati ágazat képviselői által tett észrevételek szerint az európai tengeri területen belga hajók folytatnak halászati tevékenységet, azonban az észrevételek azt nem erősítették meg kifejezetten, hogy ez a tevékenység a javasolt tilalmi területeken zajlik-e. |
| --- | --- |

1.7.

A törvényerejű rendelet meghozatalára irányuló eljárás részeként a szóban forgó területre vonatkozó javasolt rendelet és a hatásvizsgálat tervezetéről hivatalosan 2013. szeptember 10-től2013. október 22-ig folyt konzultáció. A belga halászati ágazat képviselői által tett észrevételek szerint az európai tengeri területen belga hajók folytatnak halászati tevékenységet, azonban az észrevételek azt nem erősítették meg kifejezetten, hogy ez a tevékenység a javasolt tilalmi területeken zajlik-e.

2.   A beavatkozás indokai

| 2.1. | A Környezetvédelmi, Élelmiszer- és Vidékügyi Minisztérium (Department for Environment, Food and Rural Affairs, Defra) 2012 augusztusában felülvizsgálta az európai tengeri területeken folytatott halászati gazdálkodást annak érdekében, hogy megállapítsa a területen található képződmények jó állapotban tartásához szükséges jövőbeni szabályozási intézkedéseket. Ennek eredményeként létrejött egy, az európai tengeri területeken folytatott halászati gazdálkodásra vonatkozó felülvizsgált megközelítés (80). |
| --- | --- |

2.1.

A Környezetvédelmi, Élelmiszer- és Vidékügyi Minisztérium (Department for Environment, Food and Rural Affairs, Defra) 2012 augusztusában felülvizsgálta az európai tengeri területeken folytatott halászati gazdálkodást annak érdekében, hogy megállapítsa a területen található képződmények jó állapotban tartásához szükséges jövőbeni szabályozási intézkedéseket. Ennek eredményeként létrejött egy, az európai tengeri területeken folytatott halászati gazdálkodásra vonatkozó felülvizsgált megközelítés (80).

| 2.2. | A felülvizsgált megközelítést kutatási eredmények alapján, kockázatrangsorolás szerint és szakaszosan hajtják végre. A kockázatok rangsorolásához egy olyan mátrix (81) biztosítja az információkat, amely a halászati tevékenységek és az ökológiai képződmények közötti kölcsönhatásból származó kockázatokat osztályozza. A mátrixban a tevékenységek és a képződmények közötti kölcsönhatásokat piros, sárga, zöld és kék színnel osztályozták. A piros színnel jelölt kölcsönhatások esetében a gazdálkodási intézkedések 2013 végéig történő végrehajtása elsőbbséget élvez (függetlenül a tevékenység tényleges szintéjtől) annak érdekében, hogy az I. melléklet szerinti képződmények károsodását az élőhelyvédelmi irányelv 6. cikkének (2) bekezdése szerinti követelményeknek megfelelően megelőzzék. A sárga színnel jelzett kölcsönhatások esetében helyszíni értékelések szükségesek annak meghatározásához, hogy a képződmények védelméhez az adott tevékenységeket szükséges-e szabályozni. A zöld színnel jelzett kölcsönhatások esetében szintén helyszíni értékelések szükségesek annak megállapításához, hogy fellépnek-e kombinált hatások. A kék szín azt jelöli, hogy nincs kölcsönhatás, és így nincs szükség további értékelésre (82). |
| --- | --- |

2.2.

A felülvizsgált megközelítést kutatási eredmények alapján, kockázatrangsorolás szerint és szakaszosan hajtják végre. A kockázatok rangsorolásához egy olyan mátrix (81) biztosítja az információkat, amely a halászati tevékenységek és az ökológiai képződmények közötti kölcsönhatásból származó kockázatokat osztályozza. A mátrixban a tevékenységek és a képződmények közötti kölcsönhatásokat piros, sárga, zöld és kék színnel osztályozták. A piros színnel jelölt kölcsönhatások esetében a gazdálkodási intézkedések 2013 végéig történő végrehajtása elsőbbséget élvez (függetlenül a tevékenység tényleges szintéjtől) annak érdekében, hogy az I. melléklet szerinti képződmények károsodását az élőhelyvédelmi irányelv 6. cikkének (2) bekezdése szerinti követelményeknek megfelelően megelőzzék. A sárga színnel jelzett kölcsönhatások esetében helyszíni értékelések szükségesek annak meghatározásához, hogy a képződmények védelméhez az adott tevékenységeket szükséges-e szabályozni. A zöld színnel jelzett kölcsönhatások esetében szintén helyszíni értékelések szükségesek annak megállapításához, hogy fellépnek-e kombinált hatások. A kék szín azt jelöli, hogy nincs kölcsönhatás, és így nincs szükség további értékelésre (82).

| 2.3. | Az élőhelyvédelmi irányelv 6. cikkének (1) bekezdése és 6. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy a különleges természetmegőrzési területeken (SAC-k) és különleges természetvédelmi területeken (SPA-k) a tagállamok:






  — | megállapítják a területek védelméhez szükséges olyan intézkedéseket, amelyek az adott természeti területen megtalálható, I. mellékletben szereplő természetes élőhelytípusok, illetve II. mellékletben szereplő fajok ökológiai szükségleteinek megfelelnek; |
| --- | --- | --- |

2.3.

Az élőhelyvédelmi irányelv 6. cikkének (1) bekezdése és 6. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy a különleges természetmegőrzési területeken (SAC-k) és különleges természetvédelmi területeken (SPA-k) a tagállamok:

—

megállapítják a területek védelméhez szükséges olyan intézkedéseket, amelyek az adott természeti területen megtalálható, I. mellékletben szereplő természetes élőhelytípusok, illetve II. mellékletben szereplő fajok ökológiai szükségleteinek megfelelnek;

| — | megteszik a szükséges intézkedéseket az olyan természetes élőhelytípusok és olyan fajok élőhelyei károsodásának és a fajok megzavarásának megakadályozására, amelyek céljára az egyes területeket kijelölték. |
| --- | --- |

—

megteszik a szükséges intézkedéseket az olyan természetes élőhelytípusok és olyan fajok élőhelyei károsodásának és a fajok megzavarásának megakadályozására, amelyek céljára az egyes területeket kijelölték.

| 2.4. | Az élőhelyek és fajok védelméről szóló 2010. évi rendelet 8. szakaszának (1) bekezdésében foglalt fogalommeghatározás szerint az európai tengeri területek – többek között – a különleges természetmegőrzési területek (SAC-k), a különleges természetvédelmi területek (SPA-k) és a közösségi jelentőségű természeti területek (SCI-k). A rendelet 6. része megállapítja az európai tengeri területekre vonatkozó kezelési követelményeket, az élőhelyvédelmi irányelv 6. cikke (2) bekezdésének, 6. cikke (3) bekezdésének és 6. cikke (4) bekezdésének megfelelően. |
| --- | --- |

2.4.

Az élőhelyek és fajok védelméről szóló 2010. évi rendelet 8. szakaszának (1) bekezdésében foglalt fogalommeghatározás szerint az európai tengeri területek – többek között – a különleges természetmegőrzési területek (SAC-k), a különleges természetvédelmi területek (SPA-k) és a közösségi jelentőségű természeti területek (SCI-k). A rendelet 6. része megállapítja az európai tengeri területekre vonatkozó kezelési követelményeket, az élőhelyvédelmi irányelv 6. cikke (2) bekezdésének, 6. cikke (3) bekezdésének és 6. cikke (4) bekezdésének megfelelően.

| 2.5. | A Haisborough, Hammond and Winterton közösségi jelentőségű területen olyan Sabellaria spinulosa zátonyképződmények találhatók, amelyek esetében a fenéken vontatott halászeszközök használatából fakadó kockázatot piros színnel osztályozták, ezért a kockázat megszüntetése érdekében kezelési intézkedésekre van szükség. Az MMO felelős azoknak az intézkedéseknek a végrehajtásáért, amelyekkel a fenéken vontatott halászeszközök használatának megtiltásával kiiktatható az eszközök és a Sabellaria spinulosa zátonyképződmények közötti kölcsönhatás. Az egyéb halászeszköztípusok és a Sabellaria spinulosa zátonyképződmények, és az összes halászeszköz és a szubtidális (árapályszint alatti) homokpadképződmények közötti kölcsönhatásokat a „sárga/zöld” értékelési eljárás keretében értékelik. |
| --- | --- |

2.5.

A Haisborough, Hammond and Winterton közösségi jelentőségű területen olyan Sabellaria spinulosa zátonyképződmények találhatók, amelyek esetében a fenéken vontatott halászeszközök használatából fakadó kockázatot piros színnel osztályozták, ezért a kockázat megszüntetése érdekében kezelési intézkedésekre van szükség. Az MMO felelős azoknak az intézkedéseknek a végrehajtásáért, amelyekkel a fenéken vontatott halászeszközök használatának megtiltásával kiiktatható az eszközök és a Sabellaria spinulosa zátonyképződmények közötti kölcsönhatás. Az egyéb halászeszköztípusok és a Sabellaria spinulosa zátonyképződmények, és az összes halászeszköz és a szubtidális (árapályszint alatti) homokpadképződmények közötti kölcsönhatásokat a „sárga/zöld” értékelési eljárás keretében értékelik.

| 2.6. | A szóban forgó terület három közigazgatási területen fekszik: a 0–6 tengeri mérföld közötti, a 6–12 tengeri mérföld közötti területen és az alapvonaltól számított 12 tengeri mérföldre lévő határvonalon túl. A halászati gazdálkodás szempontjából az 1983. évi brit halászati határok alkalmazandók. A Haisborough, Hammond and Winterton közösségi jelentőségű természeti területen három Sabellaria spinulosa zátonyterület található. Az első és a második zátonyterület a 6–12 tengeri mérföld közötti területen található, és kezelése MMO-rendelettel fog megvalósulni. A harmadik zátonyterület az alapvonaltól számított 12 tengeri mérföldre lévő határvonalon túl fekszik, és ezért azt az Európai Bizottság fogja kezelni. |
| --- | --- |

2.6.

A szóban forgó terület három közigazgatási területen fekszik: a 0–6 tengeri mérföld közötti, a 6–12 tengeri mérföld közötti területen és az alapvonaltól számított 12 tengeri mérföldre lévő határvonalon túl. A halászati gazdálkodás szempontjából az 1983. évi brit halászati határok alkalmazandók. A Haisborough, Hammond and Winterton közösségi jelentőségű természeti területen három Sabellaria spinulosa zátonyterület található. Az első és a második zátonyterület a 6–12 tengeri mérföld közötti területen található, és kezelése MMO-rendelettel fog megvalósulni. A harmadik zátonyterület az alapvonaltól számított 12 tengeri mérföldre lévő határvonalon túl fekszik, és ezért azt az Európai Bizottság fogja kezelni.

| 2.7. | A zátonyképződmény pontos helyének és kiterjedésének meghatározását a Natural England (83) szolgáltatta. A védőzónák a Natural England iránymutatás-tervezetén (84) alapulnak, amely a védett képződmény mélysége alapján tesz javaslatot a védőzóna méretére. Az 1. terület esetében a Sabellaria spinulosa jelenléte meg van állapítva, de a zátony kiterjedése nincs megállapítva. Az 1. terület védőzónája 650 méter, azaz 500 méter plusz a zátonyképződmény 50 méteres mélységének háromszorosa (a pontadatok védőzónájának ajánlott megállapítása szerint). A 2. terület védőzónája 150 méter, azaz az 50 méteres mélység háromszorosa. A védőzónák határai ezt követően lekerekítésre kerültek, hogy könnyebb legyen a megfelelés és a végrehajtás. |
| --- | --- |

2.7.

A zátonyképződmény pontos helyének és kiterjedésének meghatározását a Natural England (83) szolgáltatta. A védőzónák a Natural England iránymutatás-tervezetén (84) alapulnak, amely a védett képződmény mélysége alapján tesz javaslatot a védőzóna méretére. Az 1. terület esetében a Sabellaria spinulosa jelenléte meg van állapítva, de a zátony kiterjedése nincs megállapítva. Az 1. terület védőzónája 650 méter, azaz 500 méter plusz a zátonyképződmény 50 méteres mélységének háromszorosa (a pontadatok védőzónájának ajánlott megállapítása szerint). A 2. terület védőzónája 150 méter, azaz az 50 méteres mélység háromszorosa. A védőzónák határai ezt követően lekerekítésre kerültek, hogy könnyebb legyen a megfelelés és a végrehajtás.

| 2.8. | A beavatkozás a tengeri környezettel kapcsolatos piaci hiányosságoknak a képződmények védelmére irányuló olyan megfelelő szabályozási intézkedések (mint pl. ez a rendelet) végrehajtásával történő orvoslásához szükséges, amelyek végrehajtása a negatív externáliák csökkentését vagy megfelelő enyhítését célozza. A rendelet végrehajtása biztosítja a közjavak folyamatos rendelkezésre állását a tengeri környezetben. |
| --- | --- |

2.8.

A beavatkozás a tengeri környezettel kapcsolatos piaci hiányosságoknak a képződmények védelmére irányuló olyan megfelelő szabályozási intézkedések (mint pl. ez a rendelet) végrehajtásával történő orvoslásához szükséges, amelyek végrehajtása a negatív externáliák csökkentését vagy megfelelő enyhítését célozza. A rendelet végrehajtása biztosítja a közjavak folyamatos rendelkezésre állását a tengeri környezetben.

| 2.9. | Piaci hiányosságok jelentkeznek, ha a piac nem vezet hatékony eredményekre (85). A tengeri környezet összefüggésében ezek a piaci hiányosságok a következők:






  — | Közjavak és -szolgáltatások — a tengeri környezet adta különféle javak és szolgáltatások, mint például az éghajlat-szabályozás és a biológiai sokféleség, „közjavaknak” minősülnek (senki sem zárható ki abból, hogy az általuk biztosított előnyökből részesüljön, továbbá a szolgáltatás igénybevételével nem csökkennek a mások rendelkezésére álló szolgáltatások). A közjavak jellegzetessége abban áll, hogy az egyénnek nincs szükségszerűen gazdasági indíttatása arra, hogy önkéntesen, akár tettlegesen, akár pénzben hozzájáruljon azok folyamatos fenntartásához, ami a közjavak hiányához, vagy – ebben az esetben – a közjavak nem megfelelő védelméhez vezet. |
| --- | --- | --- |

2.9.

Piaci hiányosságok jelentkeznek, ha a piac nem vezet hatékony eredményekre (85). A tengeri környezet összefüggésében ezek a piaci hiányosságok a következők:

—

Közjavak és -szolgáltatások — a tengeri környezet adta különféle javak és szolgáltatások, mint például az éghajlat-szabályozás és a biológiai sokféleség, „közjavaknak” minősülnek (senki sem zárható ki abból, hogy az általuk biztosított előnyökből részesüljön, továbbá a szolgáltatás igénybevételével nem csökkennek a mások rendelkezésére álló szolgáltatások). A közjavak jellegzetessége abban áll, hogy az egyénnek nincs szükségszerűen gazdasági indíttatása arra, hogy önkéntesen, akár tettlegesen, akár pénzben hozzájáruljon azok folyamatos fenntartásához, ami a közjavak hiányához, vagy – ebben az esetben – a közjavak nem megfelelő védelméhez vezet.

| — | Negatív externáliák — negatív externáliák akkor jelentkeznek, amikor a tengeri környezetet érő károsodás következményeit nem csak a kárt okozó használók viselik. A tenger adta javakhoz és szolgáltatásokhoz sok esetben nincs pénzben kifejezett ár hozzárendelve, következésképpen a károsodás költsége nincs közvetlenül kifejezve a piacon. Még az olyan termékek esetében is, amelyekkel kereskednek (mint például a vadon élő halak), a piaci árak nem mindig tükrözi a teljes gazdasági költséget, amelyet összességében az egyének és a társadalom viselnek. |
| --- | --- |

—

Negatív externáliák — negatív externáliák akkor jelentkeznek, amikor a tengeri környezetet érő károsodás következményeit nem csak a kárt okozó használók viselik. A tenger adta javakhoz és szolgáltatásokhoz sok esetben nincs pénzben kifejezett ár hozzárendelve, következésképpen a károsodás költsége nincs közvetlenül kifejezve a piacon. Még az olyan termékek esetében is, amelyekkel kereskednek (mint például a vadon élő halak), a piaci árak nem mindig tükrözi a teljes gazdasági költséget, amelyet összességében az egyének és a társadalom viselnek.

| 2.10. | A tengeri környezettel kapcsolatos piaci hiányosságok mindkét okának orvoslása érdekében kormányzati beavatkozás szükséges. Az európai tengeri területek kijelölt zátonyképződményeinek megőrzésére irányuló gazdálkodási intézkedések biztosítják a negatív externáliák csökkentését vagy megfelelő enyhítését. A gazdálkodási intézkedések továbbá támogatják a közjavak folyamatos rendelkezésre állását a tengeri környezetben, például az Angliát övező tengerek biológiai sokféleségének megőrzését. |
| --- | --- |

2.10.

A tengeri környezettel kapcsolatos piaci hiányosságok mindkét okának orvoslása érdekében kormányzati beavatkozás szükséges. Az európai tengeri területek kijelölt zátonyképződményeinek megőrzésére irányuló gazdálkodási intézkedések biztosítják a negatív externáliák csökkentését vagy megfelelő enyhítését. A gazdálkodási intézkedések továbbá támogatják a közjavak folyamatos rendelkezésre állását a tengeri környezetben, például az Angliát övező tengerek biológiai sokféleségének megőrzését.

3.   Szabályozási célkitűzések és az elérni kívánt hatások

| 3.1. | A tengerhez és a parti területekhez való hozzáférésről szóló 2009. évi törvény (The Marine and Coastal Access Act 2009, MaCAA) (86) azzal a céllal hozta létre a Tengergazdálkodási Szervezetet (MMO), hogy az az egészséges tengerek, fenntartható halászat és életképes ágazat biztosítása érdekében a társadalmi, környezeti és gazdasági előnyök közötti megfelelő egyensúly sikeres fenntartásával fenntartható tengeri környezetet és part menti halászatot vezessen, támogasson és irányítson. |
| --- | --- |

3.1.

A tengerhez és a parti területekhez való hozzáférésről szóló 2009. évi törvény (The Marine and Coastal Access Act 2009, MaCAA) (86) azzal a céllal hozta létre a Tengergazdálkodási Szervezetet (MMO), hogy az az egészséges tengerek, fenntartható halászat és életképes ágazat biztosítása érdekében a társadalmi, környezeti és gazdasági előnyök közötti megfelelő egyensúly sikeres fenntartásával fenntartható tengeri környezetet és part menti halászatot vezessen, támogasson és irányítson.

| 3.2. | Az erre a hatásvizsgálatra vonatkozó szabályozási célkitűzés a szóban forgó területre megállapított természetvédelmi célok teljesülésének előmozdítása annak biztosításával, hogy a Sabellaria spinulosa zátonyképződmények védve legyenek a fenéken vontatott halászeszközök okozta károsodás kockázatától. |
| --- | --- |

3.2.

Az erre a hatásvizsgálatra vonatkozó szabályozási célkitűzés a szóban forgó területre megállapított természetvédelmi célok teljesülésének előmozdítása annak biztosításával, hogy a Sabellaria spinulosa zátonyképződmények védve legyenek a fenéken vontatott halászeszközök okozta károsodás kockázatától.

| 3.3. | A területre megállapított természetvédelmi célok a következők:






  — | A természetes változások függvényében az alábbiak fenntartása vagy helyreállítása (87):






  — | az élőhely kiterjedése (és a zátony domborzata és foltozottsága); |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.

A területre megállapított természetvédelmi célok a következők:

—

A természetes változások függvényében az alábbiak fenntartása vagy helyreállítása (87):

—

az élőhely kiterjedése (és a zátony domborzata és foltozottsága);

| — | az élőhely sokfélesége; |
| --- | --- |

—

az élőhely sokfélesége;

| — | az élőhelyhez kapcsolódó közösségi szerkezet (például az egyes fontosabb fajok populációszerkezete és azok hozzájárulása az élőhely működéséhez); |
| --- | --- |

—

az élőhelyhez kapcsolódó közösségi szerkezet (például az egyes fontosabb fajok populációszerkezete és azok hozzájárulása az élőhely működéséhez);

| — | a természetes környezeti minőség (például a vízminőség, a lebegő üledék szintjei stb.). |
| --- | --- |

—

a természetes környezeti minőség (például a vízminőség, a lebegő üledék szintjei stb.).

| 3.4. | A szabályozással elérni kívánt hatás az, hogy a Sabellaria spinulosa zátonyképződmények károsodásának kockázata csökkenjen, valamint hogy az élőhelyvédelmi irányelv 6. cikke szerinti kötelezettségek teljesüljenek. Továbbá a gazdálkodási beavatkozással járó gazdasági hatások is – lehetőség szerint – minimális szintre lesznek csökkentve. |
| --- | --- |

3.4.

A szabályozással elérni kívánt hatás az, hogy a Sabellaria spinulosa zátonyképződmények károsodásának kockázata csökkenjen, valamint hogy az élőhelyvédelmi irányelv 6. cikke szerinti kötelezettségek teljesüljenek. Továbbá a gazdálkodási beavatkozással járó gazdasági hatások is – lehetőség szerint – minimális szintre lesznek csökkentve.

4.   A lehetőségek

4.1.   A Környezetvédelmi, Élelmiszer- és Vidékügyi Minisztérium (Department for Environment, Food and Rural Affairs, Defra) felülvizsgált megközelítésének részeként az előnyben részesített szabályozási eszközök az MMO-rendeletek az alapvonaltól számított 6 és 12 tengeri mérföld közötti területen, az MMO számára pedig az alapvonaltól számított 6 tengeri mérföldre lévő határvonalat közrefogó területek kezelésének vezetéséhez. Az MMO és a Keleti Part Menti Halászatért és Természetmegőrzésért Felelős Hatóság (Eastern IFCA) közötti tárgyalásokat követően az a megállapodás született, hogy a terület 0 és 12 tengeri mérföld közötti részén a Sabellaria spinulosa zátonyképződményeket MMO-rendelet segítségével fogják kezelni. Ezért az európai tengeri terület 0 és 12 tengeri mérföld közötti része esetében az előnyben részesített lehetőség egy MMO-rendelet megalkotása.

4.1.1.   1. lehetőség: Mindenféle beavatkozás mellőzése

E lehetőség szerint semmilyen állandó gazdálkodási intézkedés bevezetésére sem kerülne sor. Ez a lehetőség azt jelentené, hogy a területet érintő, a károsító tevékenységekből származó kockázatok nem kerülnének kezelésre, és a Defra felülvizsgált megközelítése és az élőhelyvédelmi irányelv 6. cikkének (2) bekezdése szerinti kötelezettségek nem teljesülnének.

4.1.2.   2. lehetőség: Önkéntes megállapodás

Ez a lehetőség a képződmények védelmét célzó önkéntes magatartási szabályzatok kidolgozását foglalná magában. Az MMO ezt a lehetőséget a hatékonyabb szabályozásra vonatkozó alapelvek (Better Regulation Principles, melyek előírják, hogy új rendelet bevezetésére csak végső esetben kerüljön sor), valamint a Defra felülvizsgált megközelítése (melynek értelmében elvárás, hogy a megfelelő védelem elérése érdekében a gazdálkodási intézkedések szabályozó jellegűek legyenek) fényében mérlegelte. A Defra felülvizsgált megközelítése értelmében továbbá az is elvárás, hogy 2013. december végéig intézkedések bevezetésére kerüljön sor a kijelölt képződmények és a halászeszközök közötti nagy kockázatú (pirossal jelölt) kölcsönhatások kezelése céljából. Az MMO úgy véli, hogy mivel a képződmények védelméről gyorsan szükséges gondoskodni, és mivel fennáll annak kockázata, hogy még az alacsony szintű kölcsönhatás is a képződmény károsodásához vezet, így ebben az esetben az önkéntes intézkedések nem megfelelőek.

4.1.3.   3. lehetőség: A fenéken vontatott halászeszközöknek a közösségi jelentőségű természeti területen történő használatának tilalmáról szóló MMO-rendelet („a terület teljes lezárása”)

A fenéken vontatott halászeszközök a közösségi jelentőségű természeti terület teljes Cape Bank részén történő használatának megtiltása nem szükséges az alapkőzetből kialakult zátonyképződmény védelméhez, továbbá szükségtelen gazdasági veszteséget okozna a közösségi jelentőségű természeti terület egyéb részeit használó halászok számára. A kirakodásokban bekövetkező becsült teljes veszteség – az 1. táblázatban bemutatottak szerint – 2 559,30 GBP lenne, az előnyben részesített lehetőség esetében becsült 6,40 GBP helyett, továbbá a szükséges végrehajtási költségek is sokkal magasabbak lennének.

4.1.4.   4. lehetőség: A fenéken vontatott halászeszközöknek a Sabellaria spinulosa csövesférgek által létrehozott zátonyképződmények felett történő használatának a megfelelő zónabeosztással történő tilalmáról szóló MMO-rendelet („övezeteken alapuló gazdálkodás”)

Ez az előnyben részesített lehetőség, amelynek a részletes elemzése az alábbiakban olvasható.

4.1.5.   A tevékenység szabályozása törvényen alapuló jogi aktussal, szabályozó rendelkezéssel vagy a halászati engedélyekre vonatkozó feltétellel

Ezeket a szabályozási mechanizmusokat ebben az esetben nem tartják megfelelőnek. Az MMO a tengerhez és a parti területekhez való hozzáférésről szóló 2009. évi törvény (The Marine and Coastal Access Act 2009, MaCCA) szerinti rendeletalkotási hatásköre megfelelőbb, mivel ez a hatáskör úgy van kialakítva, hogy alkalmazható legyen a védett tengeri területeken belüli tevékenység szabályozására, biztosítva a megfelelő szintű hatáskört, rugalmasságot, konzultációt és gyorsaságot.

4.2.   Az ajánlott lehetőség:

4.2.1.   A fenéken vontatott halászeszközöknek a Sabellaria spinulosa zátonyképződmények felett történő használatának a megfelelő zónabeosztással történő tilalmáról szóló MMO-rendelet („övezeteken alapuló gazdálkodás”).

4.2.2.   Ez a lehetőség azért ajánlott, mert ez a leginkább költséghatékony lehetőség. Az MMO a legmegfelelőbb hatóság a 0 és 12 tengeri mérföld közötti területre irányuló halászati gazdálkodási intézkedések előmozdítására. A javasolt tilalmi területek határainak meghatározására a képződmények kiterjedésére vonatkozó, rendelkezésre álló legjobb bizonyítéknak, valamint a képződmények és a rendelet szerinti határ közötti „védőzóna” szükségességének figyelembevételével került sor. A tilalmi terület alakjának mérlegelése során az egyszerű végrehajthatóság és a megfelelőséget előmozdító egyértelmű elhatárolás iránti igény is figyelembevételre került.

5.   Tudományos tényanyag

5.1.   A fenéken vontatott halászeszközök hatása a Sabellaria spinulosa zátonyra:

| 5.1.1. | A rendelkezésre álló bizonyítékok (88) szerint a vontatott halászeszközök jelentős fenyegetést jelentenek a Sabellaria spp. zátonyok számára. Elismert, hogy a különböző halászeszközök valószínűleg más-más mértékű hatást fejtenek ki, valamint korlátozott a hatásokat bemutató, szakmai vizsgálatnak alávetett empirikus adatok köre. Ezek a tényezők azonban nem ellensúlyozzák a piros elővigyázatossági besorolást, különös tekintettel az ilyen képződmények OSPAR-térségben bekövetkezett ismert károsodására. Egyértelmű összefüggés van az emberi tevékenység és a Sabellaria spinulosa zátonyok fenyegetettsége között: erre a legjobb példa a fenékvonóhálós halászat által okozott fizikai pusztítás (Jones et al. 2000, Holt et al. 1998 és OSPAR, 2010). A tengerfenéken vontatott halászeszközök letörik az egyedek által fejlesztett csövecskéket, ami a csövesférgek közvetlen pusztulásához, valamint az élőhely szerkezetének és összetettségének csökkenéséhez vezet, és az élőhely így többé nem lesz képes fenntartani a hozzá kapcsolódó állat- és növényközösségeket (UK BAP 2000). Egy, a Franciaország partjainál és a Watt-tengeren végzett felmérés (Volberg 2000) megkérdőjelezi azt a nézetet, amely szerint minden vontatott halászeszköz nagy kockázatot jelent az összes Sabellaria spp. zátonyra. A tanulmány eredményei mindazonáltal kizárólag rövid távú hatásokat tükrözik, mivel a zátony egyszeri megzavarása alapján kerültek megállapításra, ráadásul a tanulmány így is arra a következtetésre jut, hogy a garnélarákok fenékvonóhálós halászata által közép- vagy hosszú távon okozott állapotromlás nem zárható ki az intenzív halászat esetén, az alkalmazott halászeszköz viszonylag kis tömege ellenére sem (89). |
| --- | --- |

5.1.1.

A rendelkezésre álló bizonyítékok (88) szerint a vontatott halászeszközök jelentős fenyegetést jelentenek a Sabellaria spp. zátonyok számára. Elismert, hogy a különböző halászeszközök valószínűleg más-más mértékű hatást fejtenek ki, valamint korlátozott a hatásokat bemutató, szakmai vizsgálatnak alávetett empirikus adatok köre. Ezek a tényezők azonban nem ellensúlyozzák a piros elővigyázatossági besorolást, különös tekintettel az ilyen képződmények OSPAR-térségben bekövetkezett ismert károsodására. Egyértelmű összefüggés van az emberi tevékenység és a Sabellaria spinulosa zátonyok fenyegetettsége között: erre a legjobb példa a fenékvonóhálós halászat által okozott fizikai pusztítás (Jones et al. 2000, Holt et al. 1998 és OSPAR, 2010). A tengerfenéken vontatott halászeszközök letörik az egyedek által fejlesztett csövecskéket, ami a csövesférgek közvetlen pusztulásához, valamint az élőhely szerkezetének és összetettségének csökkenéséhez vezet, és az élőhely így többé nem lesz képes fenntartani a hozzá kapcsolódó állat- és növényközösségeket (UK BAP 2000). Egy, a Franciaország partjainál és a Watt-tengeren végzett felmérés (Volberg 2000) megkérdőjelezi azt a nézetet, amely szerint minden vontatott halászeszköz nagy kockázatot jelent az összes Sabellaria spp. zátonyra. A tanulmány eredményei mindazonáltal kizárólag rövid távú hatásokat tükrözik, mivel a zátony egyszeri megzavarása alapján kerültek megállapításra, ráadásul a tanulmány így is arra a következtetésre jut, hogy a garnélarákok fenékvonóhálós halászata által közép- vagy hosszú távon okozott állapotromlás nem zárható ki az intenzív halászat esetén, az alkalmazott halászeszköz viszonylag kis tömege ellenére sem (89).

5.2.   Zátonyeloszlás

Az alábbi 1. ábra a Sabellaria spinulosa zátonyképződmények helyét mutatja a közösségi jelentőségű természeti területen belül.

1.   ábra

Helyszínrajz és zátonyképződmények térképe

6.   Érintett ágazatok

| 6.1. | Halászati ágazat: A tilalom főként a merevítőrudas fenékvonóhálót használó hajókat érinti, amelyek elsősorban a Lowestoft és Great Yarmouth kikötőjébe érkező hajókat jelentik. Az előzetes konzultáció során az érintettekkel folytatott párbeszédből kiderült, hogy a javasolt gazdálkodási intézkedés kismértékű hatással lesz csak a fenéken vontatott halászeszközöket használó halászati ágazatra. A belga hajók hozzáférési joggal rendelkeznek ezen a területen a tengerfenéken élő fajok halászatára egészen az 1983-as 6 tengeri mérföldes határvonalig, azonban ennek a fogásnak a többségét nem az Egyesült Királyságban rakodják ki. A javasolt gazdálkodási intézkedésről folytatott előzetes konzultáció során a belga hatóságokkal és a belga halászati ágazat képviselőivel folytatott párbeszéd megerősítette, hogy a tengerfenéken vontatott halászeszközökkel folytatott halászati tevékenység korlátozott mértékű. A hivatalos konzultáció eredményeképpen a belga halászati ágazat képviselői kiemelték a teljes európai tengeri területen belüli halászati területek fontosságát, de nem adtak kifejezett tájékoztatást arra vonatkozóan, hogy zajlik-e halászati tevékenység a javasolt tilalmi területeken. A várakozások szerint a beavatkozás a halászati ágazaton kívül egyéb ágazatokra nem lesz hatással. |
| --- | --- |

6.1.

Halászati ágazat: A tilalom főként a merevítőrudas fenékvonóhálót használó hajókat érinti, amelyek elsősorban a Lowestoft és Great Yarmouth kikötőjébe érkező hajókat jelentik. Az előzetes konzultáció során az érintettekkel folytatott párbeszédből kiderült, hogy a javasolt gazdálkodási intézkedés kismértékű hatással lesz csak a fenéken vontatott halászeszközöket használó halászati ágazatra. A belga hajók hozzáférési joggal rendelkeznek ezen a területen a tengerfenéken élő fajok halászatára egészen az 1983-as 6 tengeri mérföldes határvonalig, azonban ennek a fogásnak a többségét nem az Egyesült Királyságban rakodják ki. A javasolt gazdálkodási intézkedésről folytatott előzetes konzultáció során a belga hatóságokkal és a belga halászati ágazat képviselőivel folytatott párbeszéd megerősítette, hogy a tengerfenéken vontatott halászeszközökkel folytatott halászati tevékenység korlátozott mértékű. A hivatalos konzultáció eredményeképpen a belga halászati ágazat képviselői kiemelték a teljes európai tengeri területen belüli halászati területek fontosságát, de nem adtak kifejezett tájékoztatást arra vonatkozóan, hogy zajlik-e halászati tevékenység a javasolt tilalmi területeken. A várakozások szerint a beavatkozás a halászati ágazaton kívül egyéb ágazatokra nem lesz hatással.

| 6.2. | Helyi gazdaságok és társadalom: Kicsi a lehetősége annak, hogy a kirakodásokban bekövetkező esetleges veszteség és az annak következtében a helyi halászatra gyakorolt hatás a helyi közösségek számára társadalmi és gazdasági költségekkel jár. Ez annak köszönhető, hogy rendelkezésre állnak alternatív halászati területek, ezért a tevékenység áthelyeződése minimális lesz. A Sabellaria spinulosa zátonyok védelmének tágabb értelemben vett előnyeit a 7. szakasz mutatja be. |
| --- | --- |

6.2.

Helyi gazdaságok és társadalom: Kicsi a lehetősége annak, hogy a kirakodásokban bekövetkező esetleges veszteség és az annak következtében a helyi halászatra gyakorolt hatás a helyi közösségek számára társadalmi és gazdasági költségekkel jár. Ez annak köszönhető, hogy rendelkezésre állnak alternatív halászati területek, ezért a tevékenység áthelyeződése minimális lesz. A Sabellaria spinulosa zátonyok védelmének tágabb értelemben vett előnyeit a 7. szakasz mutatja be.

| 6.3. | Végrehajtó szervek: A javasolt tilalmi terület esetében a végrehajtással kapcsolatos vezető felelősség az MMO-t terheli, és ezért a kiegészítő végrehajtási költség az MMO-ra lenne hatással. Ezek a becsült költségek a 7. szakaszban kerülnek bemutatásra. |
| --- | --- |

6.3.

Végrehajtó szervek: A javasolt tilalmi terület esetében a végrehajtással kapcsolatos vezető felelősség az MMO-t terheli, és ezért a kiegészítő végrehajtási költség az MMO-ra lenne hatással. Ezek a becsült költségek a 7. szakaszban kerülnek bemutatásra.

7.   A költségek és előnyök elemzése

7.1.   Az ajánlott lehetőség költségei

7.1.1.   A fenéken vontatott eszközök a javasolt területen történő használatának tilalma az alábbi költségekkel járhat:

| — | a halászati területek csökkenése miatt jelentkező, a halászati ágazatot érintő közvetlen költségek; |
| --- | --- |

—

a halászati területek csökkenése miatt jelentkező, a halászati ágazatot érintő közvetlen költségek;

| — | a halászati tevékenységek más halászati területekre történő áthelyeződésével (kiszorulással) összefüggésben jelentkező, a halászati ágazatot érintő költségek; |
| --- | --- |

—

a halászati tevékenységek más halászati területekre történő áthelyeződésével (kiszorulással) összefüggésben jelentkező, a halászati ágazatot érintő költségek;

| — | más területeken található élőhelyeknek a tevékenység áthelyeződése miatti esetleges nagyobb arányú károsodásával kapcsolatos potenciális környezeti hatások; |
| --- | --- |

—

más területeken található élőhelyeknek a tevékenység áthelyeződése miatti esetleges nagyobb arányú károsodásával kapcsolatos potenciális környezeti hatások;

| — | az MMO-t terhelő közigazgatási és végrehajtási költségek. |
| --- | --- |

—

az MMO-t terhelő közigazgatási és végrehajtási költségek.

7.1.2.   A halászati ágazatot érintő költségek, beleértve a tevékenység esetleges áthelyeződésével kapcsolatos költségeket is, valamint az MMO-t érintő közigazgatási és végrehajtási költségek pénzben kifejezhetők, és ezek a becsült értékek e hatásvizsgálat részeként összehasonlításra és bemutatásra kerültek (az alábbi 1–2. táblázat). Az élőhelyek esetlegesen nagyobb fokú károsodása miatti környezetvédelmi költségek nehezen értékelhetők, és ezért ezek itt pénzben nem kifejezett költségként kerülnek bemutatásra.

7.2.   A halászati költségek elemzése

7.2.1.   A javasolt lezárás hatásainak értékelésére felhasznált információk az alábbi forrásokból származnak:

| — | hajók 2008 és 2011 közötti kirakodási adatai az MMO statisztikáiban található bejegyzett hajónapló- és értékesítési adatok alapján; |
| --- | --- |

—

hajók 2008 és 2011 közötti kirakodási adatai az MMO statisztikáiban található bejegyzett hajónapló- és értékesítési adatok alapján;

| — | ICES-négyszögek szerinti bontású kirakodási adatok; a fogások becslésére irányuló további elemzések és az európai tengeri területre és a zátonyra/védőzónára vonatkozó becsült kirakodások az Egyesült Királyság és egyéb tagállamok tekintetében; |
| --- | --- |

—

ICES-négyszögek szerinti bontású kirakodási adatok; a fogások becslésére irányuló további elemzések és az európai tengeri területre és a zátonyra/védőzónára vonatkozó becsült kirakodások az Egyesült Királyság és egyéb tagállamok tekintetében;

| — | a 2013. június–augusztusban tartott előzetes konzultáció során a halászoktól az MMO által begyűjtött információk; |
| --- | --- |

—

a 2013. június–augusztusban tartott előzetes konzultáció során a halászoktól az MMO által begyűjtött információk;

| — | a rendeletről 2013. szeptember 10-től2013. október 22-ig folytatott, az MMO által szervezett hivatalos konzultáció során az érintettektől begyűjtött információk; |
| --- | --- |

—

a rendeletről 2013. szeptember 10-től2013. október 22-ig folytatott, az MMO által szervezett hivatalos konzultáció során az érintettektől begyűjtött információk;

| — | a helyi MMO és IFCA parti tisztjének ismeretei. |
| --- | --- |

—

a helyi MMO és IFCA parti tisztjének ismeretei.

7.3.   Bizonytalanság és feltételezett adatok

7.3.1.   Az átlagos költség becslései a 35F1, 35F2, 34F1 és 34F2 ICES statisztikai négyszögön belüli közösségi jelentőségű természeti területen belüli becsült egyesült királysági kirakodási értékeken alapulnak (lásd a 2. ábrát). Az nem ismert, hogy a kirakodások összes értékének mekkora hányada származott közvetlenül a javasolt lezárt területről, amely terület a négy ICES statisztikai négyszög kevesebb mint 0,25%-át teszi ki. A statisztikai adatok a meghatározott közösségi jelentőségű természeti területeket lefedő ICES-négyszögek területén belül folytatott bejelentett tevékenységek felhasználásával lettek létrehozva. A bejelentett tevékenységek adatai (a kirakodások mennyisége és értéke, valamint az alkalmazott halászeszközre vonatkozó adatok) az MMO Ifish-adatbázisából származnak. Az alkalmazott módszerekre vonatkozó további információkat és a közösségi jelentőségű természeti területre vonatkozó statisztikai táblázatokat lásd az A. mellékletben.

7.3.2.   A javasolt tilalmi területre vonatkozó, az 1. táblázatban részletezett értékek meghatározása úgy történt, hogy a közösségi jelentőségű természeti területen belüli becsült értékekre a közösségi jelentőségű természeti területen belüli, tilalom alá eső négyszögterületen alapuló százalékos értéket alkalmaztak. A javasolt tilalmi területek négyszögterülete a legtöbb esetben viszonylag kicsi a közösségi jelentőségű természeti terület egészéhez képest. Ezért a részletezett becslést körültekintéssel kell használni, mivel az nem a tilalom által érintett javasolt területen belüli hozzárendelt valós értéket mutatja. Az is elismert azonban, hogy a zátony körüli esetlegesen megnövekedett biológiai sokféleség azt jelenti, hogy az viszonylag gazdagabb halászati terület lehet, és előfordulhat, hogy az elemzés alulbecsüli a csökkent halászati terület értékét.

7.3.3.   A halászoktól és egyéb érdekelt felektől az előzetes konzultációs megbeszélések során szerzett információkat a tudományos tényanyag és a feltételezések alátámasztásához használták fel, azzal a fenntartással, hogy ezek csupán szóbeli beszámolókon alapuló bizonyítékok. Az összegyűjtött információk eseti jelleggel nyújtott információk voltak, és pusztán pillanatnyi betekintést adnak azon válaszadók részéről, akik a nap folyamán észrevételekkel szolgáltak. A válaszadók száma kizárólag azokat a személyeket reprezentálja, akik önállóan szolgáltattak információt, nem pedig azokat, akik a megállapításokkal szükségszerűen egyet értenek vagy nem értenek egyet.

7.3.4.   A más tagállamok kirakodásaira vonatkozó adatok korlátozottak, mivel az ilyen hajók többsége nem az Egyesült Királyságban rakodik ki. Bizonyos feltételezéseket azonban lehet tenni az egyéb tagállamok 15 méternél hosszabb hajóinak flottájától az Egyesült Királyság FMC-rendszerébe beérkező, a 7.4 szakaszban részletezett VMS-adatok alapján.

| — | hajók 2008 és 2011 közötti kirakodási adatai az MMO statisztikáiban található bejegyzett hajónapló- és értékesítési adatok alapján; |
| --- | --- |

—

hajók 2008 és 2011 közötti kirakodási adatai az MMO statisztikáiban található bejegyzett hajónapló- és értékesítési adatok alapján;

| — | ICES-négyszögek szerinti bontású kirakodási adatok; a fogások becslésére irányuló további elemzések és a közösségi jelentőségű természeti területre és a zátonyra/védőzónára vonatkozó becsült kirakodások az Egyesült Királyság és egyéb tagállamok tekintetében (1. és 2. táblázat); |
| --- | --- |

—

ICES-négyszögek szerinti bontású kirakodási adatok; a fogások becslésére irányuló további elemzések és a közösségi jelentőségű természeti területre és a zátonyra/védőzónára vonatkozó becsült kirakodások az Egyesült Királyság és egyéb tagállamok tekintetében (1. és 2. táblázat);

| — | a 2013. június–augusztusban tartott előzetes konzultáció során a halászoktól az MMO által begyűjtött információk; az MMO és IFCA parti tisztjének ismeretei; |
| --- | --- |

—

a 2013. június–augusztusban tartott előzetes konzultáció során a halászoktól az MMO által begyűjtött információk; az MMO és IFCA parti tisztjének ismeretei;

| — | a rendeletről 2013. szeptember 10-től2013. október 22-ig folytatott, az MMO által szervezett hivatalos konzultáció során az érintettektől begyűjtött információk; |
| --- | --- |

—

a rendeletről 2013. szeptember 10-től2013. október 22-ig folytatott, az MMO által szervezett hivatalos konzultáció során az érintettektől begyűjtött információk;

| — | a helyi MMO és IFCA parti tisztjének ismeretei. |
| --- | --- |

—

a helyi MMO és IFCA parti tisztjének ismeretei.

7.4.   Halászati tevékenység a Haisborough, Hammond and Winterton közösségi jelentőségű természeti területen

7.4.1.   A területen egyesült királysági és belga hajók folytatnak halászati tevékenységet, amely tengerfenéken élő fajok halászatára irányul. Az összes többi tagállam hajója a közösségi jelentőségű természeti területnek az 1983-as 12 tengeri mérföldes határvonalon túli részéhez rendelkezik hozzáférési joggal.

7.4.1.   A 35F1, 35F2, 34F1 és 34F2 ICES területen belül tevékenységet folytató egyesült királysági hajók többsége 10 méternél rövidebb és túlnyomó részben eresztőhálós hajó (28 hajó), horogsoros hajó (10 hajó) és rákkosárrakó hajó (22 hajó). Létezik néhány 15 méternél hosszabb, merevítőrudas fenékvonóhálót használó hajó is (4 hajó).

7.3.4.   Az ICES-területen belül tevékenységet folytató külföldi hajók többsége 15 méternél hosszabb hajó, néhány 10 méternél rövidebb hajóval. A más tagállamok kirakodásaira vonatkozó adatok korlátozottak, mivel az ilyen hajók többsége nem az Egyesült Királyságban rakodik ki.

7.4.4.   A kirakodott fajok elsősorban a következők: rákok, homár, tőkehal, ráják, tüskéscápa és tengeri süllő.

7.4.5.   A belga flottától érkezett VMS-adatok nem mutatnak tevékenységet a közösségi jelentőségű természeti terület 6 és 12 tengeri mérföld közötti részén. A 15 méternél hosszabb hajók flottájától érkezett VMS-adatok korlátozott tevékenységet mutatnak a közösségi jelentőségű természeti területen (3. ábra).

7.4.6.   2013. július 12-én Oostende városában előzetes konzultációs találkozóra került sor a belga halászati ágazattal, a belga halászati hatóságok segítségével. A találkozó arra szolgált, hogy tájékoztatást nyújtson az angliai európai tengeri terület kereskedelmi célú halászatának a 6 és 12 tengeri mérföld közötti területre vonatkozó belga halászati hozzáférési jogok tekintetében történő esetleges szabályozásáról. Az oostendei találkozón részt vevő halászati ágazati képviselők jelezték, hogy az európai tengeri területen található zátony védelmét célzó jelenlegi javasolt lezárások nincsenek jelentős hatással a tevékenységükre.

7.4.7.   A belga halászati ágazat képviselőitől kapott hivatalos konzultációs válaszok megerősítették az európai tengeri terület egészén belüli halászati területek fontosságát, de nem kifejezetten a tilalom által érintett javasolt területen belül.

2.   ábra

A 34F1, 34F2, 35F1 és 35F2 ICES statisztikai négyszögeket és a Haisborough, Hammond & Winterton közösségi jelentőségű természeti területet ábrázoló térkép

3.   ábra

2012-es belga VMS helyzetmeghatározási jelentések

7.5.   Az érintett kirakodások értékelése

Egyesült Királyság

7.5.1.   A halászhajók esetében tapasztalható közvetlen hatás a fogás csökkenése, és ezen keresztül a javasolt tilalmi területen használt fenéken vontatott eszközökkel elért kirakodások csökkenése. A potenciális hatások megbecslése érdekében elemzésre kerültek az MMO által összeállított kirakodási adatok.

7.5.2.   A 35F1, 35F2, 34F1 és 34F2 ICES-négyszögterületről származó érintett kirakodások számítását (a 2008 januárja óta a területen halászóként azonosított egyesült királysági hajókra vonatkozóan) az 1. táblázat tartalmazza. Az 1. táblázatban található becslések a 2008. január és 2011. december közötti átlagos kirakodásokra vonatkoznak.

1.   táblázat

A 35F1, 35F2, 34F1 és 34F2 ICES-területről származó becsült egyesült királysági kirakodások éves átlagban és az európai tengeri területen belüli becsült átlagos kirakodások (2008. január–2011. december)

| Halászeszköz típusa | Kirakodott tömeg
  (tonna) | Érték a 35F1, 35F2, 34F1 és 34F2 területen belül
  (GBP) | Érték az európai tengeri területen belül
  (GBP) | Új érték a tilalmi területen belül (az európai tengeri terület 0,25%-a)
  (GBP) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Merevítőrudas fenékvonóhálót használó hajók | 127 | 336 914 | 32 175,29 | 80,44 |
| Kotróhálós hajók | 601 | 1 548 | 147,84 | 0,37 |
| Norvég homár fogására szolgáló fenékvonóhálót használó hajók | 1 | 1 643 | 156,90 | 0,40 |
| Egyéb fenékvonóhálós hajók | 57 | 26 799 | 2 559,30 | 6,40 |
| Összesen | 786 | 366 904 | 35 039,33 | 87,61 |

Halászeszköz típusa

Kirakodott tömeg

(tonna)

Érték a 35F1, 35F2, 34F1 és 34F2 területen belül

(GBP)

Érték az európai tengeri területen belül

(GBP)

Új érték a tilalmi területen belül (az európai tengeri terület 0,25%-a)

(GBP)

Merevítőrudas fenékvonóhálót használó hajók

127

336 914

32 175,29

80,44

Kotróhálós hajók

601

1 548

147,84

0,37

Norvég homár fogására szolgáló fenékvonóhálót használó hajók

1

1 643

156,90

0,40

Egyéb fenékvonóhálós hajók

57

26 799

2 559,30

6,40

Összesen

786

366 904

35 039,33

87,61

7.5.3.   A közösségi jelentőségű természeti területen belüli kirakodások becsült értékei úgy kerültek kiszámításra, hogy a rendelkezésre álló (a minden egyes halászhajó által ICES-négyszögek szerinti bontásban rendelkezésre bocsátott) kirakodási adatokat hozzárendelték a halászhajó közösségi jelentőségű természeti területen belüli tevékenységére vonatkozó (VMS-jelentéseken alapuló) adatokhoz. Ez a megközelítés az SCI-n belül folytatott tevékenység intenzitása alapján az egyes ICES-négyszögekre vonatkozó kirakodások meghatározott arányát hozzárendeli a közösségi jelentőségű természeti területhez.

A Haisborough, Hammond and Winterton közösségi jelentőségű természeti terület esetében az ICES-négyszögekre (35F1, 35F2, 34F1 és 34F2 (90)) vonatkozó kirakodási adatokat használták, és azokat a hajó mérete (15 méternél hosszabb hajók, 10–15 méter hosszú hajók és 10 méternél rövidebb hajók) szerint kategorizálták.

A javasolt tilalmi területről származó kirakodások értékét ezt követően a közösségi jelentőségű természeti területről származó becsült érték arányában becsülték meg (az adott területek mérete alapján).

A közösségi jelentőségű természeti területhez kapcsolódó ICES-négyszögeken belüli tevékenység részletes bontását lásd a 2008–2011-es időszak kiegészítő halászati statisztikai táblázataiban.

A becslések szerint a 15 méternél hosszabb merevítőrudas fenékvonóhálót használó hajókból álló flották esetében az ICES-négyszögekről származó átlagos éves jövedelem 323 155 GBP. A 10 méternél rövidebb hajókból álló flotta esetében az elsősorban hatással rendelkező halászeszköz-típus a fenékvonóhálót használó hajók, amelyek becsült átlagos éves jövedelme 228 GBP.

7.5.4.   A becslések szerint a javasolt tilalmi területen (amely a közösségi jelentőségű természeti terület 0,25%-a) a kirakodásokban bekövetkező teljes veszteség 87,61 GBP lenne.

7.5.5.   A becsült teljes költség valószínűleg túlzó, mivel azt úgy állapították meg, hogy nem számoltak a halászati tevékenységek áthelyeződésével.

Belgium

7.5.6.   A VMS-adatok elemzése alapján a belga hajók által végzett halászati tevékenység a 34F1, 34F2, 35F1 és 35F2 ICES-négyszögekben a közösségi jelentőségű természeti terület 12 tengeri mérföldes határán kívül zajlik. 2012-ben 6 belga hajó halászott a közösségi jelentőségű természeti terület e részén; nem volt rögzítve VMS-tevékenység a javasolt tilalmi terület közelében. A belga hajók által végzett halászati tevékenység ezen a területen elsősorban nyelvhalra és sima lepényhalra irányul.

7.5.7.   A B. mellékletben („Az ICES-négyszögekben tartózkodó nem egyesült királysági hajók elemzése”) említett módszertan alkalmazásával az alábbi becslések születtek a 2012-es évre vonatkozóan:

| — | A közösségi jelentőségű természeti terület hozzáférhető részén francia hajók által folytatott halászati tevékenységből származó kirakodott mennyiség a becslések szerint 5,73 tonna. Ez a becslések szerint 15 858 GBP értéknek felel meg. |
| --- | --- |

—

A közösségi jelentőségű természeti terület hozzáférhető részén francia hajók által folytatott halászati tevékenységből származó kirakodott mennyiség a becslések szerint 5,73 tonna. Ez a becslések szerint 15 858 GBP értéknek felel meg.

7.5.8.   Azonban az a tény, hogy a tilalmi terület csak a terület 0,25%-át teszi ki, és nem rögzítettek VMS-tevékenységet e területek közelében, azt mutatja, hogy a tényleges becsült veszteség nagyon kicsinek tekinthető. A javasolt tilalmi területeken belüli és a területek körüli, nem egyesült királysági hajók által végzett halászati tevékenységre vonatkozó további információkat lásd a B. mellékletben.

7.6.   A lezárás várható hatásai a halászati flottára

7.6.1.   Mivel a kirakodásokban bekövetkező becsült veszteség alacsony, a tilalomnak a várakozások szerint csak korlátozott hatása lesz az egyesült királysági halászflottára. Az elsősorban East Anglia régióban bejegyzett 15 méternél rövidebb hajók alkalmanként folytatnak fenéken vontatott halászeszközökkel végzett, csekély mértékű halászati tevékenységet. Ez közlésre került az MMO előzetes konzultációs találkozóin, valamint az MMO parti személyzetével is. Ennek a becsült hatásait az 1. táblázat mutatja.

7.6.2.   A belga halászflottára gyakorolt hatás várhatóan kismértékű lesz, mivel a VMS-adatok azt jelzik, hogy a javasolt tilalmi területeken belül korlátozott az ilyen tevékenység.

7.7.   Alkalmazkodóképesség

7.7.1.   A javasolt lezárás által a halászati tevékenységekre gyakorolt várható hatások értékeléséhez vizsgálni kell azt is, hogy a hajók milyen mértékben lennének képesek fenntartani a fogások értékét más területekre történő áttelepüléssel.

7.7.2.   A halászokat megkérték, hogy töltsenek ki egy kérdőívet, amely információkkal szolgál ehhez az értékeléshez, és ennek során közvetlenül rákérdeztek, hogy a javasolt lezárás eredményeképpen milyen mértékben következne be más területekre való áthelyeződés, és mennyire lennének képesek alternatív területeken halászni és alkalmazkodni, hogy fenntartsák a fogások értékét. Az érintett halászok többsége kijelentette, hogy nem tudnának halászati területet vagy halászeszköztípust váltani, de mivel ez a javasolt lehetőség csak a zátonyok felett és csak a védőzónán belül korlátozná a halászati tevékenységet, ezért az adott területről való kiszorulás lehetősége minimális.

7.7.3.   Az előnyben részesített lehetőség (a javasolt tilalmi területre vonatkozó, két tilalmi területet meghatározó rendelet) bevezetése – és nem a teljes terület lezárása – eredményeképpen a fenéken vontatott halászeszközöket használó hajók csak minimális mértékben szorulnak ki az adott területről.

7.7.4.   A tervek szerint a halászeszközök technológiája terén bekövetkezett fejlődés bizonyítékai és az érzékeny képződményekre gyakorolt hatás a „sárga/zöld” folyamat keretében kerül mérlegelésre.

7.8.   Közvetett költségek

7.8.1.   Környezetvédelmi költségek

7.8.2.   Az ajánlott lehetőség esetében minimális a lehetősége annak, hogy az alternatív halászati területek elérése érdekében messzebbre hajózó hajók üzemanyagköltségei növekednek, mivel könnyen elérhetők egyéb halászterületek.

7.8.3.   Előfordulhat fokozottabb halászati erőfeszítés a területi tilalom alá eső területeken kívül, ami hatással lehet a biológiai sokféleségre és az élőhelyekre (S.E.Rees et al, 2013).

7.9.   Közigazgatási és végrehajtási költségek

7.9.1.   Az MMO információszerzésen és kockázatértékelésen alapuló végrehajtási megközelítést alkalmaz, a különböző kormányzati szabályozó szervek által a Nemzeti Információszerzési Modellel összhangban elfogadottak szerint (91). Amennyiben a szerzett információk alapján nem teljesülés vagy annak kockázata áll fenn, akkor az MMO külön az adott védett tengeri terület igényeinek megfelelő végrehajtási stratégiát dolgoz ki, és szükség esetén annak megfelelően használja fel az erőforrásokat. Ez adott esetben magában foglalhatja a haditengerészet jelenlétét, a légi felügyeletet vagy az egyéb hatóságokkal (pl. a part menti halászatért és természetmegőrzésért felelős hatóságokkal (IFCA-k), az Egyesült Királyság határőrségével (UK Border Force) vagy a Környezetvédelmi Ügynökséggel (EA)) folytatott közös műveleteket. Az esetleges közös műveleteket az MMO hangolja össze. Az MMO által a védett tengeri területek szabályozására alkalmazott elveket a jogalkotói és szabályozói reformról szóló 2006. évi törvény (Legislative and Regulatory Reform Act 2006) és a szabályozókra vonatkozó megfelelési szabályzat (Regulators' Compliance Code) állapítja meg. Az elvek célja annak biztosítása, hogy az MMO bármely intézkedésének végrehajtása során arányosan, elszámoltathatóan, következetesen, átláthatóan és célirányosan járjon el (92).

7.9.2.   A javasolt rendelet végrehajtása a jelenlegi költségvetésen belül valósul meg. A 12 méternél hosszabb hajók esetében a tengeri és légi végrehajtás irányítási eszköze az Európai Unió műholdas hajómegfigyelési rendszere (EU VMS) lesz. A terület part menti (12 tengeri mérföldön belüli) részén tapasztalható alacsony szintű halászati tevékenység eredményeképpen a gazdasági intézkedés nem teljesülésének kockázata minimális vagy alacsony lesz. A 2. táblázat bemutatja ennek az előnyben részesített lehetőségnek az irányításához szükséges becsült végrehajtási költségeket.

2.   táblázat

Az ajánlott lehetőség végrehajtásának éves többletköltségei
   (93)

| Tevékenység | Egységenkénti költség
  (GBP) | Egységek becsült száma évenként | Összes költség évenként
  (GBP) |
| --- | --- | --- | --- |
| A Királyi Haditengerészet (Royal Navy) által biztosított felszíni felügyelet, helyszínenként | 4 000/nap | 1 | 4 000 |
| Közös végrehajtási őrjáratok a helyi IFCA szervezettel, helyszínenként | 800–1 000/nap | 5 | 4 000-5 000 |
| Légi felügyelet, helyszínenként | 2 050/óra | 2 | 4 100 |
| Vizsgálatok/eljárások, helyszínenként | 10 375/eset | 1 | 10 375 |
| Összesen | | 9 | 22 475 – 23 475 |

Tevékenység

Egységenkénti költség

(GBP)

Egységek becsült száma évenként

Összes költség évenként

(GBP)

A Királyi Haditengerészet (Royal Navy) által biztosított felszíni felügyelet, helyszínenként

4 000/nap

1

4 000

Közös végrehajtási őrjáratok a helyi IFCA szervezettel, helyszínenként

800–1 000/nap

5

4 000-5 000

Légi felügyelet, helyszínenként

2 050/óra

2

4 100

Vizsgálatok/eljárások, helyszínenként

10 375/eset

1

10 375

Összesen

9

22 475 – 23 475

3.   táblázat

Az ajánlott lehetőség pénzben kifejezett költségeinek éves profilja – (millió GBP) változatlan árak mellett

| | É0 | É1 | É2 | É3 | É4 | É5 | É6 | É7 | É8 | É9 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Átmeneti költség | NINCS | NINCS | NINCS | NINCS | NINCS | NINCS | NINCS | NINCS | NINCS | NINCS |
| Éves ismétlődő költség – Legjobb becslés | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 |
| Alacsony | 0,022475 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 |
| Magas | 0,023475 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 |
| Éves költségek jelenértéke összesen (94): | 0,2 millió GBP |

É0

É1

É2

É3

É4

É5

É6

É7

É8

É9

Átmeneti költség

NINCS

NINCS

NINCS

NINCS

NINCS

NINCS

NINCS

NINCS

NINCS

NINCS

Éves ismétlődő költség – Legjobb becslés

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

Alacsony

0,022475

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

Magas

0,023475

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

Éves költségek jelenértéke összesen (94):

0,2 millió GBP

7.10.   Az ajánlott lehetőség előnyei

7.10.1.   A fenéken vontatott halászeszközök kizárása a javasolt tilalmi területekről megakadályozza a fenéken vontatott halászeszközök használatát a Sabellaria spinulosa zátonyképződmények felett és az alábbi előnyökkel jár:

| — | A Sabellaria spinulosa zátonyképződmények élőhelyei megőrzésének vagy helyreállításának környezetvédelmi előnyei |
| --- | --- |

—

A Sabellaria spinulosa zátonyképződmények élőhelyei megőrzésének vagy helyreállításának környezetvédelmi előnyei

A környezetvédelmi előnyök itt nem pénzben kifejezett haszonként vannak feltüntetve.

7.11.   Környezetvédelmi előnyök

7.11.1.   A Sabellaria spinulosa zátonyok fontos szilárd alapot biztosítanak egy alapvetően puha, üledékes környezetben, ezáltal egyedülálló menedéket biztosítva bizonyos fajoknak. A biogenikus zátonyok növelik az élőhely heterogenitását és az egyéb kapcsolódó fajok (pl. csövesférgek, hidroideák, mohaállatok, szivacsok és zsákállatok) számára csatlakozási felületet biztosítanak, valamint ragadozók előli búvóhelyként is szolgálnak (Bruno & Bertness, 2001.).

7.11.2.   A Sabellaria spinulosa zátonyok egyben bizonyos fokú partvédelmet is biztosítanak és fontos területei a tápanyagkörforgásnak, a szén és nitrogén megkötésének és az üledék stabilizálásának.

7.11.3.   A védett zátonyélőhely természetes menedéket nyújt a halászat által célzott és járulékosan fogott fajok populációi számára.

7.11.4.   E rendelet haszna a megfelelő védelem biztosítása és az ökológiai jellemzők megőrzése, ami a biológiai sokféleség a többi halászati területhez képest még intenzívebb megjelenéséhez vezethet.

7.11.5.   A rendelet bevezetésével járó környezetvédelmi előnyök jelentősek, mivel a rendelet védi a területen belül található Sabellaria spinulosa zátonyképződményeket a fenéken vontatott halászeszközök hatásaitól. Ez pedig hozzá fog járulni a „fenntartás” vagy „helyreállítás” környezetvédelmi célkitűzés teljesüléséhez. Ez további előnnyel jár a közösségi jelentőségű természeti területen belüli egyéb képződmények számára, valamint a javasolt tilalom eredményeképpen összességében előnyösen fog hatni zátonyra mint élőhelyre. Továbbá elősegítheti a terület szabadidős hasznosítását, így például annak búvárkodás és szabadidős horgászat céljára történő hasznosítását, amely tevékenységek pozitív hatást gyakorolhatnak a helyi gazdaságra.

7.12.   Társadalmi és gazdasági előnyök

7.12.1.   Fennáll annak a lehetősége, hogy a Sabellaria spinulosa zátonyképződmények és az élőhely állapotának megőrzése növeli a terület vonzerejét a szabadidős felhasználók, köztük a búvárok és horgászok számára (S.E.Rees et al, 2013 (95); D.R. Chae et al, 2012 (96)). Ennek köszönhetően a területre irányuló idegenforgalom aránya is növekedhet, és így a helyi vállalkozásoknál elköltött pénz összege is növekedhet (S.E.Rees et al, 2013).

7.12.2.   Az övezeteken alapuló gazdálkodási megközelítésnek az egész terület lezárása helyett történő bevezetése korlátozza a fenéken vontatott halászeszközöket használó hajók adott területről való kiszorulását.

7.13.   A költségek és előnyök eloszlása

7.13.1.   A társadalmi és gazdasági költségek jellemzően egyesült királysági és belgiumi helyi szinten oszlanak el (a végrehajtási költségek kivételével), míg az általános környezetvédelmi előnyök szélesebb területet fednek le, inkább országos hatást kifejtve.

A. melléklet: Megjegyzések a halászati statisztikai adatok kivonatához és táblázataihoz

Az európai tengeri területként meghatározott területeket lefedő ICES-négyszögeken belüli bejelentett tevékenységeket összefoglaló adattáblázatok az MMO honlapján (97) állnak részletesen rendelkezésre.

Ez a részletességi szint a lehető legnagyobb részletességi szint az egyesült királysági halászati igazgatási szervek rendelkezésére álló bejelentett adatok körében.

Ezek az adatok tájékoztatást adnak a területeket lefedő négyszögekből származó kirakodások mennyiségéről és értékéről, valamint a hajókra, a használt halászeszközökre és a kifogott fajokra vonatkozó részletekről.

Ezeken a halászati tevékenységre vonatkozó adatokon túlmenően a 15 méternél hosszabb hajók 2 óránként jelentik a pontos földrajzi helyzetüket az egyesült királysági hajómegfigyelési rendszerek (VMS, Vessel Monitoring System) részeként.

Az ilyen, 15 méternél hosszabb hajók esetében lehetőség volt a tevékenységjelentési rendszerekből származó viszonylag durvább térbeli adatok kombinálására a VMS-rendszerből származó részletes helyzetjelentésekkel, hogy a halászati tevékenységet pontosabban meg lehessen becsülni. A tevékenységre vonatkozó adatoknak ez a részletes átdolgozása lehetővé teszi a részletes európai tengeri területeken belül végzett tevékenység megbecslését a 15 méternél hosszabb hajók esetében.

Ahol rendelkezésre állnak ilyen adatok, ott az adattáblázatokban az ICES-négyszögeken belüli általános tevékenységre vonatkozó adatok mellett feltüntetésre kerülnek a 15 méternél hosszabb hajók esetében; és ezt követően az e két adatkészlet közötti arányt alkalmazzák az egyéb hajóhosszakra is avégett, hogy megközelítő becslést adjanak a 15 méternél rövidebb hajók által a javasolt tilalmi területeken belül végzett tevékenységre.

Fontos figyelembe venni, hogy a javasolt tilalmi területek part menti vizekben találhatók, ezért a 15 méternél hosszabb hajók által a területeken belül végzett tevékenység arányainak felhasználása az egyéb egyesült királysági hajók tevékenységének megbecsléséhez pontatlan módszer lehet, mivel a nagyobb hajók általában a többi hajóhoz képest távolabb halásznak a partoktól, különösen a 10 méternél hosszabb hajókhoz képest.

A táblázatokban ezek az adatok szürke színnel vannak kiemelve annak jelzésére, hogy becsült adatok, és körültekintéssel kell használni azokat.

Az alábbiakban látható az ezen elemzés tárgyát képező part menti európai tengeri területek listája – egyes négyszögek egynél több területet fednek el – ezek sárga színnel vannak kiemelve.

Ez az átfedés azt jelenti, hogy a javasolt tilalmi területek teljes potenciális lefedettsége nem becsülhető meg az egyes területekre vonatkozó elemzések összesítésével. Az alábbi táblázat részleteket tartalmaz a tilalom által érintett egyes javasolt területeken található ICES-négyszögekben végzett teljes tevékenység 15 méternél hosszabb hajókra vonatkozó arányáról (ezekre a hajókra vonatkozóan rendelkezésre állnak részletes műholdas adatok).

Ennek megfelelően, az európai tengeri területek nagyarányú lefedettségét mutató hajók esetében a VMS-tevékenység alapján az egyéb hajóhossz-kategóriákra vonatkozó becslések várhatóan megbízhatóbbak, mint az alacsony lefedettségi aránnyal rendelkező helyszínek esetében.

B. melléklet: Megjegyzések a nem egyesült királysági halászati statisztikai adatokhoz

Ezek a táblázatok a tagállamok által a Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság (HTMGB) halászati erőkifejtési rendszerek munkacsoportjának bejelentett kirakodási adatok kivonataiból származnak.

Ez a csoport tevékenységének részeként különféle adatállományokat hoz létre, ideértve az egyes tagállamok fajok szerinti kirakodásaira vonatkozó adatokat az egyes ICES-négyszögekre lebontva, a kapcsolódó hajókategóriákkal együtt.

Ez az adatállomány a HTMGB munkacsoportja igényeinek kielégítésére készült, és ezért körültekintően kell feldolgozni avégett, hogy elkerülhető legyen a tevékenységi adatok kétszeres figyelembe vétele. Az adatok a HTMGB weboldaláról származnak: (98)

Az összesített értékeket bizonyos kvótaállományok esetében összevetették az EU FIDES rendszerekben rögzített tevékenységgel a bejelentett adatok ellenőrzése érdekében.

Azonban továbbra is vannak eltérések a HTMGB adatfájlokban a faj/terület kombinációkra bejelentett és az ugyanilyen részletesség szinttel a FIDES fogásbejelentési rendszerei részeként a kvóták kihasználásának nyomon követése érdekében bejelentett összesített adatok között. Ezért ezek a számadatok csak tájékoztatást adnak a területen az érintett tagállamok által folytatott tevékenység szintjéről, és nem pontos adatok.

Az egyesült királysági hajók az érintett ICES-négyszögből vagy hasonló területekről származó kirakodásainak átlagos értékét felhasználva tájékoztató jellegű pénzben kifejezett értékek kerültek meghatározásra.

Ahol valamely évre vonatkozóan hiányoznak az adatok, az nem feltétlenül azt jelenti, hogy nem jelentettek be tevékenységet, hanem lehet annak az eredménye, hogy nem bocsátottak rendelkezésre adatokat.

A NEM EGYESÜLT KIRÁLYSÁGI HAJÓK E HATÁSVIZSGÁLAT TÁRGYÁT KÉPEZŐ KÖZÖSSÉGI JELENTŐSÉGŰ TERMÉSZETI TERÜLETET LEFEDŐ ICES-NÉGYSZÖGEKBEN VÉGZETT VMS-TEVÉKENYSÉGÉNEK ELEMZÉSE

Alkalmazott módszer:

Az elemzés úgy készült, hogy az annak meghatározására szolgáló szabványos módszert, hogy az egyesült királysági hajók folytattak-e halászati tevékenységet vagy sem egy adott, részletesen meghatározott térbeli területen, a nem egyesült királysági hajókra – különösen az egyesült királysági part menti vizek bizonyos részeihez történelmi hozzáférési joggal rendelkező Belgium hajóira – vonatkozóan kapott információkra alkalmazták.

A módszer része a halászati tevékenység megbecslése a VMS-adatokból, a hajónak a VMS-üzenetek („pingek”) keretében jelentett sebessége alapján.

A részletezett területet lefedő érintett négyszögben vagy négyszögekben tartózkodó nem egyesült királysági hajóktól kapott minden egyes VMS-ping adatait kijelölik az Egyesült Királyság VMS-rendszerében, kivonatot készítve az olyan adatokról, mint például a hajó azonosító (CFR) száma, földrajzi helyzete és sebessége, valamint a pingüzenet dátuma és időpontja.

Minden egyes pingüzenet értékelésre kerül, és ha a sebesség >=1 csomó vagy <=6 csomó, akkor az halászati tevékenység végzését mutatja.

Az érintett négyszög(ek)re vonatkozó ilyen pingüzenetek ezt követően GIS-szoftverben feldolgozásra kerülnek annak megállapítása végett, hogy a földrajzi helyzet az érintett térbeli területen belül vagy kívül volt.

Ez lehetővé teszi a részletesen meghatározott területen belül található négyszögön belül az egyes tagállamok esetében rögzített halászati pingüzenetek arányának kiszámítását. Ezt a tényezőt ezt követően az érintett tagállamra vonatkozó HTMGB-adatállományokban látható általános kirakodási szintre alkalmazzák avégett, hogy megbecsülhető legyen a részletesen meghatározott térbeli területen belül a nem egyesült királysági hajók tevékenységének mértéke.

A BELGA HAJÓK ÁLTAL A HAISBOROUGH, HAMMOND AND WINTERTON TERÜLETET LEFEDŐ ICES-NÉGYSZÖGEKEN BELÜL VÉGZETT TEVÉKENYSÉG ÖSSZESÍTÉSE

Ez az összesítés a tagállami hajók tevékenységének összesítése a kirakodott hal mennyisége és értéke tekintetében, az alábbiakra vonatkozóan:

| (1) | Az érintett területet lefedő ICES-négyszögön belül, fenéken vontatott halászeszközök használatával végzett tevékenység összesen. |
| --- | --- |

(1)

Az érintett területet lefedő ICES-négyszögön belül, fenéken vontatott halászeszközök használatával végzett tevékenység összesen.

| (2) | A meghatározott területen belül, fenéken vontatott halászeszközök használatával végzett tevékenységre vonatkozó becslések. |
| --- | --- |

(2)

A meghatározott területen belül, fenéken vontatott halászeszközök használatával végzett tevékenységre vonatkozó becslések.

A. rész - a tevékenység által kitermelt teljes mennyiség

| | | (1) | (2) |
| --- | --- | --- | --- |
| | | A 34F1-F2, 35F1-F2 ICES-négyszögben végzett tevékenység (tonna) | Az SCI-n belüli tevékenység becslése (tonna) a 2010–2012-es maximális VMS-aktivitás alapján |
| BELGIUM | Halászeszköz kódja | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| 15 méternél hosszabb | MEREVÍTŐRUDAS | 201,39 | 205,30 | 137,13 | 62,24 | 16,95 | 17,28 | 11,54 | 5,24 |
| | FENÉKVONÓHÁLÓS | 1,59 | 3,85 | 6,27 | 5,86 | 0,13 | 0,32 | 0,53 | 0,49 |
| | Összesen | 202,97 | 209,15 | 143,40 | 68,10 | 17,08 | 17,60 | 12,07 | 5,73 |

(1)

(2)

A 34F1-F2, 35F1-F2 ICES-négyszögben végzett tevékenység (tonna)

Az SCI-n belüli tevékenység becslése (tonna) a 2010–2012-es maximális VMS-aktivitás alapján

BELGIUM

Halászeszköz kódja

2009

2010

2011

2012

2009

2010

2011

2012

15 méternél hosszabb

MEREVÍTŐRUDAS

201,39

205,30

137,13

62,24

16,95

17,28

11,54

5,24

FENÉKVONÓHÁLÓS

1,59

3,85

6,27

5,86

0,13

0,32

0,53

0,49

Összesen

202,97

209,15

143,40

68,10

17,08

17,60

12,07

5,73

B. rész - a tevékenység értéke összesen

| | | (1) | (2) |
| --- | --- | --- | --- |
| | | A 34F1-F2, 35F1-F2 ICES-négyszögben végzett tevékenység (GBP) | Az SCI-n belüli tevékenység becslése (GBP) a 2009–2012-es maximális VMS-aktivitás alapján |
| BELGIUM | Halászeszköz kódja | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| 15 méternél hosszabb | BT2 (99) | 697 560 | 698 597 | 520 929 | 177 932 | 58 711 | 58 798 | 43 845 | 14 976 |
| | TR2 (100) | 3 150 | 3 264 | 10 519 | 10 476 | 265 | 275 | 885 | 882 |
| | Összesen | 700 710 | 701 862 | 531 449 | 188 408 | 58 976 | 59 073 | 44 730 | 15 858 |

(1)

(2)

A 34F1-F2, 35F1-F2 ICES-négyszögben végzett tevékenység (GBP)

Az SCI-n belüli tevékenység becslése (GBP) a 2009–2012-es maximális VMS-aktivitás alapján

BELGIUM

Halászeszköz kódja

2009

2010

2011

2012

2009

2010

2011

2012

15 méternél hosszabb

BT2 (99)

697 560

698 597

520 929

177 932

58 711

58 798

43 845

14 976

TR2 (100)

3 150

3 264

10 519

10 476

265

275

885

882

Összesen

700 710

701 862

531 449

188 408

58 976

59 073

44 730

15 858

A tevékenység részletes bemutatásáért lásd a nem egyesült királysági halászati statisztikai adatokat.

---

(1)  A közösségi jelentőségű természeti területek (SCI) olyan területek, amelyeket az Európai Bizottsághoz már előterjesztettek a Natura 2000 tengeri területek részét képező különleges természetmegőrzési területként (SAC) történő kijelölésre.

(2)  A Környezetvédelmi, Élelmiszer- és Vidékügyi Minisztérium (Department for Environment, Food and Rural Affairs, Defra) szakpolitikai dokumentuma: www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/policy_and_delivery.pdf

(3)  Halászat az európai tengeri területeken mátrix: www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/populated_matrix3.xls

(4)  A mátrix Cefas által készített független felülvizsgálata: http://www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/cefas_matrix_review.pdf

(5)  A Tengergazdálkodási Szervezetet a tengerhez és parti területekhez való hozzáférésről szóló 2009. évi törvény 1. szakasza hozta létre.

(6)  A 2012. évi 1927. számú törvényen alapuló jogi aktussal módosított, 2010. évi 490. számú törvényen alapuló jogi aktus.

(7)  2009., 29. fejezet

(8)  HL L 358., 2002.12.31., 59. o.: módosította a Tanács 2007. július 10-i 865/2007/EK rendelete (HL L 192., 2007.7.24., 1. o.); a Tanács 2009. november 20-i 1224/2009/EK rendelete (HL L 343., 2009.12.22., 1. o.); az Európai Parlament és a Tanács 2012. november 21-i 1152/2012/EU rendelete (HL L 343., 2012.12.14., 30. o.).

(9)  A Tengergazdálkodási Szervezetet a tengerhez és parti területekhez való hozzáférésről szóló 2009. évi törvény 1. szakasza hozta létre.

(10)  A 2012. évi 1927. számú törvényen alapuló jogi aktussal módosított, 2010. évi 490. számú törvényen alapuló jogi aktus.

(11)  2009., 29. fejezet

(12)  HL L 358., 2002.12.31., 59. o.: módosította a Tanács 2007. július 10-i 865/2007/EK rendelete (HL L 192., 2007.7.24., 1. o.); a Tanács 2009. november 20-i 1224/2009/EK rendelete (HL L 343., 2009.12.22., 1. o.); az Európai Parlament és a Tanács 2012. november 21-i 1152/2012/EU rendelete (HL L 343., 2012.12.14., 30. o.).

(13)  1965 III p.6452A, amelyet a parti vizekről szóló 1979. évi uralkodói rendelet (módosítás, 1979 III p.2866) módosított.

(14)  A Tengergazdálkodási Szervezetet a tengerhez és parti területekhez való hozzáférésről szóló 2009. évi törvény 1. szakasza hozta létre.

(15)  A 2012. évi 1927. számú törvényen alapuló jogi aktussal módosított, 2010. évi 490. számú törvényen alapuló jogi aktus.

(16)  2009., 29. fejezet

(17)  HL L 358., 2002.12.31., 59. o.: módosította a Tanács 2007. július 10-i 865/2007/EK rendelete (HL L 192., 2007.7.24., 1. o.); a Tanács 2009. november 20-i 1224/2009/EK rendelete (HL L 343., 2009.12.22., 1. o.); az Európai Parlament és a Tanács 2012. november 21-i 1152/2012/EU rendelete (HL L 343., 2012.12.14., 30. o.).

(18)  A közösségi jelentőségű természeti területek (SCI-k) olyan területek, amelyeket az Európai Bizottság már jóváhagyott, azonban az Egyesült Királyság kormánya hivatalosan még nem jelölt ki különleges természetmegőrzési területként (SAC-ként).

(19)  A Natural England hivatalos ajánlása: www.naturalengland.org.uk/ourwork/marine/mpa/ems/submitted.

(20)  A természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről szóló, 1992. május 21-i 92/43/EGK tanácsi irányelv

(21)  Halászat az európai tengeri területeken szakpolitikai dokumentum: www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/policy_and_delivery.pdf

(22)  Mátrix: www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/populated_matrix3.xls

(23)  A mátrixnak és az alátámasztó bizonyítékoknak a Környezetvédelmi, Halászati és Akvakultúra Kutatási Központ (Centre for Environment, Fisheries and Aquaculture Science, Cefas) által készített független felülvizsgálata: http://www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/cefas_matrix_review.pdf

(24)  http://ec.europa.eu/environment/nature/natura2000/management/guidance_en.htm

(25)  A Natural England hivatalos ajánlása, 2013

(26)  A Natural England védőzónára vonatkozó ajánlása (tervezet), 2013. április. További információkért kérjük, vegye fel a kapcsolatot a Natural Englanddal.

(27)  HMT Green Book (2003) (Az Államkincstár Zöld Könyve, 2003)https://www.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/220541/green_book_complete.pdf

(28)  www.legislation.gov.uk/ukpga/2009/23/contents/enacted

(29)  Alapkőzetből kialakult zátonyok vizsgálata szubtidális (apályszint alatti) területen: www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/subtidalbedrock.pdf

(30)  Birtokunkban vannak a 2010-es és 2011-es adatok is, amelyek szintén korlátozott tevékenységet mutatnak.

(31)  www.marinemanagement.org.uk/about/documents/risk-based-enforcement.pdf

(32)  www.marinemanagement.org.uk/about/documents/compliance_enforcement.pdf

(33)  Ez a kockázati besorolás a Defra végrehajtandó felülvizsgált megközelítésére vonatkozó eredeti beadványban szerepelt.

(34)  A Defra végrehajtandó felülvizsgált megközelítésére vonatkozó eredeti beadványban szereplő becsült végrehajtási költségek.

(35)  A becsléshez a hatásvizsgálati kalkulátort használtuk (https://www.gov.uk/government/publications/impact-assessment-calculator–3), 3,5%-os diszkontráta, 10 éves értékelési időszak, valamint az ár és a jelenérték tekintetében bázisévként a 2013-as év figyelembevételével.

(36)  A Natural England hivatalos ajánlása: www.naturalengland.org.uk/ourwork/marine/mpa/ems/submitted.

(37)  A Natural England hivatalos ajánlása: www.naturalengland.org.uk/ourwork/marine/mpa/ems/submitted.

(38)  Rees, S.E., Attrill, M.J, Austen, M.C,.Mangi, S.C,. Rodwell, L.D (2013). A thematic cost-benefit analysis of a marine protected area. Journal of Environment management (Tematikus költség-haszon elemzés egy védett tengeri területről. Környezetgazdálkodási szakfolyóirat), 114, 476–485.

(39)  Chae, D., Wattage, P.,Pascoe,. S(2012). Recreational benefits from marine protected area: A travel cost analysis of Lundy. Tourism Management (A védett tengeri területből származó rekreációs előnyök: az utazási költségek elemzése Lundy tengeri természetmegőrzési területen, Idegenforgalmi Menedzsment szakfolyóirat), 33, 971–977.

(40)  http://www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/ems-consultation.htm

(41)  HTMGB: http://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/594796/2013_App+08+landings+by+rectangle+by+country.xlsx

(42)

BT2= Merevítőrudas fenékvonóhálók: 80–119 mm-es szembőség

(43)

TR2= Fenékvonóhálók: 70–99 mm-es szembőség

(44)

BT2= Merevítőrudas fenékvonóhálók: 80–119 mm-es szembőség

(45)

TR2= Fenékvonóhálók: 70–99 mm-es szembőség

(46)  A közösségi jelentőségű természeti területek (SCI-k) olyan területek, amelyeket az Európai Bizottság már jóváhagyott, azonban az Egyesült Királyság kormánya hivatalosan még nem jelölt ki különleges természetmegőrzési területként (SAC-ként).

(47)  A Natural England hivatalos ajánlása: www.naturalengland.org.uk/ourwork/marine/mpa/ems/submitted.

(48)  A természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről szóló, 1992. május 21-i 92/43/EGK tanácsi irányelv

(49)  Halászat az európai tengeri területeken szakpolitikai dokumentum: www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/policy_and_delivery.pdf

(50)  Mátrix: www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/populated_matrix3.xls

(51)  A mátrixnak és az alátámasztó bizonyítékoknak a Környezetvédelmi, Halászati és Akvakultúra Kutatási Központ (Centre for Environment, Fisheries and Aquaculture Science, Cefas) által készített független felülvizsgálata: http://www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/cefas_matrix_review.pdf

(52)  http://ec.europa.eu/environment/nature/natura2000/management/guidance_en.htm

(53)  A közösségi jelentőségű természeti területek (SCI-k) olyan területek, amelyeket az Európai Bizottság már jóváhagyott, azonban az Egyesült Királyság kormánya hivatalosan még nem jelölt ki különleges természetmegőrzési területként (SAC-ként).

(54)  A Natural England hivatalos ajánlása, 2013

(55)  A Natural England védőzónára vonatkozó ajánlása (tervezet), 2013. április. További információkért kérjük, vegye fel a kapcsolatot a Natural Englanddal.

(56)  HMT Green Book (2003) (Az Államkincstár Zöld Könyve, 2003)https://www.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/220541/green_book_complete.pdf

(57)  www.legislation.gov.uk/ukpga/2009/23/contents/enacted

(58)  A Natural England a területre vonatkozó hivatalos ajánlása: www.naturalengland.org.uk/ourwork/marine/mpa/ems/submitted.

(59)  Alapkőzetből kialakult zátonyok vizsgálata szubtidális területen: www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/subtidalbedrock.pdf

(60)  Birtokunkban vannak a 2010–2011-es adatok is, amelyek szintén korlátozott tevékenységet mutatnak.

(61)  Rees, S.E., Attrill, M.J, Austen, M.C,.Mangi, S.C,. Rodwell, L.D (2013). A thematic cost-benefit analysis of a marine protected area. Journal of Environment management (Tematikus költség-haszon elemzés egy védett tengeri területről. Környezetgazdálkodási szakfolyóirat), 114, 476–485.

(62)  www.marinemanagement.org.uk/about/documents/risk-based-enforcement.pdf

(63)  www.marinemanagement.org.uk/about/documents/compliance_enforcement.pdf

(64)  Ez a kockázati besorolás a Defra végrehajtandó felülvizsgált megközelítésére vonatkozó eredeti beadványban szerepelt.

(65)  A Defra végrehajtandó felülvizsgált megközelítésére vonatkozó eredeti beadványban szereplő becsült végrehajtási költségek.

(66)  A becsléshez a hatásvizsgálati kalkulátort használtuk (https://www.gov.uk/government/publications/impact-assessment-calculator–3), 3,5%-os diszkontráta, 10 éves értékelési időszak, valamint az ár és a jelenérték tekintetében bázisévként a 2013-as év figyelembevételével.

(67)  A Natural England hivatalos ajánlása: www.naturalengland.org.uk/ourwork/marine/mpa/ems/submitted

(68)  A Natural England hivatalos ajánlása: www.naturalengland.org.uk/ourwork/marine/mpa/ems/submitted

(69)  Rees, S.E., Attrill, M.J, Austen, M.C,.Mangi, S.C,. Rodwell, L.D (2013). A thematic cost-benefit analysis of a marine protected area. Journal of Environment management (Tematikus költség-haszon elemzés egy védett tengeri területről. Környezetgazdálkodási szakfolyóirat), 114, 476–485.

(70)  Chae, D., Wattage, P.,Pascoe,. S(2012). Recreational benefits from marine protected area: A travel cost analysis of Lundy. Tourism Management (A védett tengeri területből származó rekreációs előnyök: az utazási költségek elemzése Lundy tengeri természetmegőrzési területen, Idegenforgalmi Menedzsment szakfolyóirat), 33, 971–977.

(71)  http://www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/ems-consultation.htm

(72)  STECF: http://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/594796/2013_App+08+landings+by+rectangle+by+country.xlsx

(73)

BT2= Merevítőrudas fenékvonóhálók - 80–119 mm-es szembőség

(74)

TR2= Fenékvonóhálók - 70–99 mm-es szembőség

(75)

BT2= Merevítőrudas fenékvonóhálók - 80–119 mm-es szembőség

(76)

TR2= Fenékvonóhálók - 70–99 mm-es szembőség

(77)  A közösségi jelentőségű természeti területek (SCI-k) olyan területek, amelyeket az Európai Bizottság már jóváhagyott, azonban az Egyesült Királyság kormánya hivatalosan még nem jelölt ki különleges természetmegőrzési területként (SAC-ként).

(78)  A Natural England és a JNCC területre vonatkozó hivatalos ajánlása: http://jncc.defra.gov.uk/pdf/HHW_Reg%2035_Conservation%20Advice_v6.0.pdf

(79)  A természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről szóló, 1992. május 21-i 92/43/EGK tanácsi irányelv

(80)  Halászat az európai tengeri területeken szakpolitikai dokumentum: www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/policy_and_delivery.pdf

(81)  A mátrixot lásd itt: www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/populated_matrix3.xls

(82)  A mátrixnak és az alátámasztó bizonyítékoknak a Környezetvédelmi, Halászati és Akvakultúra Kutatási Központ (Centre for Environment, Fisheries and Aquaculture Science, Cefas) által készített független felülvizsgálata: http://www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/cefas_matrix_review.pdf

(83)  A Natural England hivatalos ajánlása, 2013

(84)  A Natural England védőzónára vonatkozó ajánlása (tervezet), 2013. április. További információkért kérjük, vegye fel a kapcsolatot a Natural Englanddal.

(85)  HMT Green Book (2003) (Az Államkincstár Zöld Könyve, 2003) https://www.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/220541/green_book_complete.pdf

(86)  www.legislation.gov.uk/ukpga/2009/23/contents/enacted

(87)  A Natural England hivatalos ajánlása: www.naturalengland.org.uk/ourwork/marine/mpa/ems/submitted.

(88)  Lásd a Sabellaria spinulosa piros kockázat felmérését: www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/sabellaria.pdf

(89)  Lásd a Sabellaria spinulosa piros kockázat felmérését: www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/sabellaria.pdf

(90)  Megjegyzés: a korlátozott adatok és korlátozott VMS-adatok miatt az egyes európai tengeri területeken belül nem lehetségesek becslések.

(91)  www.marinemanagement.org.uk/about/documents/risk-based-enforcement.pdf

(92)  www.marinemanagement.org.uk/about/documents/compliance_enforcement.pdf

(93)  A Defra végrehajtandó felülvizsgált megközelítésére vonatkozó eredeti beadványban szereplő becsült végrehajtási költségek.

(94)  A becsléshez a hatásvizsgálati kalkulátort használtuk (https://www.gov.uk/government/publications/impact-assessment-calculator–3), 3,5%-os diszkontráta, 10 éves értékelési időszak, valamint az ár és a jelenérték tekintetében bázisévként a 2013-as év figyelembevételével.

(95)  Rees, S.E., Attrill, M.J, Austen, M.C,Mangi, S.C,. Rodwell, L.D (2013). A thematic cost-benefit analysis of a marine protected area. Journal of Environment management (Tematikus költség-haszon elemzés egy védett tengeri területről. Környezetgazdálkodási szakfolyóirat), 114, 476–485.

(96)  Chae, D., Wattage, P.,Pascoe,. S(2012). Recreational benefits from marine protected area: A travel cost analysis of Lundy. Tourism Management (A védett tengeri területből származó rekreációs előnyök: az utazási költségek elemzése Lundy tengeri természetmegőrzési területen, Idegenforgalmi Menedzsment szakfolyóirat), 33, 971–977.

(97)  http://www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/ems-consultation.htm

(98)  HTMGB: http://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/594796/2013_App+08+landings+by+rectangle+by+country.xlsx

(99)

BT2= Merevítőrudas fenékvonóhálók - 80–119 mm-es szembőség

(100)

TR2= Fenékvonóhálók - 70–99 mm-es szembőség

---